natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The interested party also notes that the calculation of the profitability of the routes offered as compensatory measures shows that they are not acceptable and comes to the view that, overall, the restructuring aid should not be authorised.
Valtiontuen olemassaolo
Finally, the interested party provides a case study of Hungary’s connectivity after the collapse of Malév and comes to the conclusion that the market can compensate adequately for the loss of a flag carrier.
Toimenpide 1
Ryanair first notes that the Commission should assess whether Estonia had other options available (such as liquidation) rather than providing State aid.
Komissio arvioi aluksi tuen olemassaoloa vuonna 2009 toteutetussa 2,48 miljoonan euron pääomanlisäyksessä (toimenpide 1).
Ryanair also claims that the assumptions of the restructuring plan are extremely optimistic and that the plan is doomed to fail.
Kuten johdanto-osan 105 kappaleessa todetaan, julkisista varoista peräisin olevan pääomasijoituksen ei katsota aiheuttavan kohtuutonta etua – ja siten sisältävän valtiontukea – jos se toteutetaan tasavertaisin ehdoin.
For instance, Ryanair believes that it is unrealistic that Estonian Air will be able to sell some of its aircraft to raise capital.
Tältä osin komissio toteaa, että Estonian Airin osakkeenomistajat toteuttivat toimenpiteen 1 osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, eli Viron valtion osuus oli 34 prosenttia (2,48 miljoonaa euroa), SAS:n osuus 49 prosenttia (3,57 miljoonaa euroa) ja Crescon osuus 17 prosenttia (1,23 miljoonaa euroa).
Ryanair also considers that the 12 routes cancelled by Estonian Air are non-profitable and cannot be deemed compensatory measures.
Viro vahvisti, että valtio ja Cresco sijoittivat vain käteisvaroja, kun taas SAS sijoitti 1,21 miljoonaa euroa käteisvaroja ja 2,36 miljoonaa euroa muuntamalla velkaa osakkeiksi.
Moreover, it notes that the conditions of the 2004 R&R Guidelines are not met, in particular the ‘one time, last time’ principle.
Lisäksi Viro selitti, että SAS myönsi Estonian Airille lainaa […] miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2008 ja […] miljoonaa euroa vuonna 2009 (ks. johdanto-osan 84 kappale).
Finally, Ryanair reiterates that the aid to Estonia Air harms its market position substantially.
Komissio totesi pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, että maksuosuuksien erilainen luonne (uuden pääoman sijoittaminen v. velan muuntaminen SAS:n osalta osakkeiksi) riitti herättämään epäilyksiä siitä, toteutettiinko toimenpide 1 tasavertaisin ehdoin.
Observations from Estonia on the comments of interested third parties
Viron antamat tiedot ovat kuitenkin vähentäneet komission epäilyjä, sillä pääomanlisäys toteutettiin selvästi tasavertaisin ehdoin ainakin Crescon osalta.
Estonia addressed in detail the arguments raised by the interested parties.
Sekä valtio että Cresco sijoittivat suuren määrän uutta pääomaa käteisenä osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa.
As regards the comments of IAG on the rescue aid opening decisions, Estonia notes that Estonian Air and FlyBe do not fly to the same airports and thus are not competing.
Lisäksi Crescon ja SAS:n käteisvaroina maksamat osuudet ovat kokonaisuudessaan merkittäviä ja verrattavissa valtion osuuteen.
As regards the connectivity of the country, Estonia considers that it would be affected if Estonian Air exits the market and argues that low-cost carriers do not provide the type of connectivity that is important to Estonia.
SAS:lle olevan velan muuntamista osakkeiksi on tarkasteltava laajemmassa kontekstissa ottaen huomion sen aikaisemmat lainat Estonian Airille vuosina 2008 ja 2009, minkä perusteella on selvää, että SAS uskoi lentoyhtiön elinkelpoisuuteen.
In relation to Ryanair’s comments on the rescue aid opening decisions, Estonia observes that the efficiency of low-cost carriers cannot be compared to that of regional carriers.
Vakiintuneen oikeuskäytännön [33] mukaan 66 prosentin yksityinen osuus ei ole merkityksetön verrattuna julkiseen osuuteen.
As regards the rationale of the State to invest into the airline, Estonia observes that a profitable and sustainable airline is highly important as it provides Estonia with regular and dependable links to a number of countries that constitute Estonia’s key economic trading partners, a role that is not fulfilled by the airline’s main competitors.
Mikään ei myöskään viittaa siihen, että valtion toiminnalla olisi ollut vaikutusta SAS:n ja Crescon päätökseen sijoittaa Estonian Airiin.
Finally, Estonia claims that low-cost carriers have failed in Estonia because of the small size of the market, not because of Estonian Air’s presence and excludes competition between Ryanair and Estonian Air since they target different customer segments.
Lisäksi komissio toteaa, että vuoden 1994 ilmailusuuntaviivojen [34] mukaan pääomankorotuksiin ei liity valtiontukea, jos yhtiön julkista rahoitusta on lisättävä edellyttäen, että sijoitettu pääoma on oikeassa suhteessa viranomaisten omistamien osakkeiden määrään ja että yksityinen osakas sijoittaa samalla yritykseen pääomaa; yksityisen sijoittajan osuudella on oltava todellista taloudellista merkitystä.
Estonia also addressed the comments received in the context of the restructuring aid opening decision.
Näin ollen tämä pätee toimenpiteeseen 1.
As regards the comments of the interested party who does not wish its identity to be disclosed, Estonia does not provide observations on some of them arguing that it would submit a new restructuring plan and therefore that those comments were no longer relevant.
Tämän perusteella komissio katsoo, että Crescon päätös investoida Estonian Airiin tehtiin tasavertaisin ehdoin suhteessa valtion investointipäätökseen ja että sekä Crescon että SAS:n sijoitukset olivat merkittäviä.
Estonia nonetheless indicates that there is no overcapacity on the routes to and from Estonia and that there is no risk of undermining the internal market by shifting an unfair share of structural adjustments to other Member States.
Komissiolla ei myöskään ole syytä kyseenalaistaa sitä, että SAS ja Cresco pyrkivät saamaan voittoa päättäessään sijoittaa Estonian Airiin.
As regards the comparison with the case study of Hungary’s connectivity, Estonia argues that Estonia is a small and isolated market and that the demise of Estonian Air would mean a loss on the quantity and quality of air connections, and claims its case to be more similar to that of Lithuania after the bankruptcy of its flag carrier FlyLAL, which — according to Estonia — lost 26 % of its mobility factor [32] compared to 4 % for Hungary.
Näin ollen komissio katsoo, että Estonian Airin rahoitus, joka toteutettiin 2,48 miljoonan euron pääomanlisäyksellä (toimenpide 1), ei aiheuttanut perusteetonta etua Estonian Airille, mikä sulkee pois valtiontuen olemassaolon sekä tarpeen arvioida, täyttyvätkö loput SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset edellytykset.
In relation to Ryanair’s comments, Estonia reiterates that Ryanair’s position would not be affected by the State aid granted to Estonian Air.
Toimenpide 2
In addition, Estonia considers that Ryanair’s claim that Estonian Air should be liquidated is not supported by data.
Estonian Air myi maahuolintatoimintansa kokonaisuudessaan valtion omistamalle Tallinnan lentoasemalle 2,4 miljoonalla eurolla kesäkuussa 2009 (toimenpide 2).
Finally, Estonia reiterates that there is no breach of the ‘one time, last time’ principle in relation to measures 1 to 3.
Hinnan määrittämiseksi ei järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua eikä käytetty riippumattoman arvonmäärittäjän arviota.
ASSESSMENT OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
Sen sijaan hinta vahvistettiin Tallinnan lentoaseman ja Estonian Airin suorissa neuvotteluissa.
By virtue of Article 107(1) of the Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
Komissio toteaa, että tarjouskilpailun tai riippumattoman arvonmäärityksen puuttuessa se ei voi sulkea pois tuen olemassaoloa.
The concept of State aid thus applies to any advantage granted directly or indirectly, financed out of State resources, granted by the State itself or by any intermediary body acting by virtue of powers conferred on it.
Sen vuoksi komission on arvioitava liiketoimea ja sen taustaa huolellisesti määrittääkseen, antoiko se Estonian Airille perusteettoman edun.
To be State aid, a measure must stem from State resources and be imputable to the State.
Viro selvensi muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että maahuolintatoiminta oli kannattavaa vuosina 2005–2008 eli myyntiä edeltävinä vuosina.
In principle, State resources are the resources of a Member State and of its public authorities as well as the resources of public undertakings on which the public authorities can exercise, directly or indirectly, a controlling influence.
Lisäksi liiketoimi toteutettiin omaisuuserien myyntinä ilman vastuita, työntekijöitä ja muita edeltävästä toiminnasta periytyviä kustannuksia.
In order to determine whether the different measures assessed conferred an economic advantage to Estonian Air and therefore whether the measures involve State aid, the Commission will assess whether the airline received an economic advantage which it would not have obtained under normal market conditions.
Hinnan määrittämiseksi pohjahinnaksi asetettiin omaisuuserien kirjanpitoarvo.
The Commission applies the MEIP test in its assessment.
Lisäksi Viron viranomaiset toimittivat sisäisen analyysin, jonka mukaan kyseisessä liiketoimessa yritysarvon suhde liikevaihtoon (EV/sales) [35] vastaa useissa muissa sellaisissa liiketoimissa laskettuja kertoimia, joissa kohdeyritys on maahuolintayritys.
According to the MEIP test, no State aid would be involved where, in similar circumstances, a private investor of a comparable size to that of the bodies concerned in the public sector, operating in normal market conditions in a market economy, could have been prompted to provide to the beneficiary the measures in question.
Tämä vaikuttaisi osoittavan, että liiketoimi toteutettiin markkinaehdoin.
The Commission therefore has to assess whether a private investor would have entered into the transactions under assessment on the same terms.
Viro katsoo myös, että Tallinnan lentoasema on valtiosta riippumaton, vaikka se on kokonaisuudessaan valtion omistama, ja että sen hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenet ovat riippumattomia yritysmaailman edustajia eivätkä edusta valtiota.
The attitude of the hypothetical private investor is that of a prudent investor whose goal of profit maximisation is tempered with caution about the level of risk acceptable for a given rate of return.
Komissio epäili pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevissa päätöksissä, voidaanko Tallinnan lentoaseman toimien katsoa johtuvan valtiosta sen perusteella, että talous- ja viestintäministeriö oli Tallinnan lentoaseman ainoa osakkeenomistaja ja lentoasema kuului ministeriön toimivaltaan.
In principle, a contribution from public funds does not involve State aid if it is pari passu, namely if it takes place at the same time as a significant capital contribution on the part of a private investor made in comparable circumstances and on comparable terms.
Unionin tuomioistuin on kuitenkin johdonmukaisesti katsonut, että valtion määräysvallassa olevien julkisten yritysten toteuttamat toimenpiteet eivät itsessään johdu valtiosta.
Finally, the measures in question must distort or threaten to distort competition and be liable to affect trade between Member States.
Yhteisöjen tuomioistuin on selittänyt tuomiossa Stardust Marine ja myöhemmässä oikeuskäytännössä, että kun määritetään, johtuiko toimenpide valtiosta, ”on tutkittava, ovatko viranomaiset tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin” [36].
Inasmuch as the measures under assessment entail State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, their compatibility must be assessed in the light of the exceptions laid down in paragraphs 2 and 3 of that Article.
Komissio ei voi päätellä toimenpiteen 2 osalta, että Tallinnan lentoaseman päätös sijoittaa Estonian Airiin johtui valtiosta.
Existence of State aid
Komissio ei myöskään löytänyt tuomion Stardust Marine oikeuskäytännössä tarkoitettuja asiaa koskevia välillisiä todisteita.
Measure 1
Näin ollen komissio katsoo, että Tallinnan lentoaseman päätös osallistua toimenpiteeseen 2 ei johtunut Virosta.
The Commission will first assess the presence of aid in respect of the EUR 2,48 million capital injection of 2009 (measure 1).
Koska Tallinnan lentoaseman päätös osallistua toimenpiteeseen 2 ei johtunut valtiosta ja koska liiketoimi nähtävästi toteutettiin markkinaehdoin, komissio sulkee pois valtiontuen olemassaolon sekä tarpeen arvioida, täyttyvätkö loput SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kumulatiiviset edellytykset.
As explained in recital 105, it is considered that a contribution from public funds does not entail an undue advantage — and does not constitute aid — if it is carried out in pari passu terms.
Toimenpide 3
In that respect, the Commission notes that measure 1 was carried out by the shareholders of Estonian Air at the time in proportion to their stakes, namely 34 % by Estonia (EUR 2,48 million), 49 % by SAS (EUR 3,57 million) and 17 % by Cresco (EUR 1,23 million).
Vuoden 2010 pääomanlisäyksen (toimenpide 3) osalta Viro selitti muodollisen tutkintamenettelyn aikana, että valtio sijoitti 17,9 miljoonaa euroa käteisvaroja, kun taas SAS muunsi 2 miljoonan euron lainan osakkeiksi.
Estonia was confirmed that the State and Cresco injected cash only while SAS provided EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
Samanaikaisesti SAS hankki Crescon osuuden Estonian Airissa […] miljoonalla eurolla (minkä vastineeksi SAS kirjasi poistoksi Crescon […] miljoonan euron lainan).
In addition, Estonia explained that SAS provided loans to Estonian Air of USD […] million in 2008 and of EUR […] million in 2009 (see recital 84).
Tämän seurauksena Cresco luopui osakkuudestaan, valtion osuus kasvoi 90 prosenttiin ja SAS:n osuus pieneni 10 prosenttiin.
In the rescue aid opening decisions the Commission noted that the different nature of the contributions (fresh money increase v conversion of debt by SAS) was sufficient to create reasonable doubts about whether measure 1 was pari passu.
Viro väittää, että sen päätös sijoittaa jälleen Estonian Airiin perustui vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaan.
However, the information provided by Estonia has allayed the doubts of the Commission, given that the capital contribution was carried out on clear pari passu terms at least with Cresco.
Komissio toteaa aluksi, että valtion ja SAS:n sijoitukset toteutettiin eri muodoissa ja määrät eivät vastanneet niiden osakeosuuksia.
Both the State and Cresco contributed rather significant amount of fresh money in cash in proportion to their shareholding.
Valtion sijoittama 17,9 miljoonaa euroa uutta pääomaa ei ole verrattavissa SAS:n 2 miljoonan euron lainan muuntamiseen osakkeiksi.
In addition, the overall contributions of Cresco and SAS in cash are significant and comparable to that of the State.
Tämä johtuu etenkin siitä, että Viro ei ole osoittanut, että lainalla oli täysimääräiset vakuudet ja että SAS olisi ottanut vastuulleen uuden riskin muuntamalla lainan osakkeiksi.
Moreover, the loan-to-equity conversion of SAS is to be seen in the broader context of its previous loans to Estonian Air in 2008 and 2009, which demonstrate that SAS believed in the viability of the airline.
SAS kirjasi poistoksi Crescon […] miljoonan euron velan vastineeksi Crescon osakeosuudesta Estonian Airissa, ja tämän osalta komissio toteaa, että toiminnon yhteydessä Estonian Airiin ei sijoitettu uusia varoja.
A private participation of 66 % is clearly not negligible by comparison to the public intervention according to settled case-law [33].
Lisäksi on epäselvää, ottiko SAS vastuulleen uuden riskin hyväksyessään velan poiston vastineeksi Crescon osakkeista lentoyhtiössä.
Moreover, nothing suggests that the decision of SAS and Cresco to invest into Estonian Air could have been influenced by the conduct of the State.
Komissio voi näiden näkökohtien perusteella päätellä, että toimenpidettä 3 ei toteutettu tasavertaisin ehdoin.
In addition, the Commission observes that according to the 1994 Aviation guidelines [34] ‘[c]apital injections do not involve State aid when the public holding in a company is to be increased, provided the capital injected is proportionated to the number of shares held by the authorities and goes together with the injection of capital by a private shareholder; the private investor’s holding must have real economic significance’.
Viron viranomaiset väittävät, että toimenpide 3 vastasi markkinataloussijoittajaperiaatetta, sillä se hyväksyttiin vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman perusteella ja ne pitävät suunnitelmaa vakaana ja uskottavana.
Therefore, it results that this is the case for measure 1.
Suunnitelman mukaan Estonian Air saavuttaisi kannattavuusrajan jo vuonna 2013, jos se muuttaisi kalustoaan suunnitelman mukaisesti, ja sen toiminta jatkuisi huomattavan kannattavana ainakin vuoteen 2020 saakka.
On that basis, the Commission considers that the decision Cresco to invest in Estonian Air was made pari passu with that of the State and that the investment of both Cresco and SAS was significant.
Komissio myöntää, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa analysoidaan lentoyhtiön tilannetta, mutta suunnitelmassa on puutteita, joiden vuoksi sitä ei voida pitää luotettavana perusteena markkinalähtöiselle investointipäätökselle.
In addition, the Commission has no reasons to doubt that SAS and Cresco decided to invest in Estonian Air for profit-seeking motives.
Esimerkiksi taloudelliset ennusteet perustuvat liian kunnianhimoisiin matkustajamäärän kasvulukemiin (vuotuinen kasvu keskimäärin yli 6 prosenttia vuosina 2010–2020).
The Commission therefore concludes that financing of Estonian Air through the EUR 2,48 million capital injection (measure 1) did not entail an undue advantage to Estonian Air and therefore excludes the presence of State aid, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty would be met.
IATA kuitenkin huomauttaa, että tämä elpyminen jakautuu varsin epätasaisesti maantieteellisesti ja että Eurooppaan ei ole odotettavissa nopeaa kasvua [37].
Measure 2
Toinen ongelma liittyy siihen, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman herkkyysanalyysi vaikuttaa puutteelliselta.
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the 100 % State-owned Tallinn Airport for EUR 2,4 million (measure 2).
Matkustajamäärän mahdollisen supistumisen osalta suunnitelmassa todetaan, että 10 prosentin supistuminen vähentäisi nettotulosta noin 6,4 miljoonaa euroa kahtena seuraavana vuotena, minkä vuoksi negatiivinen nettotulos olisi odotuksiin verrattuna yli kaksinkertainen näinä vuosina.
In order to determine the price, no open, transparent and unconditional tender took place and no valuation was carried out by independent valuators.
Vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmassa ei kuitenkaan arvioida seuraamuksia koko tarkastelujakson ajalta eikä eritellä toteutettavia korjaavia toimia.
Instead, the price was fixed through direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Komissio korostaa, että Cresco päätti olla sijoittamatta enempää Estonian Airiin ja sen sijaan myydä osakkeensa SAS:lle.
The Commission observes that in the absence of a tender or an independent valuation it cannot exclude the presence of aid.
Vaikka Crescon päätöksen taustalla on voinut olla useita syitä, vaikuttaisi loogiselta päätellä, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman avulla ei kyetty vakuuttamaan yksityistä sijoittajaa sen sijoituksen tuotosta.
Therefore, the Commission needs to assess the transaction and its context in detail to determine whether it provided Estonian Air with any undue advantage.
Vastaavaa päätelmää voidaan soveltaa SAS:ään, joka päätti osallistua vuoden 2010 pääomanlisäykseen mutta ei osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, minkä vuoksi sen osuus supistui aikaisemmasta 49 prosentista vain 10 prosenttiin.
In addition, the transaction took the form of an asset sale excluding liabilities and employees and other ‘legacy costs’.
Tässä arvonmäärityksessä laskettiin diskontattuun kassavirta-analyysiin perustuva pääoman arvo ottaen huomioon odotetut kassavirrat vuosina 2010–2019 ja [0–10] miljoonan euron (diskontattu) päätearvo vuoden 2019 jälkeen, mistä vähennettiin [0–10] miljoonan euron nettovelka.
In order to determine the price, the book value of the assets was established as a floor price.
Tämän perusteella pääoman kokonaisarvoksi investoinnin jälkeisessä skenaariossa saatiin [0–10] miljoonaa euroa.
Furthermore, the Estonian authorities submitted their internal analysis demonstrating that the enterprise value-to-sales multiple (EV/sales) [35] for the transaction corresponds to multiples observed in several other transactions where a target company was a ground handling business.
Lentoyhtiön arvo määritettiin vaihtoehtoisen arvonmääritysmenetelmän perusteella vertaamalla sitä viiden pienen julkisen osakeyhtiön taloudellisiin indikaattoreihin.
That would seem to suggest that the transaction took place on market terms.
Tämän tuloksena Estonian Airin arvoksi määritettiin noin [5–15] miljoonaa euroa.
Moreover, Estonia claims that Tallinn Airport, despite being 100 % State-owned, is independent from the State and that the members of the management and supervisory boards are independent business people and not representatives of the State.
Komissio ei kuitenkaan voi pitää tätä arvonmääritystä pätevänä perusteena sille, että hypoteettinen yksityinen sijoittaja hyväksyisi investoinnin.
In the rescue aid opening decisions, the Commission raised doubts as to whether the actions of Tallinn Airport could be deemed imputable to the State in view of the fact that the Ministry of Economic Affairs and Communications was the only shareholder of Tallinn Airport and that it came within the Ministry’s jurisdiction.
Ensinnäkin itse arvonmäärityksessä nostetaan esiin merkittäviä riskejä, epävarmuuksia ja käytettyjen oletusten herkkyys, minkä vuoksi siinä todetaan, että ennusteisiin olisi suhtauduttava varovaisesti [38].
However, the Court of Justice of the European Union has consistently held that measures taken by public undertakings under State control are not per se attributable to the State.
Lisäksi joitakin arvonmäärityksen keskeisiä taustaoletuksia ei ole perusteltu.
Indeed, the Court of Justice explained in Stardust Marine and subsequent case-law that in order to conclude on imputability it is necessary to ‘examine whether the public authorities must be regarded as having been involved, in one way or another, in the adoption of [the] measures’ [36].
Etenkin huomattavan päätearvon (jonka osuus on yli 60 prosenttia diskontatusta kokonaiskassavirrasta) määrityspohjaa ei ole ilmoitettu.
In relation to measure 2, the Commission cannot conclude that the decision of Tallinn Airport to invest in Estonian Air was imputable to the State.
Jos laskelmissa olisi valittu matalampi päätearvo, tuloksena olisi voinut olla negatiivinen pääoman kokonaisarvo.
Also, the Commission did not find either any indirect evidence in this respect in the sense of the Stardust Marine case-law.
Toiseksi arvonmäärityksessä todetaan, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman toimenpiteiden avulla ei välttämättä pystytä ratkaisemaan joitakin Estonian Airin kestävyysongelmia (kuten Saab 340 -potkuriturbiinikoneen tappiollinen toiminta).
For those reasons, the Commission considers that Tallinn Airport’s decision to participate to measure 2 is not imputable to Estonia.
Näin ollen kassavirtaan perustuvassa laskelmassa edellytetään ylimääräisiä muutoksia, minkä vuoksi se poikkeaa investoinnin perusteena käytetystä vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmasta.