natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Further to these minimum requirements, the EPBD sets a clear requirement for all new buildings, by the end of the decade, to have nearly zero or very low energy needs and qualify as nearly zero-energy buildings (NZEB).
Voimassa olevan energialainsäädännön täytäntöönpano kaikilta osin ja sen noudattamisen valvonta on tunnustetusti ensisijainen edellytys energiaunionin perustamiselle [1].
However, the existing building stock is old and inefficient and is being renovated at a slow pace.
Voimassa oleva oikeuskehys kattaa kaksi ratkaisevan tärkeää vaatimusta: varmistetaan, että kaikki uudet rakennukset ovat lähes nollaenergiarakennuksia 31. joulukuuta 2020 mennessä (julkisia rakennuksia koskeva määräaika on kaksi vuotta aiemmin), ja edistetään olemassa olevien rakennusten muuntamista lähes nollaenergiarakennusten standardien mukaisiksi.
In line with the EPBD, the stock of existing buildings should also be gradually transformed to similar standards.
TAUSTA: LÄHES NOLLAENERGIARAKENNUKSIA KOSKEVAT DIREKTIIVIN SÄÄNNÖKSET
Full implementation and enforcement of existing energy legislation is recognised as the first priority in establishing the Energy Union [1].
Lähes nollaenergiarakennuksen käsite
Ensuring that all new buildings are nearly zero-energy buildings by 31 December 2020 (two years earlier for public buildings), and supporting the transformation of existing building stocks towards NZEB standards, are two crucial requirements under the current legal framework.
Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan mukaan lähes nollaenergiarakennuksella tarkoitetaan ”rakennusta, jolla on erittäin korkea energiatehokkuus, sellaisena kuin se on määritettynä liitteen I mukaisesti.
CONTEXT: THE PROVISIONS OF THE EPBD ON NZEB
Tarvittava lähes olematon tai erittäin vähäinen energian määrä olisi hyvin laajalti katettava uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla, mukaan lukien paikan päällä tai rakennuksen lähellä tuotettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva energia.”
The concept of NZEB
Määritelmän ensimmäisessä osassa energiatehokkuuden mainitaan olevan ratkaiseva tekijä, joka tekee rakennuksesta lähes nollaenergiarakennuksen.
According to Article 2(2) of the EPBD an NZEB ‘…means a building that has a very high energy performance, as determined in accordance with Annex I. The nearly zero or very low amount of energy required should be covered to a very significant extent by energy from renewable sources, including energy from renewable sources produced on-site or nearby’.
Energiatehokkuuden on oltava erittäin korkea ja direktiivin liitteen I mukaisesti määritetty.
The first part of the definition establishes energy performance as the defining element that makes a building an ‘NZEB’.
Määritelmän toisessa osassa esitetään ohjaavia periaatteita erittäin korkean energiatehokkuuden saavuttamiseksi.
This energy performance has to be very high and determined in accordance with Annex I of the EPBD.
Niiden mukaan erittäin vähäinen energian määrä olisi hyvin laajalti katettava uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla.
The second part of the definition provides guiding principles to achieve this very high performance by covering the resulting low amount of energy to a very significant extent by energy from renewable sources.
Lähes nollaenergiarakennuksen käsite ilmentää uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian ja energiatehokkuustoimenpiteiden välistä yhteyttä.
The concept of NZEB reflects the fact that renewable energy and efficiency measures work together.
Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian integroiminen rakennuksiin vähentää netto-ostoenergian tarvetta.
When placed on-building, renewable energy will reduce net delivered energy.
Paikan päällä tuotettava uusiutuvista lähteistä peräisin oleva energia ei monestikaan riitä vähentämään energiatarvetta lähelle nollaa ilman muita energiatehokkuustoimia tai merkittävää primäärienergiakertoimien pienentämistä ulkoisista uusiutuvista lähteistä saatavan energian osalta.
In many cases, on-site renewable energy will not be sufficient to bring energy needs close to zero, without further energy efficiency measures or a significant decrease of primary energy factors for off-site renewable energy sources.
Sen vuoksi korkeampien ja tiukempien vaatimusten asettaminen erittäin energiatehokkaille lähes nollaenergiarakennuksille lisää myös rakennuksiin integroitujen uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja luultavasti johtaa siihen, että primäärienergiakertoimia mukautetaan ulkoisten energiankantajien osalta, ottaen huomioon niiden uusiutuva energiasisältö.
Therefore, higher and more demanding requirements for highly efficient NZEB will also drive an increased use of on-building renewables and should result in adaptation of primary energy factors for off-site energy carriers, taking their renewable energy content into account.
Vaikka direktiivissä annetaankin lähes nollaenergiarakennusten yleinen määritelmä, vastuu määritelmän tarkemmasta soveltamisesta käytännössä (esimerkiksi siitä, mitä erittäin korkealla energiatehokkuudella tarkalleen tarkoitetaan ja mikä olisi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian suositeltu merkittävä osuus) kuuluu jäsenvaltioille, jotka saattavat direktiivin 9 artiklan osaksi kansallista lainsäädäntöään.
While the EPBD sets the framework definition of NZEBs, its detailed application in practice (e.g. what is a ‘very high energy performance’ and what would be the recommended significant contribution of ‘energy from renewable sources’) is the responsibility of the Member States when they transpose Article 9 of the Directive into their national legal systems.
Mitä lähes nollaenergiarakennuksen energiatehokkuudella tarkoitetaan?
What is the energy performance of a ‘nearly zero-energy’ building?
Mainitun asetuksen liitteessä I olevan 3 kohdan mukaisesti energiatehokkuus lasketaan siten, että ensin lasketaan lämmityksen ja jäähdytyksen lopullinen energiatarve [6] ja sitten nettoprimäärienergia.
Under Annex I(3) to the Regulation, the calculation of energy performance starts with the calculation of final energy needs [6] for heating and cooling, and ends with the calculation of the net primary energy.
Primäärienergian käyttö on laskettava käyttäen primäärienergiakertoimia, jotka on eriytetty energiankantajan (esimerkiksi sähkö, polttoöljy, biomassa, kaukolämmitys ja -jäähdytys) mukaan.
The ‘direction’ of the calculation goes from the building's needs to the source (i.e. to the primary energy).
Delegoituun asetukseen liitetyissä ohjeissa suositetaan, että samaa primäärienergiakerrointa 2,5 sovellettaisiin sekä osto- että vientisähköön.
Under the EPBD, Member States can use their own national primary energy factors to transform the final delivered energy into primary energy and calculate building energy performance.
Paikan päällä tuotettu energia (joka on tarkoitettu joko käytettäväksi paikan päällä tai vientiin) vähentää ostoenergiaan liittyvää primäärienergiantarvetta.
The primary energy use must be calculated using primary energy factors specific to each energy carrier (e.g. electricity, heating oil, biomass, district heating and cooling).
Energiatehokkuuden laskennan lopullisena tavoitteena on määrittää vuotuinen kokonaisenergiankulutus ilmaistuna nettoprimäärienergiana, joka vastaa lämmitykseen, jäähdytykseen, ilmanvaihtoon, lämpimään käyttöveteen ja valaistukseen käytettyä energiaa.
The accompanying guidelines to the Delegated Regulation recommend using the same 2,5 primary energy factor for delivered and for exported electricity.
Tämä vuotuinen taselaskelma on voimassa olevan direktiivikehyksen mukainen.
Energy produced on-site (used on-site or exported) reduces the primary energy needs associated with delivered energy.
Tutkimukset osoittavat kuitenkin, että voisi olla hyödyllistä laskea energiatase lyhyemmille ajanjaksoille (esimerkiksi päivittäisten ja kausittaisten vaikutusten seuraamiseksi) [7].Direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaan vähimmäisvaatimuksissa on otettava huomioon yleiset sisäilmasto-olosuhteet, jotta voidaan välttää mahdolliset haittavaikutukset, kuten riittämätön ilmanvaihto.
The end objective of the energy performance calculation is to determine the annual overall energy use in net primary energy, which corresponds to energy use for heating, cooling, ventilation, hot water and lighting.
Jotta voidaan välttää sisäilman laadun, käyttömukavuuden ja terveydellisten olosuhteiden huononeminen Euroopan rakennuskannassa [8], energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten asteittainen tiukentaminen, joka on seurausta lähes nollaenergiarakennusten määritelmän täytäntöönpanosta kaikkialla Euroopassa, olisi toteutettava yhdessä asianmukaisten sisäympäristöstrategioiden kanssa.
This annual balancing is consistent with the current EPBD framework.
Tutkimukset [9] osoittavat myös, että uusissa ja korjatuissa rakennuksissa ei useinkaan saavuteta tavoiteltua energiatehokkuutta.
However, studies suggest that there could be benefits in calculating energy balances at smaller time steps (e.g. to observe daily and seasonal effects) [7].In accordance with Article 4(1), minimum requirements must take account of general indoor climate conditions in order to avoid possible negative effects such as inadequate ventilation.
Direktiivissä vahvistetaan vertailujärjestelmä (kustannusoptimaalisuuden periaate), jotta jäsenvaltioiden olisi helpompi vahvistaa energiatehokkuusvaatimuksia kansallisissa tai alueellisissa rakennusmääräyksissä ja arvioida niitä säännöllisin väliajoin.
To avoid deterioration of indoor air quality, comfort and health conditions in the European building stock [8], the stepwise tightening of minimum energy performance requirements resulting from the implementation of NZEB across Europe should be done together with appropriate strategies dealing with indoor environment.
Direktiivin mukaan vähimmäistavoitetason on sekä korjattavien että uusien rakennusten osalta perustuttava kustannusoptimaalisuuteen [10].
Similarly, studies [9] indicate that often new and renovated buildings do not reach the planned energy performance.
Direktiivin 5 artiklaan perustuvien kustannusoptimaalisuusvaatimusten mukaisesti energiatehokkuutta koskevia kansallisia vähimmäisvaatimuksia on tarkasteltava uudelleen viiden vuoden välein ja tiukennettava, jos ne ovat huomattavasti vähemmän kunnianhimoisemmat kuin kansalliset kustannusoptimaaliset tasot.
The EPBD establishes a benchmarking system (principle of ‘cost-optimality’) to guide Member States in setting energy performance requirements contained in national or regional building codes, and keeping them under regular review.
Jäsenvaltioiden on määriteltävä primäärienergiakertoimet kutakin energiankantajaa varten.
Under the EPBD, cost-optimality [10] sets the minimum level of ambition for both building renovation and new buildings.
Primäärienergiakertoimet voivat perustua kansallisiin tai alueellisiin keskiarvoihin tai erityisiin arvoihin.
In line with the cost-optimal requirements under Article 5 of the Directive, national minimum energy performance requirements are to be reviewed every five years and strengthened if they are significantly less ambitious than the national cost-optimal levels.
Näissä kertoimissa olisi otettava huomioon rakennukseen toimitettavan energian uusiutuva energiasisältö, mukaan lukien se, joka toimitetaan lähellä sijaitsevista lähteistä, jotta paikan päällä tuotettavia ja ulkoisia uusiutuvia energialähteitä kohdellaan samoin ehdoin.
This requires assessing and comparing different energy efficiency and renewable energy measures, both individually and in combination, as part of packages of measures to be applied to reference buildings.
Siihen mennessä teknologiakustannukset ovat todennäköisesti nykyistä pienemmät entistä kypsempien markkinoiden ja suurempien volyymien ansiosta.
Accordingly, to define and meet the NZEB level, Member States can use different combinations of measures concerning insulation or other energy efficiency measures, inclusion of highly-efficient technical building systems and use of on-site renewable energy sources [11].
Sen vuoksi on todennäköistä, että lähes nollaenergiarakennuksia koskevat tasot vastaavat kustannusoptimaalisia tasoja vuonna 2020.
As part of the cost-optimal calculations, Member States need to explore the contribution of each of these three types of measures.
On näyttöä siitä, että energiansäästöön, energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyvät nykyiset teknologiat ovat yhdistelmänä riittäviä asianmukaisen tavoitteen saavuttamiseksi lähes nollaenergiarakennusten alalla [12].
Member States have to define primary energy factors per energy carrier.
Kukin viisivuotisjakso kustannusoptimaalisuusraporttien välillä tarjoaa mahdollisuuden sisällyttää energiatehokkuuden tuottamat hyödyt kansallisiin rakennusmääräyksiin sitä mukaa kuin uusien teknologioiden osoitetaan toimivan, ja tarkistaa rakennusten energiatehokkuutta koskevia sääntöjä, jotta voidaan saavuttaa kustannusoptimaaliset tasot.
These primary energy factors can be based on national or regional average values, or on specific values.
Vuoden 2020 jälkeen kustannusoptimaalisuusperiaate mahdollistaa lähes nollaenergiarakennuksia koskevien vaatimusten tavoitetason jatkuvan parantamisen uusien rakennusten osalta, kun uusia ja olemassa olevia rakennuksia koskevia kansallisia rakennusmääräyksiä tarkastellaan uudelleen säännöllisin väliajoin.
These factors should take into account the renewable energy content of the energy supplied to the building, including from nearby sources, in order to place on-site and off-site renewable energy sources on equal footing.
Mikä on uusiutuvien energialähteiden osuus rakennusalalla?
It is important to keep in mind that, for the bulk of new buildings, the nearly zero-energy buildings concept will apply as from January 2021 onwards (for new public buildings from January 2019 onwards).
Erityisen tärkeänä tavoitteena on ollut uusiutuvien energialähteiden integroiminen osaksi lähes nollaenergiarakennuksia koskevien vaatimusten kansallista täytäntöönpanoa.
By then, technology costs are likely to be lower in reaction to more mature markets and larger volumes.
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY [14] (jäljempänä ’uusiutuvaa energiaa koskeva direktiivi’) mukaan jäsenvaltioiden on rakennussäännöksissään ja -määräyksissään otettava käyttöön asianmukaiset toimenpiteet, joilla lisätään kaikentyyppisen uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian osuutta rakennusalalla [15].
It is therefore likely that the NZEB levels will correspond to the cost-optimum for 2020.
Nämä toimenpiteet täydentävät rakennusten energiatehokkuusdirektiivissä asetettuja lähes nollaenergiarakennuksia koskevia vaatimuksia.
A technology gap that would need to be bridged by 2021 has not been identified.
Tällä tavoin paikan päällä käytettävät uusiutuvat energialähteet ovat aina osa rakennuksen energiatehokkuuslaskelmia.
Analysis of the cost-optimal reports required under Article 5 of the EPBD indicates that a smooth transition between cost optimality and NZEB is achievable [13].
Monet jäsenvaltiot vaativat, että tietyn osuuden käytetystä primäärienergiasta on oltava peräisin uusiutuvista energialähteistä tai että uusiutuvalle energialle asetetaan vähimmäismäärä ilmaistuna arvolla kWh/m2 vuotta kohti.
Each five-year cost-optimality cycle presents an opportunity to lock energy efficiency gains into national building codes as new technologies are proven, and a chance to amend the building performance rules to close the gap to cost-optimal levels.
Joissakin muissa jäsenvaltioissa taas sovelletaan välillisiä vaatimuksia, esimerkiksi vaatimusta niin vähäisestä uusiutumattoman primäärienergian käytöstä, että se voidaan täyttää vain, jos uusiutuva energia on osa rakennuskäsitettä [16].
After 2020, the principle of cost-optimality will allow continuous improvement of the level of ambition of NZEB requirements for new buildings, as part of the regular review of national building codes for new and for existing buildings.
Tämä joustavuus mahdollistaa mukautumisen kansallisiin ja paikallisiin oloihin (rakennustyyppi, ilmasto, vastaavien uusiutuvan energian teknologioiden kustannukset ja saatavuus, optimaalinen yhdistelmä kysyntäpuolen toimenpiteiden kanssa, rakennustiheys jne.).
How do renewable energy sources contribute?
Uusiutuvan energian järjestelmistä lähes nollaenergiarakennuksissa käytetään yleisimmin rakennukseen integroituja aurinkolämpö- ja aurinkosähköjärjestelmiä.
A particular important objective has been the integration of renewable energy sources in national NZEB implementation.
Niissä käytettyihin uusiutuviin energialähteisiin kuuluvat myös geoterminen energia (maalämpöpumput) ja biomassa.
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council [14] (hereafter the RES Directive) requires Member States to introduce in their building regulations and codes appropriate measures in order to increase the share of all kinds of energy from renewable sources in the building sector [15].
Uusiutuvan energian teknologioista esimerkiksi aurinkolämpö- ja aurinkosähköjärjestelmät ovat kustannustehokkaampia Välimeren ilmastossa (voimakkaampi auringonsäteily) kuin muissa ilmastoissa.
Such measures are complementary to the NZEB requirements in the EPBD.
Siksi näiden teknologioiden osuus voi olla suhteessa suurempi tiukempien energiatehokkuusvaatimusten yhteydessä.
The provisions of the EPBD naturally drive the use of renewable energy sources, notably on-site as the energy produced on-building reduces the primary energy associated with the delivered energy.
Kun on kyse ulkoisista uusiutuvista energialähteistä, muun muassa lähistöllä sijaitsevista, kuten kaukolämmityksestä ja -jäähdytyksestä [17], uusiutuvan energian osuus energiankantajayhdistelmässä (esimerkiksi sähköverkkoyhdistelmässä silloin, kun sähkö on energiankantaja) vaikuttaa rakennuksen energiatehokkuuteen primäärienergiakertoimien kautta.
In this way, on-site renewables are always part of the calculation of the energy performance of the building.
Jäsenvaltiot hyödyntävätkin tätä joustavuutta, sillä huomattavan erilaisia primäärienergiakertoimia sovelletaan yleisesti erilaisiin energiankantajiin ja erityisesti useimpiin uusiutuviin energialähteisiin ja teknologioihin [18].
While several Member States require a renewable energy share of the primary energy used or a minimum renewable energy contribution in kWh/(m2.y), others use indirect requirement such as a low non-renewable primary energy use that can only be met if renewable energy is part of the building concept [16].
Mitä kansallisesti sovellettavien lähes nollaenergiarakennusten määritelmien on katettava?
This flexibility allows adaptation to national circumstances and local conditions (building type, climate, costs for comparable renewable technologies and accessibility, optimal combination with demand side measures, building density, etc.).
Valtaosa jäsenvaltioista [19] käyttää jo indikaattoria ilmaisemaan primäärienergian käyttöä (kWh/m2 vuotta kohti) liitteen I mukaisesti.
The most frequently applied renewable energy systems in NZEB are on-building solar thermal and PV systems.
Jäsenvaltiot soveltavat usein myös muita muuttujia, joita ovat esimerkiksi rakennuksen vaipan osien U-arvo, lämmityksen ja jäähdytyksen nettoenergia ja lopullinen energia sekä hiilidioksidipäästöt.
Other renewable energy sources used in these buildings are geothermal (from ground source heat pumps) and biomass.
Noin 60 prosenttia jäsenvaltioista on vahvistanut lähes nollaenergiarakennuksia koskevan määritelmän soveltamisen yksityiskohdat oikeudellisessa asiakirjassa (esimerkiksi rakennus- ja energiasäädöksissään).
For example, renewable energy technologies such as solar thermal and PV systems are more cost-effective in Mediterranean climates (characterised by higher solar radiation) than in other climates.
Yksityiskohtaiseen kuvaukseen siitä, miten jäsenvaltio käytännössä soveltaa lähes nollaenergiarakennusten määritelmää, on sisällyttävä numeroarvoinen indikaattori primäärienergian käytöstä ilmaistuna arvolla kWh/m2 vuotta kohti [20].
Therefore, these technologies can have a higher relative contribution to tighter energy performance requirements.
Tämä yksityiskohtainen kuvaus on sisällytettävä osaksi kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä tai kansallista suunnitelmaa lähes nollaenergiarakennusten lukumäärän lisäämiseksi.
As regards off-site renewable energy sources, including those nearby such as district heating and cooling [17], the share of renewable energy in the energy carrier mix (for instance in the electricity network mix when electricity is the energy carrier) will affect the energy performance of the building through primary energy factors.
Uudet rakennukset: lähes nollaenergiarakennusten tavoitteita koskeva aikataulu
Member States make use of this flexibility as significantly different primary energy factors for different energy carriers are observed in general, and for most renewable energy sources and technologies in particular [18].
Direktiivin 9 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on
What do national applied definitions of NZEB need to cover?
”varmistettava, että:
The majority of Member States [19] already use a primary energy use indicator in kWh/(m2.y) in line with Annex I. In addition, Member States often include other parameters such as U-values of building envelope components, net and final energy for heating and cooling and CO2 emissions.
31 päivään joulukuuta 2020 mennessä kaikki uudet rakennukset ovat lähes nollaenergiarakennuksia; ja
Approximately 60 % of Member States have fixed their detailed application of the NZEB definition in a legal document (e.g. building regulations and energy decrees).
31 päivän joulukuuta 2018 jälkeen uudet rakennukset, jotka ovat viranomaisten käytössä ja omistuksessa, ovat lähes nollaenergiarakennuksia.”
Member States' detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings needs to include a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/(m2.y) [20].
Säädöksiin, joilla 9 artiklan 1 kohdassa asetetut vaatimukset saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, on sisällyttävä säännöksiä, toimenpiteitä tai toimintatapoja, joilla varmistetaan, että kaikki uudet rakennukset ovat lähes nollaenergiarakennuksia viimeistään 31. joulukuuta 2020.
This detailed application is to be included in the national transposition measures or in the national plan for increasing the number of NZEB.
Sama koskee uusia julkisessa käytössä ja omistuksessa olevia uusia rakennuksia, mutta niiden on oltava lähes nollaenergiarakennuksia jo 31. joulukuuta 2018.
New buildings: timeline for NZEB targets
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa asetetut vaatimukset täyttyvät viimeistään 31. joulukuuta 2020 ja 9 artiklan 1 kohdan b alakohdassa asetetut vaatimukset viimeistään 31. joulukuuta 2018.
Article 9(1) of the EPBD requires Member States to
Vaikka kyseisiin päivämääriin on vielä aikaa, määräaika 9 artiklan saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä oli jo 9. tammikuuta 2013 [21].
‘…ensure that:
Kyseiseen päivämäärään mennessä 9 artiklan kaikki lähes nollaenergiarakennuksia koskevat säännökset oli saatettava osaksi kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.
by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings; and
Tällainen pitkä käynnistysaika onkin tarpeen, kun otetaan huomioon rakennuksen suunnitteluun, lupamenettelyihin ja rakentamiseen kuluva aika.
after 31 December 2018, new buildings occupied and owned by public authorities are nearly zero-energy buildings.’
Se, että nämä tavoitteet on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä, tekee poliittisista tavoitteista läpinäkyviä ja antaa talouden toimijoille ja muille sidosryhmille selvyyden uusien rakennusten tulevista energiatehokkuusvaatimuksista.
The same applies for new public occupied and owned buildings to be nearly-zero energy buildings by 31 December 2018.
Tämän johdosta henkilöt, jotka ostavat uusia rakennuksia tai asuntoja, voivat luottaa siihen, että vuonna 2021 markkinat ovat kehittyneet näiden tavoitteiden mukaisesti ja että rakennukset ovat lähes nollaenergiarakennuksia.