natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since Tallinn Airport’s decision to participate to measure 2 was not imputable to the State and since the transaction seemingly took place on market terms, the Commission excludes the presence of State aid in relation to measure 2, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty are met.
Kolmanneksi arvonmääritys, joka perustuu vertailuun muihin lentoyhtiöihin, on äärimmäisen hauras.
Measure 3
Siinä verrataan Estonian Airia ainoastaan viiteen lentoyhtiöön, joista kolmen kapasiteetti on moninkertaisesti Estonian Airin kapasiteettia suurempi.
In relation to the 2010 capital injection (measure 3), Estonia explained in the course of the formal investigation procedure that the State injected EUR 17,9 million in cash while SAS converted into equity a EUR 2 million loan.
Estonian Airin heikon rahoitustilanteen vuoksi ainoana viitepohjana voitaisiin realistisesti käyttää hinnan suhdetta liikevaihtoon, sillä muihin indikaattoreihin perustuvat suhdeluvut johtavat hyvin erilaisiin tuloksiin.
At the same time, SAS acquired Cresco’s stake in Estonian Air for EUR […] million (in exchange for a EUR […] million loan write-off that Cresco held with SAS).
Neljänneksi vaikka arvonmäärityksen tulokset hyväksyttäisiin, siinä ei selitetä, miksi yksityinen sijoittaja suostuisi investoimaan 17,9 miljoonaa euroa uutta pääomaa pitääkseen 90 prosentin osakeosuutensa yhtiössä, jonka pääoman kokonaisarvon arvioidaan olevan vain [0–10] miljoonaa euroa (tai enintään [5–15] miljoonaa euroa).
As a result, Cresco ceased to be a shareholder, the State’s participation increased to 90 % and SAS’s participation was diluted to 10 %.
Viron viranomaiset eivät selvittäneet mitään vaihtoehtoja pääomanlisäykselle, jotta olisi voitu verrata sijoituksen odotettua tuottoa mahdollisten vaihtoehtoisten skenaarioiden tuloksiin.
Estonia argues that its decision to invest again in Estonian Air was based on the 2010 business plan.
Vaikka osakkeenomistajan voi olla taloudellisesti järkevää sijoittaa lisäpääomaa heikkoon yhtiöön turvatakseen investointinsa, tällainen sijoittaja vertaisi tavallisesti investointia mahdollisten vaihtoehtoisten skenaarioiden mukaisiin kustannuksiin/tuloihin, mukaan lukien mahdollisesti yhtiön likvidaatio.
The Commission first notes that the injections of the State and SAS took place under different forms and in amounts not in proportion to the shareholdings.
Viron viranomaisten 9 päivänä huhtikuuta 2014 toimittamat tiedot viittaavat siihen, että pääomanlisäyksen perusteena ei ollut ainoastaan investoinnin taloudellinen houkuttelevuus.
An injection of EUR 17,9 million of fresh money by the State is not comparable to SAS’ debt-to-equity swap of EUR 2 million, in particular since Estonia has not provided evidence that the loan was fully collateralised and thus that SAS would have assumed new risk by converting the loan into equity.
Viro myöntää, että vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman tavoitteena oli turvata pitkän aikavälin lentoyhteydet tärkeisiin liiketoimintakohteisiin, mikä vastasi valtion omia makrotaloudellisia toimintatavoitteita.
As regards the debt write-off by SAS of a EUR […] million that Cresco held with SAS in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air, the Commission observes that this operation did not entail fresh money for Estonian Air.
Vaikka Viro väittää, että nämä näkökohdat eivät olleet ainoa peruste valtion investointipäätökselle, tämä viittaa siihen, että valtio ei ottanut huomioon yksinomaan voiton tavoittelua koskevia perusteita.
Moreover, it is uncertain whether SAS run new risk by accepting the debt write-off in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air.
Viron hallituksen jäsenet totesivat nähtävästi toimenpiteen 3 aikana seuraavaa: hallitus pitää Estonian Airia maan kannalta strategisena yrityksenä ja on valmis panostamaan siihen merkittävästi [39] ja on erittäin tärkeää taata lennot […] Tallinnasta eräisiin muihin keskeisiin kaupunkeihin [40].
These elements are sufficient to allow the Commission to conclude that measure 3 was not carried out on pari passu terms.
Nämä eivät vaikuta näkökohdilta, jotka järkevä yksityinen markkinasijoittaja ottaisi huomioon tehdessään investointipäätöstä.
The Estonian authorities argue that measure 3 was MEIP-conform since it was adopted on the basis of the 2010 business plan, which they consider robust and credible.
Tässä yhteydessä komissio muistuttaa myös, että tuomioistuin totesi asiassa Boch antamassaan tuomiossa, että on arvioitava erityisesti, olisiko yksityinen osakas, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa [41].
According to the plan, Estonian Air would break even already in 2013 if it changed the fleet in accordance with the plan, and would remain significantly profitable thereafter until at least 2020.
Kun otetaan huomioon se, että yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi halukas investoimaan Estonian Airiin uutta pääomaa valtion tavoin, vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelman puutteet ja päätökseen vaikuttaneet makrotaloudelliset tavoitteet, jotka eivät ole olennaisia yksityisen sijoittajan kannalta, komissio päättelee, ettei toimenpide 3 ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.
The Commission acknowledges that the 2010 business plan analyses the situation of the airline, but it nonetheless has shortcomings that do not make it a reliable basis for a market-oriented investment decision.
Ollakseen valtiontukea toimenpiteen on lisäksi oltava peräisin valtion varoista ja seurausta valtion toiminnasta.
For instance, the financial forecasts are based on overly ambitious passenger growth numbers (average annual growth above 6 % for the period 2010-2020).
Tätä kriteeriä ei voida kiistää vuoden 2010 pääomanlisäyksen yhteydessä, sillä lentoyhtiön osakkeenomistajana toimiva Viron talous- ja viestintäministeriö sijoitti käteisvarat valtion talousarviosta.
Such growth prospects seem very much optimistic in view of the 2009 global economic and financial crisis.
Lopuksi komissio toteaa, että toimenpide vaikuttaa kauppaan ja uhkaa vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua, sillä Estonian Air kilpailee muiden Euroopan unionin lentoyhtiöiden kanssa etenkin sen jälkeen, kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (ns. kolmas paketti) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993 [42].
The 2010 business plan refers to IATA estimations of more than 5 % average growth for the next four years.
Näin ollen Estonian Air saattoi toimenpiteen 3 avulla jatkaa toimintaansa ilman, että sen kilpailijoidensa tapaan täytyisi kohdata heikon taloudellisen tuloksensa seuraukset.
However, IATA also indicates that this recovery will be very unevenly divided geographically and that a rapid recovery is not to be expected in Europe [37].
Esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpide 3 sisälsi Estonian Airin hyväksi myönnettyä valtiontukea.
Another shortcoming is that the sensitivity analysis of the 2010 business plan appears insufficient.
Toimenpide 4
As regards the risk of lower passenger numbers, the plan states that a 10 % decrease in the number of passengers would reduce by approximately EUR 6,4 million the net result for the first two years, which would more than double the negative net results expected for those two years.
Viro katsoo, että sen päätös sijoittaa 30 miljoonaa euroa uutta pääomaa joulukuussa 2011 (toimenpide 4) ei sisältänyt valtiontukea.
However, the 2010 business plan does not indicate the consequences for the overall period analysed and specific corrective actions to be taken.
Muut sijoittajat eivät osallistuneet tähän pääomanlisäykseen, minkä vuoksi SAS:n osuus pieneni 10 prosentista 2,66 prosenttiin ja valtion osuus kasvoi 90 prosentista 97,34 prosenttiin.
The Commission also highlights that Cresco decided not to invest further in Estonian Air and instead decided to sell its stake to SAS.
Komissio ei ole edelleenkään vakuuttunut väitteistä, joita Viron viranomaiset esittivät muodollisen tutkintamenettelyn aikana.
While Cresco may have had various reasons for doing so, it appears logical to consider that the 2010 business plan was not sufficient to reassure the private investor about its return on investment.
Ensinnäkin valtio teki investointipäätöksen ilman yksityistä osuutta: SAS päätti olla osallistumatta pääomanlisäykseen ja yksityinen pankki […], joka alun perin harkitsi lainan myöntämistä Estonian Airille, kieltäytyi lopulta myöntämästä lainaa.
A similar argument can be applied to SAS, who decided to participate in the 2010 capital injection but not in proportion to its stake and therefore was diluted to just 10 % from its previous 49 % stake.
Näin ollen ei voida katsoa, että investointi toteutettiin tasavertaisin ehdoin.
The Estonian authorities also argue that a valuation undertaken by the State in 2010 came to the conclusion that the airline would have positive value following the investment.
Lisäksi vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmassa, jonka perusteella investointipäätös tehtiin, esitetään elvyttävää strategiaa ja liiketoimintamallin perusteellista muuttamista kahden paikan välisestä kuljetustoiminnasta alueelliseen säteittäiseen kuljetusverkostoon.
This valuation calculated the value of equity based on discounted cash flow analysis taking into account expected cash flows in the years 2010-2019 plus a terminal value after 2019 of EUR [0-10] million (discounted) and deducting net debt of EUR [0-10] million.
Lisäksi vaikuttaa epärealistiselta olettaa, että Estonian Air olisi voinut lähes kolminkertaistaa tulonsa vain neljässä vuodessa ja muuttaa tuloksen ennen veroja -15,45 miljoonasta eurosta 4,2 miljoonaan euroon vuosina 2011–2014, etenkin talous- ja finanssikriisin huomioon ottaen.
On this basis, the resulting total value of equity in a post-investment scenario would amount to EUR [0-10] million.
Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että IATA:n joulukuun 2011 talousennusteiden [43] mukaan lentoyhtiöiden voittomarginaalit supistuivat vuonna 2011 öljyn ja polttoaineen hintojen noustessa äkillisesti.
Based on an alternative valuation method, it valued the airline by comparison with financial indicators for five smaller publicly-traded companies, resulting in a value of Estonian Air of around EUR [5-15] million.
Vuodelle 2012 IATA ennusti, että talouden epävakaus, joka johtui hallitusten kyvyttömyydestä ratkaista euroalueen julkisen talouden velkakriisi, aiheuttaisi paineita eurooppalaisille lentoyhtiöille.
However, the Commission cannot consider this valuation as a valid basis for accepting the investment by a hypothetical private investor.
Eurooppalaiset lentoyhtiöt kärsisivät todennäköisesti merkittävästi kotimarkkinoidensa taantumasta, joten IATA:n ennusteen mukaan niiden EBIT-marginaali (tulos ennen korkoja ja veroja) olisi 0,3 prosenttia ja nettotappiot verojen jälkeen 0,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria (eli 0,46 miljardia euroa) vuonna 2012.
First, the valuation itself points out substantial risks, uncertainties and sensitivity to the assumptions used and states that its forecasts should be regarded with caution [38].
Lisäksi vaikuttaa epärealistiselta olettaa, että Estonian Air lisäisi istuinpaikkojensa määrää 1 miljoonasta 2,45 miljoonaan vuosina 2011–2014 ja kasvattaisi käyttöastettaan huomattavasti 59,2 prosentista 72,3 prosenttiin samana ajanjaksona.
Further, some crucial assumptions underlying the valuation are not substantiated.
Keskeisiä riskejä on myös nähtävästi aliarvioitu ja lieventämistoimien arviointi toteutettu puutteellisesti.
Secondly, the valuation states that the measures of the 2010 business plan may not be sufficient to solve some of the sustainability problems of Estonian Air (e.g. the loss-making operation of the turboprop aircraft Saab 340).
Suunnitelmassa esimerkiksi ilmoitetaan, että investoinnin hyödyt Virolle ovat merkittävät, ja todetaan, että valittu verkostomalli on suositeltava yritysmaailman ja hallituksen sääntelyn tarpeiden kannalta.
Therefore, the cash-flow-based calculation assumes additional changes and thus deviates from the 2010 business plan which represents the basis for the investment.
Lisäksi suunnitelmassa todetaan, että investoinnin avulla voidaan luoda 2000 työpaikkaa ja Viro voi vahvistaa maailmanlaajuista kilpailuasemaansa.
Thirdly, the valuation based on comparison with other airlines is extremely fragile.
Viron viranomaiset toteavat, että ehdotettu strategia tuki hallituksen vuosien 2011–2015 toimintasuunnitelmaa, jolla pyrittiin kehittämään suoria lentoyhteyksiä kaikkiin keskeisiin liiketoiminnan keskuksiin Euroopassa ja tekemään Tallinnan lentoasemasta Aasian ja Euroopan välisten lentojen keskuspaikka.
It compares Estonian Air with only five airlines, of which three have capacities several times bigger than Estonian Air’s.
Johdanto-osan 128 kappaleessa esitetyistä syistä järkevä markkinasijoittaja ei olisi ottanut näitä näkökohtia huomioon.
Further, due to the bad financial situation of Estonian Air, the only reference basis that could realistically be used is the price-to-sales-revenue ratio whereas ratios based on other indicators give very different results.
Näin ollen komissio katsoo, että toimenpide 4 aiheutti valikoivan edun Estonian Airille.
Fourthly, even accepting its results, the valuation does not explain why a private investor would have agreed to inject EUR 17,9 million in fresh capital to hold 90 % of the shares of a company whose total value of equity is estimated at only EUR [0-10] million (or as a maximum EUR [5-15] million).
Johdanto-osan 130 ja 131 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpide 4 on peräisin valtion varoista ja johtuu valtiosta ja että se vaikuttaa kauppaan ja uhkaa vääristää jäsenvaltioiden välistä kilpailua.
Finally, the Estonian authorities did not analyse any counterfactual situation to the capital increase in order to compare the expected return on their investment with results of possible alternative scenarios.
Esitetyn perusteella komissio päättelee, että toimenpide 4 sisälsi Estonian Airin hyväksi myönnettyä valtiontukea.
While it might make economic sense for an existing shareholder to invest additional capital into an ailing company to safeguard its investment, such an investor would normally compare such investment to the costs/revenues of possible alternative scenarios, possibly including the liquidation of the company.
Toimenpide 5
In addition, the submission of the Estonian authorities of 9 April 2014 suggests that the capital increase was not motivated solely by the economic attractiveness of the investment.
Komissio päättelee, että pelastamislainajärjestelyä olisi pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä valtion varoista myönnetty laina antaa Estonian Airille valikoivan edun, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja uhkaa vääristää kilpailua (ks. johdanto-osan 131 kappale).
Estonia acknowledges that the objective of the 2010 business plan to secure long-term flight connections to important business destinations ‘coincided with the State’s own macroeconomic policy goals’.
Estonian Airin rahoitustilanteen (toiminta oli ollut tappiollista vuodesta 2006 lähtien ja heinäkuun 2012 loppuun mennessä lentoyhtiö oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan, ks. tarkemmin 7.4.1 jakso) huomioon ottaen oli erittäin epätodennäköistä, että yksityinen luotonantaja olisi ollut halukas myöntämään uusia lainoja lentoyhtiön vakavien likviditeettiongelmien ratkaisemiseksi.
Although Estonia argues that these considerations were not the sole drivers of the State’s investment decision, this suggests that the State was not solely taking into consideration profit-seeking motives.
Viron viranomaiset pitävät itsekin tätä toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä ne väittävät vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen pelastamistukea koskevien edellytysten täyttyvän.
In this respect, it appears that members of the Estonian Government at the time of measure 3 stated that ‘[the Government’s] stance has been that Estonian Air is a strategic company for the country and we are prepared to take a majority stake’ [39] and that ‘it’s very important to have flights from […] Tallinn to some other important cities’ [40], which do not appear to be concerns that a prudent market investor would take into consideration at the time of making an investment decision.
Toimenpide 6
In this respect, the Commission recalls that in the Boch judgement the Court indicated that ‘the test is, in particular, whether in similar circumstances a private shareholder, having regard to the foreseeability of obtaining a return and leaving aside all social, regional policy and sectoral consideration would have subscribed the capital in question’ [41].
Viron viranomaisten päätöstä sijoittaa 40,7 miljoonaa euroa pääomaa Estonian Airiin olisi pidettävä valtiontukena.
Overall, taking into account the absence of any private investor willing to invest fresh money into Estonian Air in a way similar to the State, the weaknesses of the 2010 business plan and the existence of macroeconomic objectives not relevant for any private investor, the Commission concludes that measure 3 was not MEIP-conform.
Pääomanlisäys on peräisin valtion talousarviosta ja siten valtion varoista.
In addition, for a measure to constitute State aid, it must stem from State resources and be imputable to the State.
Toimenpide hyödyttää yksinomaan yhtä yritystä (Estonian Airia) ja se myönnetään ehdoin, joita järkevä markkinataloussijoittaja ei tavallisesti hyväksyisi (lentoyhtiön rahoitusvaikeudet, investointi ei perustu sijoituksen tuottoa koskevaan asianmukaiseen analyysiin vaan yleistä etua koskeviin näkökohtiin, kuten Viron yhteyksiin ja Estonian Airin strategiseen merkitykseen Viron taloudelle), joten suunniteltu pääomanlisäys aiheuttaa valikoivan edun Estonian Airille.
This criterion is not disputed in relation to the 2010 capital injection, given that it was the Ministry of Economic Affairs and Communication of Estonia, as shareholder of the airline, who injected the cash from the State budget.
Lisäksi toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden kauppaan ja uhkaa vääristää kilpailua (ks. johdanto-osan 131 kappale).
Finally, the Commission observes that the measure affects trade and threatens to distort competition between Member States as Estonian Air is in competition with other airlines of the European Union, in particular since the entry into force of the third stage of liberalisation of air transport (‘third package’) on 1 January 1993 [42].
Näin ollen Estonian Air saattaa toimenpiteen 4 avulla jatkaa toimintaansa ilman, että sen kilpailijoidensa tapaan täytyy kohdata heikon taloudellisen tuloksensa seuraukset.
Measure 3 thus enabled Estonian Air to continue operating so that it would not have to face, as other competitors, the consequences normally deriving from its poor financial results.
Viron viranomaiset pitävät itsekin tätä toimenpidettä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä ne väittävät vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen rakenneuudistustukea koskevien edellytysten täyttyvän.
The Commission therefore concludes that measure 3 entailed State aid in favour of Estonian Air.
Komissio katsoo näin ollen, että ilmoitettu rakenneuudistustoimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Measure 4
Viron viranomaiset eivät kiistä tätä.
As regards the EUR 30 million cash injection decided by Estonia in December 2011 (measure 4), Estonia is of the opinion that it did not entail State aid.
Päätelmät tuen olemassaolosta
No other investor participated in this capital injection, as a result of which SAS’s stake was diluted from 10 % to 2,66 %, while the State’s stake increased from 90 % to 97,34 %.
Johdanto-osan 108–119 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella komissio päättelee, että toimenpiteet 1 ja 2 eivät sisältäneet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Estonian Airille myönnettyä valtiontukea.
The Commission remains unconvinced by the arguments provided by the Estonian authorities in the course of the formal investigation procedure.
Johdanto-osan 120–143 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella komissio kuitenkin päättelee, että toimenpiteet 3, 4, 5 ja 6 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, ja arvioi sen vuoksi niiden sääntöjenmukaisuutta ja soveltuvuutta sisämarkkinoille.
In the first place, the decision to invest was made by the State alone without any private intervention: SAS decided not to participate in this capital injection and the private bank […], who initially considered granting a loan to Estonian Air, refused to provide it in the end.
Tuen sääntöjenmukaisuus
Therefore, the investment cannot be deemed pari passu.
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltio ei saa toteuttaa tukitoimenpidettä ennen kuin komissio on antanut lopullisen päätöksen toimenpiteen hyväksymisestä.
In addition, the 2011 business plan, on the basis of which the investment decision was taken, foresees an expansionary strategy and a radical change of business model from point-to-point to hub-and-spoke on the basis of a regional network.
Komissio toteaa aluksi, että Viro toteutti toimenpiteet 3, 4 ja 5 ilmoittamatta niistä etukäteen komissiolle hyväksyntää varten.
Estonia has provided a presentation of the plan according to which the airline would acquire new aircraft (passing from seven planes in 2011 to 13 in 2013 and 2014) and make Tallinn a hub for Europe-Asia flights.
Komissio pahoittelee, että Viro ei noudattanut täytäntöönpanokieltoa ja rikkoi näin ollen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitettaan.
According to this presentation, Estonian Air would require EUR 30 million from its shareholder and EUR […] million from a […] loan.
Toimenpiteen 6 osalta komissio on siinä käsityksessä, että 40,7 miljoonan euron pääomanlisäystä ei ole vielä toteutettu.
Despite the fact that […] decided not to provide the loan in the end, the Commission highlights that Estonia granted EUR 30 million, without giving any kind of consideration to the impact that […] decision would have for the outcome of the 2011 business plan.
Näin ollen ilmoitetussa rakenneuudistustoimenpiteessä on noudatettu SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa.
This cannot be seen as the rational behaviour of an informed market operator.
Lokakuun 31 päivänä 2014 muutetun rakenneuudistussuunnitelman hyväksyttävyys
It also appears unrealistic to consider that Estonian Air would be able to almost triple its revenue in just 4 years and pass from EBT of EUR –15,45 million in 2011 to EUR 4,2 million in 2014, in particular in a context of economic and financial crisis.
Ennen 7.1 jaksossa kuvattujen tukitoimenpiteiden soveltuvuuden arviointia komission on vahvistettava, mistä toimitetuista rakenneuudistussuunnitelmista analyysi toteutetaan.
In this respect, the Commission recalls that according to the December 2011 financial forecast of IATA [43], profit margins in the airline industry in 2011 were squeezed as oil and fuel prices surged.
Lokakuussa 2014 muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa pidennetään rakenneuudistusaikaa huomattavasti viidestä vuodesta kuuteen vuoteen ja yhteen kuukauteen, siirretään rakenneuudistuksen aloituspäivää yli kaksi vuotta taaksepäin ja sisällytetään uusia tukitoimenpiteitä.
For 2012, IATA foresaw that the European airline industry would face pressure due to the economic turmoil that would result from a failure of governments to resolve the euro area sovereign debt crisis.
Sen vuoksi ei voida katsoa, että tämä suunnitelma olisi vain kesäkuussa 2013 ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman jatkokehityksen tulos.
Considering that the European airlines were likely to be hit badly by recession in their home markets, IATA’s 2012 forecast for European airlines was an earnings before interest and taxes (EBIT) margin of 0,3 %, with net losses after tax of USD 0,6 billion (namely EUR 0,46 billion).
Kuten 4.7 jaksossa kuvataan, rakenneuudistusajan pidentäminen johtaa käytännössä siihen, että yhteen rakenneuudistussuunnitelmaan yhdistetään kolme erillistä ja vastakkaista liiketoimintastrategiaa.