natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having regard to Directive 2002/49/EC of the European Parliament and of the Council of 25 June 2002 relating to the assessment and management of environmental noise [1], and in particular Article 6, paragraph 2 thereof,
ottaa huomioon ympäristömelun arvioinnista ja hallinnasta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/49/EY [1] ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
According to its Article 1, the aim of Directive 2002/49/EC is to define a common approach intended to avoid, prevent or reduce on a prioritised basis the harmful effects, including annoyance, due to exposure to environmental noise.
Direktiivin 2002/49/EY tavoitteena on sen 1 artiklan mukaan määritellä yhteinen toimintamalli, jonka avulla voidaan välttää, ehkäistä tai vähentää tärkeysjärjestyksen mukaisesti ympäristömelulle altistumisen haittavaikutuksia, häiritsevyys mukaan lukien.
To that end the Member States shall determine the exposure to environmental noise, through noise mapping, by methods of assessment common to the Member States, shall ensure that information on environmental noise and its effects is made available to the public and shall adopt action plans based upon noise-mapping results, with a view to preventing and reducing environmental noise where necessary and particularly where exposure levels can induce harmful effects on human health, and to preserving environmental noise quality where it is good.
Tätä varten jäsenvaltioiden on määritettävä ympäristömelulle altistuminen melukartoituksen avulla käyttäen jäsenvaltioille yhteisiä arviointimenetelmiä, varmistettava, että ympäristömelua ja sen vaikutuksia koskeva tieto julkistetaan, sekä hyväksyttävä melukartoituksen tulosten perusteella toimintasuunnitelmat ympäristömelun ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi siellä, missä se on tarpeen, ja erityisesti siinä tapauksessa, että altistuminen voi aiheuttaa haittavaikutuksia ihmisten terveydelle, ja säilytettävä ympäristömelun taso ennallaan, jos se on hyvä.
According to Article 5 of Directive 2002/49/EC, Member States shall apply the noise indicators (Lden and Lnight) referred to in Annex I to that Directive for the preparation and revision of strategic noise mapping in accordance with Article 7.
Direktiivin 2002/49/EY 5 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on käytettävä sen liitteessä I tarkoitettuja Lden- ja Lnight-meluindikaattoreita 7 artiklassa tarkoitetun strategisen melukartoituksen laatimisessa ja tarkistuksessa.
According to Article 6 of Directive 2002/49/EC, the values of the noise indicators (Lden and Lnight) shall be determined by means of the assessment methods defined in Annex II to that Directive.
Direktiivin 2002/49/EY 6 artiklan mukaan Lden- ja Lnight-arvot on määritettävä sen liitteessä II määriteltyjen arviointimenetelmien avulla.
According to Article 6 of Directive 2002/49/EC, the Commission shall establish common assessment methods for the determination of the noise indicators Lden and Lnight through a revision of Annex II.
Direktiivin 2002/49/EY 6 artiklan mukaan komissio laatii yhteiset arviointimenetelmät Lden- ja Lnight-arvojen määrittelemiseksi direktiivin liitteen II tarkistuksen avulla.
According to Article 7 of Directive 2002/49/EC, Member States shall ensure that strategic noise maps are made no later than 30 June 2007 and 30 June 2012 and thereafter reviewed, and revised if necessary, at least every 5 years.
Direktiivin 2002/49/EY 7 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että strategiset melukartat laaditaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2007 ja 30 päivänä kesäkuuta 2012 ja että ne tarkistetaan tarvittaessa vähintään viiden vuoden välein.
Directive 2002/49/EC provides for action plans to be based on strategic noise maps.
Direktiivin 2002/49/EY mukaan toimintasuunnitelmien on perustuttava strategisiin melukarttoihin.
Strategic noise maps shall be drawn up with the common assessment methods when these methods have been adopted by Member States.
Strategiset melukartat laaditaan yhteisiä arviointimenetelmiä käyttäen, kun jäsenvaltiot ovat nämä menetelmät hyväksyneet.
However, Member States may use other methods to design measures addressing priorities identified by using the common methods as well as for assessment of other national measures to prevent and reduce environmental noise.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin käyttää muita menetelmiä toimenpiteiden suunnittelemiseen määritettyjen ensisijaisten toimien tarkastelemiseen soveltaen yhteisiä menetelmiä muiden kansallisten toimenpiteiden arviointiin ympäristömelun ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi.
In 2008, the Commission launched the development of the common noise assessment methodological framework through the project ‘Common Noise Assessment Methods in the EU’ (CNOSSOS-EU) led by its Joint Research Centre.
Komissio käynnisti vuonna 2008 melun arvioinnin yhteisten menetelmien valmistelun yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) johtamassa CNOSSOS-EU-hankkeessa.
The project was carried out in close consultation with the Committee established under Article 18 of Directive 2000/14/EC of the European Parliament and of the Council [2], and other experts from Member States.
Hanketta toteutettiin tiiviissä yhteistyössä ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä ympäristöön koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/14/EY [2] 18 artiklan nojalla perustetun komitean ja jäsenvaltioiden muiden asiantuntijoiden kanssa.
Its results were published in the JRC Reference Report on CNOSSOS-EU [3].
Hankkeen tulokset julkaistiin JRC:n raportissa ”CNOSSOS-EU” [3].
The Annex to this Commission Directive sets out the common assessment methods.
Tämän komission direktiivin liitteessä esitetään yhteiset arviointimenetelmät.
Member States are required to use these methods from 31 December 2018 onwards.
Jäsenvaltioiden on käytettävä näitä menetelmiä 31 päivästä joulukuuta 2018 alkaen.
The assessment methods provided for in the Annex to this Directive are, according to its Article 2, paragraph 1, to be adopted by 31 December 2018 at the latest and until that date Member States may, according to Article 6, paragraph 2 of Directive 2002/49/EC, continue to use the existing assessment methods that they have previously adopted at the national level.
Tämän direktiivin liitteessä esitetyt arviointimenetelmät on sen 2 artiklan 1 kohdan mukaan hyväksyttävä viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018, ja kyseiseen määräaikaan saakka jäsenvaltiot voivat direktiivin 2002/49/EY 6 artiklan 2 kohdan mukaan käyttää aiemmin kansallisella tasolla hyväksymiään voimassa olevia arviointimenetelmiä.
In accordance with Article 12 of Directive 2002/49/EC, the Commission shall adapt Annex II to technical and scientific progress.
Direktiivin 2002/49/EY 12 artiklan mukaan komissio mukauttaa liitteen II tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen.
Apart from the adaptation to scientific and technical progress in accordance with Article 12 of Directive 2002/49/EC, the Commission shall endeavour to modify the Annex based on the experience from Member States.
Sen lisäksi, että komissio direktiivin 2002/49/EY 12 artiklan mukaan mukauttaa liitteen tekniseen ja tieteelliseen kehitykseen, se pyrkii myös muuttamaan liitettä jäsenvaltioiden kokemusten perusteella.
The common assessment methods are also to be used for the purpose of other EU legislation where that legislation refers to Annex II to Directive 2002/49/EC.
Yhteisiä arviointimenetelmiä on käytettävä myös EU:n muun lainsäädännön tarkoituksiin silloin, kun kyseisessä lainsäädännössä viitataan direktiivin 2002/49/EY liitteeseen II.
The measures provided for in this Directive are in accordance with the opinion of the Committee established under Article 13 of Directive 2002/49/EC,
Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2002/49/EY 13 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset.
Annex II to Directive 2002/49/EC is replaced by the text set out in the Annex to this Directive.
Korvataan direktiivin 2002/49/EY liite II tämän direktiivin liitteen tekstillä.
They shall forthwith communicate to the Commission the text of those provisions.
Jäsenvaltioiden on määritettävä, miten viittaukset tehdään.
When Member States adopt those provisions, they shall contain a reference to this Directive or be accompanied by such a reference on the occasion of their official publication.
Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansallisen lainsäädännön säännökset kirjallisina komissiolle.
Member States shall communicate to the Commission the text of the main provisions of national law which they adopt in the field covered by this Directive.
Tämä direktiivi tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Article 4
Tehty Brysselissä 19 päivänä toukokuuta 2015.
This Directive is addressed to the Member States.
Komission puolesta,
Done at Brussels, 19 May 2015.
puheenjohtajan nimissä
On behalf of the President,
EYVL L 189, 18.7.2002, s. 12.
Member of the Commission
Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/14/EY, annettu 8 päivänä toukokuuta 2000, ulkona käytettävien laitteiden melupäästöjä ympäristöön koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 162, 3.7.2000, s. 1).
12.
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2012, – ISBN 978-92-79-25281-5.
Directive 2000/14/EC of the European Parliament and of the Council of 8 May 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to the noise emission in the environment by equipment for use outdoors (OJ L 162, 3.7.2000, p.
LIITE
1).
MELUINDIKAATTORIEN ARVIOINTIMENETELMÄT
Common Noise Assessment Methods in Europe (CNOSSOS-EU) — JRC Reference Report, EUR 25379 EN.
(Direktiivin 2002/49/EY 6 artiklassa tarkoitetut)
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2012, — ISBN 978-92-79-25281-5
JOHDANTO
ANNEX
Arvot Lden ja Lnight on määritettävä arviointipisteissä laskemalla ne noudattaen 2 luvussa esitettyä menetelmää ja 3 luvussa kuvattuja tietoja.
ASSESSMENT METHODS FOR THE NOISE INDICATORS
Mittaukset voidaan suorittaa 4 luvun mukaisesti.
(Referred to in Article 6 of Directive 2002/49/EC)
YHTEISET MELUN ARVIOINTIMENETELMÄT
INTRODUCTION
Yleiset säännökset – tieliikenne-, raideliikenne- ja teollisuusmelu
The values of Lden and Lnight shall be determined at the assessment positions by computation, according to the method set out in Chapter 2 and the data described in Chapter 3.
Indikaattorien, taajuusalueiden ja -kaistojen määritykset
Measurements may be performed according to Chapter 4.
Melulaskelmat on määriteltävä taajuusalueella 63 Hz – 8 kHz.
COMMON NOISE ASSESSMENT METHODS
Taajuuskaistojen tulokset on annettava vastaavalla taajuusvälillä.
General provisions — Road traffic, railway and industrial noise
Laskelmat tehdään oktaavikaistoilla tieliikenne-, raideliikenne ja teollisuusmelulle, lukuun ottamatta raideliikenteen melulähteen äänitehoa, jossa käytetään kolmannesoktaavikaistoja.
Indicators, frequency range and band definitions
Tieliikenne-, raideliikenne- ja teollisuusmelun tapauksessa A-painotettu pitkän aikavälin keskimääräinen äänenpainetaso päivä-, ilta- ja yöajalta, sellaisena kuin ne määritellään liitteessä I ja niihin viitataan direktiivin 2002/49/EY 5 artiklassa, lasketaan kaikkien taajuuksien summana:
Noise calculations shall be defined in the frequency range from 63 Hz to 8 kHz.
jossa
Frequency band results shall be provided at the corresponding frequency interval.
Ai on A-painotuskorjaus standardin IEC 61672-1 mukaisesti
Calculations are performed in octave bands for road traffic, railway traffic and industrial noise, except for the railway noise source sound power, that uses third octave bands.
i = taajuuskaistaindeksi
For road traffic, railway traffic and industrial noise, based on these octave band results, the A-weighted long term average sound pressure level for the day, evening and night period, as defined in Annex I and referred to in Art. 5 of Directive 2002/49/EC, is computed by summation over all frequencies:
ja T ajanjakso, joka vastaa päivää, iltaa tai yötä.
where
Meluparametrit:
Ai denotes the A-weighting correction according to IEC 61672-1
Hetkellinen äänenpainetaso
i = frequency band index
(re.
and T is the time period corresponding to day, evening or night.
2 10-5 Pa)
Noise parameters:
Yleinen pitkän aikavälin äänitaso LAeq kaikista lähteistä ja kuvalähteistä pisteessä R
Instantaneous sound pressure level
Pistelähteen in situ -äänitehotaso (liikkuva tai kiinteä)
2 10–5 Pa)
(re.
Global long-term sound level LAeq due to all sources and image sources at point R
10-12 W)
‘In situ’ sound power level of a point source (moving or steady)
Suunnattu in situ -äänitehotaso i. taajuuskaistalle
10–12 W)
Keskimääräinen in situ -äänitehotaso viivalähteen metriä kohden
Directional ‘in situ’ sound power level for the i-th frequency band
Muut fyysiset parametrit:
Average ‘in situ’ sound power level per metre of source line
Hetkellisen äänenpaineen tehollisarvo (RMS)
Other physical parameters:
Viiteäänenpaine = 2 10-5 Pa
r.m.s. of the instantaneous sound pressure
Viiteääniteho = 10-12 W
Reference sound pressure = 2 10–5 Pa
[watti]
Reference sound power = 10–12 W
Laatukehys
[watt]
Syöttöarvojen tarkkuus
Quality framework
Kaikki syöttöarvot, jotka vaikuttavat lähteen päästötasoon, on määritettävä vähintään tarkkuudella, joka vastaa ± 2dB(A):n epävarmuutta lähteen päästötasossa (kaikki muut parametrit säilyvät muuttumattomina).
Accuracy of input values
Oletusarvojen käyttö
All input values affecting the emission level of a source shall be determined with at least the accuracy corresponding to an uncertainty of ± 2dB(A) in the emission level of the source (leaving all other parameters unchanged).
Menetelmän käytössä syöttötietojen on vastattava todellista käyttöä.
Use of default values
Yleisesti ottaen ei pidä turvautua oletussyöttöarvoihin tai oletuksiin.
In the application of the method, the input data shall reflect the actual usage.
Oletussyöttöarvot ja oletukset hyväksytään, jos todellisten tietojen kerääminen aiheuttaa kohtuuttoman suuria kustannuksia.
In general there shall be no reliance on default input values or assumptions.
Laskelmiin käytetyn ohjelmiston laatu
Default input values and assumptions are accepted if the collection of real data is associated with disproportionately high costs.
Laskelmien tekoon käytetyn ohjelmiston on sovelluttava menetelmiin, joissa tulokset varmennetaan vertaamalla niitä testitapauksiin.
Quality of the software used for the calculations
Tieliikennemelu
Software used to perform the calculations shall prove compliance with the methods herewith described by means of certification of results against test cases.
Lähteen kuvaus
Road traffic noise
Vaunujen luokittelu
Source description
Tieliikennemelulähde määritetään yhdistämällä liikennevirran jokaisen yksittäisen ajoneuvon melupäästö.
Classification of vehicles
Kyseiset ajoneuvot jaetaan viiteen eri luokkaan sen mukaan, millainen niiden melupäästö on:
The road traffic noise source shall be determined by combining the noise emission of each individual vehicle forming the traffic flow.
Luokka 1 kevyet moottoriajoneuvot
These vehicles are grouped into five separate categories with regard to their characteristics of noise emission:
Luokka 2 keskiraskaat ajoneuvot
Category 1 Light motor vehicles
Luokka 3 raskaat ajoneuvot
Category 2 Medium heavy vehicles
Luokka 4 kaksipyöräiset moottoriajoneuvot
Category 3 Heavy vehicles
Luokka 5 avoin luokka.
Category 4 Powered two-wheelers
Kaksipyöräisten moottoriajoneuvojen tapauksessa määritellään kaksi erillistä alaluokkaa mopoille ja tehokkaammille moottoripyörille, koska niillä ajetaan hyvin eri tavalla ja niiden määrät vaihtelevat yleensä huomattavasti.
Category 5 Open category
Neljää ensimmäistä luokkaa on käytettävä, ja viidennen luokan käyttö on valinnaista.
In the case of powered two-wheelers, two separate subclasses are defined for mopeds and more powerful motorcycles, since they operate in very different driving modes and their numbers usually vary widely.
Se on varattu uusille ajoneuvoille, joita tulevaisuudessa voidaan kehittää ja joiden melupäästöt voivat olla niin erilaisia, että niitä varten on määriteltävä oma luokkansa.
The first four categories shall be used, and the fifth category is optional.
Tämä luokka voisi kattaa esimerkiksi sähkö- tai hybridiajoneuvot tai muut tulevaisuudessa kehitettävät ajoneuvot, jotka ovat huomattavan erilaisia kuin luokkien 1–4 ajoneuvot.
It is foreseen for new vehicles that may be developed in the future and may be sufficiently different in their noise emission to require an additional category to be defined.
Eri ajoneuvoluokkien yksityiskohdat esitetään taulukossa [2.2.a].
This category could cover, for example, electric or hybrid vehicles or any vehicle developed in the future substantially different from those in categories 1 to 4.
Taulukko [2.2.a]
The details of the different vehicle classes are given in Table [2.2.a].
Ajoneuvoluokat
Table [2.2.a]
Luokka
Vehicle classes
Nimi
Category
Kuvaus
Name
Ajoneuvoluokka EU:ssa
Description
Koko ajoneuvon tyyppihyväksyntä [1]
Vehicle category in EC
Kevyet moottoriajoneuvot
Whole Vehicle Type Approval [1]
Henkilöautot, jakeluautot ≤ 3,5 tonnia, kaupunkimaasturit (SUV) [2] ja monikäyttöautot (MPV) [3], perävaunut ja matkailuautot mukaan luettuna.
Light motor vehicles
M1 ja N1
Passenger cars, delivery vans ≤ 3,5 tons, SUVs [2], MPVs [3] including trailers and caravans
Keskiraskaat ajoneuvot
M1 and N1
Keskiraskaat ajoneuvot, jakeluautot > 3,5 tonnia, linja-autot, asuntoautot ja muut vastaavat, joissa on kaksi akselia ja paripyöräasennus taka-akselissa.
Medium heavy vehicles
M2, M3 ja N2, N3
Medium heavy vehicles, delivery vans > 3,5 tons, buses, motorhomes, etc. with two axles and twin tyre mounting on rear axle
Raskaat ajoneuvot
M2, M3 and N2, N3
Raskaat hyötyajoneuvot, turistibussit ja linja-autot, joissa on kolme akselia tai enemmän.
Heavy vehicles
M2 ja N2 perävaunun kanssa, M3 ja N3
Heavy duty vehicles, touring cars, buses, with three or more axles
Kaksipyöräiset moottoriajoneuvot
M2 and N2 with trailer, M3 and N3
Kaksi-, kolme- ja nelipyöräiset mopot
Powered two-wheelers
Moottoripyörät sivuvaunun kanssa tai ilman sivuvaunua, kolmipyörät ja nelipyörät
Two-, Three- and Four-wheel Mopeds
Avoin luokka
Open category
Ekvivalenttien äänilähteiden määrä ja sijainti
To be defined according to future needs
Tässä menetelmässä jokaista ajoneuvoa (luokka 1, 2, 3, 4 ja 5) edustaa yksi pistelähde, joka säteilee yhdenmukaisesti 2-π:n puolitilaan maanpinnan yläpuolella.
N/A
Ensimmäistä heijastumaa tienpinnasta käsitellään implisiittisesti.
Number and position of equivalent sound sources
Kuten kuvassa [2.2.a] esitetään, kyseinen pistelähde sijaitsee 0,05 m tienpinnan yläpuolelle.
In this method, each vehicle (category 1, 2, 3, 4 and 5) is represented by one single point source radiating uniformly into the 2-π half space above the ground.
Kuva [2.2.a]
The first reflection on the road surface is treated implicitly.
Ekvivalentin pistelähteen sijainti kevyissä ajoneuvoissa (luokka 1), raskaissa ajoneuvoissa (luokat 2 ja 3) sekä kaksipyöräisissä moottoriajoneuvoissa (luokka 4)
As depicted in Figure [2.2.a], this point source is placed 0,05 m above the road surface.
Ekvivalentti lähde (korkeus 0,05m)
Figure [2.2.a]
Liikennevirtaa edustaa viivalähde.
Location of equivalent point source on light vehicles (category 1), heavy vehicles (categories 2 and 3) and two-wheelers (category 4)
Kun mallinnetaan monikaistaista tietä, kukin kaista on parhaiten edustettuna viivalähteellä, joka sijoitetaan kaistan keskelle.
Equivalent source (0,05 m high)
On myös mahdollista mallintaa yksi viivalähde kaksisuuntaisen tien keskelle tai yksi viivalähde ajorataa kohden monikaistaisten teiden uloimmalla kaistalla.
The traffic flow is represented by a source line.
Äänitehopäästö
In the modelling of a road with multiple lanes, each lane should ideally be represented by a source line placed in the centre of each lane.
Yleiset näkökohdat
However, it is also acceptable to model one source line in the middle of a two way road or one source line per carriageway in the outer lane of multi-lane roads.
Lähteen ääniteho määritetään ”puolivapaassa kentässä” eli ääniteho sisältää välittömästi mallinnetun lähteen alla olevan pinnan heijastusvaikutuksen, kun sen välittömässä läheisyydessä ei ole häiritseviä kohteita, lukuun ottamatta heijastusta tienpinnasta muualla kuin välittömästi mallinnetun lähteen alla.
Sound power emission
Liikennevirta
General considerations
Liikennevirran melupäästöä edustaa viivalähde, jolle on ominaista suunnattu ääniteho metriä ja taajuutta kohden.
The sound power of the source is defined in the ‘semi-free field’, thus the sound power includes the effect of the reflection of the ground immediately under the modelled source where there are no disturbing objects in its immediate surroundings except for the reflection on the road surface not immediately under the modelled source.
Se vastaa liikennevirran yksittäisten ajoneuvojen melupäästöjen summaa ottaen huomioon aika, jonka ajoneuvot viettävät kyseisellä tieosuudella.
Traffic flow
Yksittäisen ajoneuvon huomioon ottaminen liikennevirrassa edellyttää liikennevirtamallin soveltamista.
The noise emission of a traffic flow is represented by a source line characterised by its directional sound power per metre per frequency.
Jos oletuksena on luokan m Qm ajoneuvon tasainen liikennevirta tuntia kohden keskimääräisen nopeuden ollessa vm (km/h), suunnattu ääniteho metriä kohden viivalähteen LW′, eq,line,i,m taajuuskaistalla i määritetään seuraavasti:
This corresponds to the sum of the sound emission of the individual vehicles in the traffic flow, taking into account the time spent by the vehicles in the road section considered.
jossa LW,i,m on yhden ajoneuvon suunnattu ääniteho.
The implementation of the individual vehicle in the flow requires the application of a traffic flow model.
LW′,m esitetään desibeleinä (re.
If a steady traffic flow of Qm vehicles of category m per hour is assumed, with an average speed vm (in km/h), the directional sound power per metre in frequency band i of the source line LW′, eq,line,i,m is defined by:
10–12 W/m).
where LW,i,m is the directional sound power of a single vehicle.
Nämä äänitehotasot lasketaan kullekin oktaavikaistalle i 125 Hz – 4kHz.
LW′,m is expressed in dB (re.
Liikennevirtatiedot Qm on esitettävä vuotuisena keskiarvona tuntia, ajanjaksoa (päivä–ilta–yö), ajoneuvoluokkaa ja viivalähdettä kohden.
10–12 W/m).
Kaikissa luokissa on käytettävä liikennevirran syöttötietoja, jotka on saatu liikennelaskennasta tai liikennemalleista.
These sound power levels are calculated for each octave band i from 125 Hz to 4 kHz.
Nopeus vm on edustava nopeus ajoneuvoluokkaa kohden: useimmissa tapauksissa pienempi suurimmista sallituista nopeuksista tieosuudella ja suurin sallittu nopeus ajoneuvoluokalle.
Traffic flow data Qm shall be expressed as yearly average per hour, per time period (day-evening-night), per vehicle class and per source line.
Jos käytettävissä ei ole paikallisia mittaustietoja, on käytettävä ajoneuvoluokan suurinta sallittua nopeutta.
For all categories, input traffic flow data derived from traffic counting or from traffic models shall be used.
Yksittäinen vaunu
The speed vm is a representative speed per vehicle category: in most cases the lower of the maximum legal speed for the section of road and the maximum legal speed for the vehicle category.
Liikennevirrassa kaikkien luokan m ajoneuvojen oletetaan ajavan samaa nopeutta vm, joka on luokan ajoneuvojen virran keskimääräinen nopeus.
If local measurement data is unavailable the maximum legal speed for the vehicle category shall be used.
Maantieajoneuvo mallinnetaan matemaattisilla yhtälöillä, jotka edustavat kahta tärkeintä melulähdettä:
Individual vehicle
vierintämelu, joka syntyy renkaan ja tien kosketuksesta,
In the traffic flow, all vehicles of category m are assumed to drive at the same speed, i.e. vm, the average speed of the flow of vehicles of the category.
ajoneuvon työntövoimamelu, jonka aiheuttaa voimansiirto (kuten moottori ja pakojärjestelmä).
A road vehicle is modelled by a set of mathematical equations representing the two main noise sources:
Aerodynaaminen melu sisältyy vierintämelulähteeseen.