natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Council Decision 2010/289/EU of 2 December 2009 on the existence of an excessive deficit in Slovenia (OJ L 125, 21.5.2010, p.
Slovenian hallituksen 28 päivänä huhtikuuta 2016 toimittaman vuosien 2016–2019 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuonna 2016 ensin 2,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vuonna 2017 edelleen 1,6 prosenttiin.
46).
Komission kevään 2016 talousennusteessa alijäämän ennakoidaan olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016 ja 2,1 prosenttia vuonna 2017.
Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure (OJ L 209, 2.8.1997, p.
Tämän vuoksi alijäämän odotetaan ennustejaksolla pysyvän alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen.
6).
Tässä tilanteessa näyttää olevan vaarana, että edellytetystä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutuksesta, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, poiketaan jonkin verran vuonna 2016.
Regulation (EU) No 473/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on common provisions for monitoring and assessing draft budgetary plans and ensuring the correction of excessive deficit of the Member States in the euro area (OJ L 140, 27.5.2013, p.
Jos politiikka säilyy muuttumattomana, näyttää olevan vaarana, että edellytetystä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävästä sopeutuksesta, joka on 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, poiketaan merkittävästi vuonna 2017.
11).
Slovenian ennakoidaan noudattavan väliaikaista velkasääntöä vuonna 2016 ja noudattavan sitä pitkälti vuonna 2017.
Council Regulation (EC) No 479/2009 of 25 May 2009 on the application of the Protocol on the excessive deficit procedure annexed to the Treaty establishing the European Community (OJ L 145, 10.6.2009, p.
Kaiken kaikkiaan vuosina 2016 ja 2017 on toteutettava lisätoimenpiteitä.
1).
J. R. V. A. Dijsselbloem
Commission Decision (EU) 2016/1031
Komission päätös (EU) 2016/1031,
of 6 November 2015
annettu 6 päivänä marraskuuta 2015,
on the measures SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) implemented by Estonia for AS Estonian Air
toimenpiteistä SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N), jotka Viro on toteuttanut AS Estonian Air-yhtiön hyväksi,
on the measures SA.36868 (14/C) (ex 13/N) which Estonia is planning to implement for AS Estonian Air
toimenpiteistä SA.36868 (14/C) (ex 13/N), jotka Viro aikoo toteuttaa AS Estonian Air -yhtiön hyväksi
(notified under document C(2015) 7470)
(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7470)
Having regard to the decisions by which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty, in respect of the aid SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] and in respect of the aid SA.36868 (14/C) (ex 13/N) [2],
ottaa huomioon päätökset, joilla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee tukea SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) [1] ja tukea SA.36868 (14/C) (ex 13/N) [2],
The rescue case (SA.35956)
Pelastamistukiasia (SA.35956)
Following those pre-notification contacts, by SANI notification number 7853 of 20 December 2012, Estonia notified to the Commission the planned provision of rescue aid to the airline in the form of a loan facility amounting to EUR 8,3 million.
Komissio ilmoitti Virolle 20 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa vahvistettu menettely, joka koski 8,3 miljoonan euron pelastamistukea ja aikaisemmin toteutettuja toimenpiteitä.
For this reason, the Commission registered the case as non-notified aid (13/NN) and informed Estonia of the reclassification of the case by letter of 10 January 2013.
Komissio ilmoitti Virolle 16 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä päätöksestään laajentaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa vahvistettu menettely kattamaan pelastamistuen korotus, jäljempänä yhdessä johdanto-osan 4 kappaleessa tarkoitetun päätöksen kanssa ’pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevat päätökset’.
Furthermore, the Commission requested additional information by letter of 10 January 2013, to which Estonia replied by letter of 21 January 2013.
Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.
By letter dated 20 February 2013, the Commission informed Estonia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty in respect of the rescue aid amounting to EUR 8,3 million and the measures granted in the past.
Komissio vastaanotti huomautuksia kahdelta asianomaiselta, jotka olivat International Airlines Group, jäljempänä ’IAG’, ja Ryanair.
The Commission requested additional information from Estonia by letter of 8 April 2013, which Estonia replied to on 18 April 2013.
Komission kanssa käytyjen epävirallisten keskustelujen jälkeen Viro ilmoitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 rakenneuudistussuunnitelman, johon sisältyi lentoyhtiön pääomapohjan vahvistaminen 40,7 miljoonalla eurolla.
The rescue aid opening decisions were published in the Official Journal of the European Union on 29 May 2013 [3].
Ilmoitus kirjattiin SANI-numerolla 8513 ja asianumerolla SA.36868 (13/NN).
The Commission invited interested parties to submit comments on the measures.
Lisäksi komissio sai Ryanairilta 23 päivänä toukokuuta 2013 päivätyn kantelun, joka koski Viron suunnitelmia korottaa Estonian Airin pääomaa sekä Estonian Airin ja Tallinnan lentoaseman välistä, Estonian Airin omistamaan toimistorakennukseen liittyvää myynti- ja takaisinvuokraussopimusta.
The Commission received comments from two interested parties, namely International Airlines Group (‘IAG’) and Ryanair.
Komissio toimitti kantelun Virolle 25 päivänä kesäkuuta 2013.
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 5 August 2013.
Viro toimitti huomautuksia 5 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä [4].
Following informal contacts with the Commission, Estonia notified a restructuring plan — including a recapitalisation of the airline amounting to EUR 40,7 million — on 20 June 2013, by SANI notification number 8513.
Viron viranomaiset toimittivat 31 päivänä lokakuuta 2014 muutetun rakenneuudistussuunnitelman.
The notification was registered with number SA.36868 (13/N).
Sen jälkeen Viron viranomaisten kanssa järjestettiin kokous 23 päivänä marraskuuta, 11 päivänä joulukuuta ja 19 päivänä joulukuuta 2014 ja Viron viranomaiset toimittivat lisätietoja 3 päivänä, 10 päivänä ja 19 päivänä joulukuuta 2014.
The Commission requested additional information by letters dated 16 July and 28 October 2013, to which the Estonian authorities replied by letters dated 28 August and 25 November 2013.
Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä [6] 9 päivänä toukokuuta 2014.
Estonia submitted additional information by e-mail of 22 December 2013.
Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.
On 25 June 2013, the Commission forwarded the complaint to Estonia.
Komissio toimitti huomautukset Virolle, jolle annettiin mahdollisuus vastata niihin.
Estonia’s comments were submitted by letter dated 5 August 2013 [4].
Viron huomautukset vastaanotettiin 15 päivänä elokuuta 2014.
Estonia submitted comments on the restructuring aid opening decision by letter dated 19 March 2014.
Siten Viro luopui SEUT-sopimuksen 342 artiklassa yhdessä asetuksen N:o 1 3 artiklassa [7] vahvistetuista oikeuksistaan.
A meeting with the Estonian authorities and Estonian Air took place on 7 May 2014, followed by a telephone conference on 30 June 2014.
VIRON LENTOLIIKENNEMARKKINAT
In addition, a meeting with the Estonian authorities and their legal representative took place on 28 August 2014, after which Estonia provided additional information by e-mail on 10 September 2014.
Viron suurin lentoasema on Tallinnan lentoasema, jonka matkustajamäärä oli 2,21 miljoonaa vuonna 2012.
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a modified restructuring plan.
Määrä laski 11,2 prosenttia 1,96 miljoonaan vuonna 2013.
Following that, meetings with the Estonian authorities were held on 23 November, 11 December and 19 December 2014 and additional information was submitted by the Estonian authorities on 3, 10 and 19 December 2014.
Estonian Air kuljetti 27,6 prosenttia Tallinnan kautta lentävistä matkustajista vuonna 2013.
Additional information was submitted by the Estonian authorities on 14, 27 and 28 January, 13 February, 11 March, 8 and 30 April, 27 May, 17 July and 26 August 2015.
Määrä laski edellisvuodesta, jolloin osuus oli 40,2 prosenttia, mutta lentoyhtiö säilytti johtavan asemansa.
In addition, meetings with the Estonian authorities were held on 14 and 15 January, 27 March, 21 April (telephone conference), 7 May (telephone conference), 28 May and 15 September 2015.
Ryanair kuljetti 15,1 prosenttia ja Lufthansa 10,5 prosenttia Tallinnaan tai Tallinnasta lentävistä matkustajista vuonna 2013, ja seuraavaksi suurimmat lentoyhtiöt olivat Finnair ja airBaltic [10].
The restructuring aid opening decision was published in the Official Journal of the European Union on 9 May 2014 [6].
Vuonna 2014 Estonian Airin osuus matkustajien kokonaismäärästä laski edelleen 26,6 prosenttiin, kun taas Lufthansan osuus oli 13,4 prosenttia ja Ryanairin osuus 11,5 prosenttia [11].
The Commission received comments from two interested parties, namely Ryanair and an interested party who does not wish its identity to be disclosed.
Turkish Airlines aloitti vuonna 2013 Istanbuliin saapuvat ja sieltä lähtevät lennot ja Ryanair avasi seitsemän uutta reittiä, kun taas Lufthansa ja airBaltic lisäsivät lentotiheyttään.
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 15 August 2014.
Seuraavana vuonna Tallinnasta reittiliikenteen aloittaneita uusia lentoyhtiöitä olivat esimerkiksi TAP Portugal (lennot Lissaboniin/Lissabonista) ja Vueling (lennot Barcelonaan/Barcelonasta) [13].
By letter dated 8 October 2015, Estonia informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted and notified in English, thereby waiving its rights deriving from Article 342 of the Treaty in conjunction with Article 3 of Regulation 1 [7].
Tallinnan lentoaseman pitäjän mukaan kyseisen lentoaseman vaikutusalueeksi voidaan katsoa koko Viro.
THE ESTONIAN AIR TRANSPORT MARKET
Samanaikaisesti suurin osa Virosta sijaitsee muiden kansainvälisten lentoasemien, kuten Helsingin, Riian ja Pietarin lentoasemien, vaikutusalueella [14].
The main airport of Estonia is Tallinn Airport, which in 2013 served 1,96 million passengers down from 2,21 million passengers in 2012, that is to say, a decrease of 11,2 %.
TUENSAAJA
In 2013, 13 different airlines performed scheduled flights to and from Tallinn and a total of 20 routes were operated all year round [8].
Estonian Air on Viron lainsäädännön mukainen osakeyhtiö ja maan kansallinen lentoyhtiö, joka on sijoittautunut Tallinnan lentoasemalle.
In 2014, Tallinn Airport served 2,02 million passengers, an increase of 3 % compared to 2013.
Lentoyhtiöllä on tällä hetkellä noin 160 työntekijää ja seitsemän ilma-aluksen kalusto.
In total 15 different airlines operated 20 routes on a year-round basis [9].
Estonian Air perustettiin valtion omistamaksi yhtiöksi venäläisen lentoyhtiön Aeroflotin yksiköstä sen jälkeen, kun Viro itsenäistyi vuonna 1991.
Estonian Air carried 27,6 % of the passengers flying via Tallinn in 2013, down from 40,2 % in 2012, although it maintained its leader position.
Yksityistämistoimien ja lentoyhtiön osakasrakenteen muutosten jälkeen Estonian Airin omistavat nykyisin Viron valtio (97,34 prosenttia) ja SAS Group, jäljempänä ’SAS’ (2,66 prosenttia).
Also in 2013, Ryanair and Lufthansa carried 15,1 % and 10,5 %, respectively, of passengers travelling to/from Tallinn, closely followed by Finnair and airBaltic [10].
Estonian Air osallistuu yhteisyritykseen Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 prosentin osuus), joka tarjoaa tankkauspalvelua ilma-aluksille Tallinnan lentoasemalla.
In 2014, Estonian Air’s share of total passengers further decreased to 26,6 %, followed by Lufthansa with 13,4 % and Ryanair with 11,5 % of the total passengers [11].
Lisäksi Estonian Air on osallistunut yhteisyritykseen AS Amadeus Eesti (60 prosentin osuus), joka tarjoaa virolaisille matkailuyrityksille varausjärjestelmiä ja tukipalveluja, mutta se myi osuutensa Amadeus IT Group, SA -yhtiölle vuoden 2014 alkupuolella [15].
Due to the stability of the Estonian economy in 2013, passenger demand for air transport remained high, which presented other airlines an opportunity to increase their supply and market share [12].
Estonian Airilla on myös ollut tytäryhtiö AS Estonian Air Regional, jonka se omisti kokonaan ja joka liikennöi kaupallisia lentoja lähikohteisiin yhteistyössä Estonian Airin kanssa.
In 2013, Turkish Airlines started to operate flights to/from Istanbul and Ryanair added seven new routes, while Lufthansa and airBaltic increased their frequencies.
Tytäryhtiö myytiin kesäkuussa 2013 Fort Aero BBAA OÜ -yhtiölle, joka on yksityinen lentotoiminnan harjoittaja [16].
In 2014, new airlines started operating scheduled routes from Tallinn, such as for example TAP Portugal (to/from Lisbon) and Vueling (to/from Barcelona) [13].
Estonian Airin toiminta on ollut erittäin tappiollista vuodesta 2006 lähtien.
According to the manager of Tallinn Airport, the whole of Estonia can be deemed the catchment area of this airport.
Vuoden 2012 puoliväliin mennessä Estonian Airin tappiot olivat jo 14,9 miljoonaa euroa [17].
At the same time, most of Estonia is also located within the catchment area of other international airports such as Helsinki, Riga and Saint Petersburg [14].
Lentoyhtiö korjasi vuoden 2012 ennustettaan kesäkuussa 2012 ja arvioi toiminnan tuottavan 25 miljoonaa euroa tappiota kyseisenä vuonna (alkuperäisessä budjetissa ennakoitiin 8,8 miljoonan euron vuotuista tappiota).
THE BENEFICIARY
Heinäkuun 2012 loppuun mennessä Estonian Air oli saavuttanut Viron lainsäädännön mukaisen teknisen konkurssitilan.
Estonian Air, a stock company under Estonian law, is the flag carrier airline of Estonia, based in Tallinn Airport.
Lentoyhtiö tuotti tappiota 49,2 miljoonaa euroa tilikaudella 2012.
After privatisation efforts and subsequent changes in the airline’s shareholding structure, Estonian Air is currently owned by Estonia (97,34 %) and the SAS Group (‘SAS’) (2,66 %).
KUVAUS TOIMENPITEISTÄ JA RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMASTA
Estonian Air participates in one joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % share), which provides refuelling service to aircrafts at Tallinn Airport.
Tässä osassa kuvataan arvioinnin kohteena olevia pelastamistukiasiaan (SA.35956) sisältyviä toimenpiteitä 1–5 ja rakenneuudistustukiasiassa (SA.36868) ilmoitettua rakenneuudistussuunnitelmaa.
Estonian Air also participated in the joint venture AS Amadeus Eesti (60 % share), which provides Estonian travel agencies with booking systems and support, but in early 2014 it sold its stake to Amadeus IT Group, SA [15].
Vuoden 2009 pääomanlisäys (toimenpide 1)
Estonian Air also had a 100 %-owned subsidiary, AS Estonian Air Regional, which operated commercial flights to neighbouring destinations in cooperation with Estonian Air.
Tallinnan lentoasema ja lentoyhtiö olivat yksi ainoa yhtiö vuoteen 1993 saakka, jolloin lentoyhtiöstä tuli itsenäinen yksikkö.
This subsidiary was sold in June 2013 to Fort Aero BBAA OÜ, a private jet operator [16].
Viron antamien tietojen mukaan lentoyhtiö pyysi osakkeenomistajiltaan uutta pääomaa vuonna 2009 pääasiassa kahdesta syystä.
Estonian Air has made heavy losses since 2006.
Ensinnäkin Estonian Air maksoi vuoden 2008 alussa […] [20] miljoonan euron käsirahan kolmen uuden Bombardier-suihkukoneen hankinnasta ja pyrki siten parantamaan kalustonsa tehokkuutta.
More than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
Toiseksi sen liiketoimintamalli ei kestänyt finanssikriisin aiheuttamaa painetta ja lentoyhtiö joutui likviditeettiongelmiin vuoden loppupuolella.
In that period, the airline lost more than one quarter of its capital.
Kaikki osakkeenomistajat korottivat helmikuussa 2009 lentoyhtiön pääomaa yhteensä 7,28 miljoonalla eurolla osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa.
Despite capital injections in 2011 and 2012, the airline’s financial situation continued to deteriorate in 2012.
Viro sijoitti 2,48 miljoonaa euroa käteisenä ja Cresco 1,23 miljoonaa euroa käteisenä.
In May 2012, a monthly loss of EUR 3,7 million was incurred, above the budgeted loss of EUR 0,9 million.
SAS sijoitti yhteensä 3,57 miljoonaa euroa, mistä 1,21 miljoonaa euroa käteisenä ja 2,36 miljoonaa euroa muuntamalla velkaa osakkeiksi.
In the financial year 2012, the airline made a loss of EUR 49,2 million.
Myyntihetkellä Tallinnan lentoasema oli kokonaisuudessaan Viron valtion omistuksessa.
The net loss of Estonian Air in 2013 amounted to EUR 8,1 million [18].
Viron viranomaisten mukaan liiketoimesta ei järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua.
In 2014, its net loss reached EUR 10,4 million [19].
Lisäksi myyntihinta ei perustunut asiantuntijalausuntoon vaan myytävien omaisuuserien kirjanpitoarvoon.
DESCRIPTION OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
Poistetut omaisuuserät otettiin huomioon lisäämällä arvoa.
This section provides a description of the measures under assessment both as regards the rescue case (SA.35956), that is to say, measures 1 to 5, and the restructuring plan notified under the restructuring case (SA.36868).
Viron viranomaisten mukaan hinta määritettiin Tallinnan lentoaseman ja Estonian Airin välisissä suorissa neuvotteluissa.
The 2009 capital increase (measure 1)
Vuoden 2010 pääomanlisäys (toimenpide 3)
Tallinn Airport and the airline were a single company until 1993, when the airline became an independent entity.
Viro sijoitti 17,9 miljoonaa euroa (280 miljoonaa Viron kruunua) käteistä Estonian Airin pääomaan ja SAS muunsi velkaa osakkeiksi kahden miljoonan euron arvosta 10 päivänä marraskuuta 2010.
In 1996, Estonia privatised 66 % of the shares of the airline.
Samanaikaisesti SAS hankki Crescon 17 prosentin osuuden lentoyhtiössä ja kirjasi sen vastineeksi poistona Crescolle myöntämänsä […] euron lainan, minkä myötä Cresco luopui osakkuudestaan.
After privatisation, the shares were held as follows: 49 % by Maersk Air, 34 % by the Ministry of Economic Affairs and Communications of Estonia, and 17 % by Cresco Investment Bank (‘Cresco’), a local investment bank.
Päätös hankkia enemmistöosakkuus lentoyhtiössä perustui vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaan.
In 2003, SAS bought the 49 % stake of Maersk Air, while the other shareholdings remained the same.
Samaan aikaan Viro halusi varmistaa pitkän aikavälin lentoyhteydet Tallinnan ja tärkeimpien liikematkakohteiden välillä ja katsoi, että paras tapa saavuttaa tämä tavoite oli sijoittaa lentoyhtiöön pääomaa ja saada se siten määräysvaltaansa.
According to the information provided by Estonia, the airline sought new capital from its shareholders in 2009 for two main reasons.
Pääomaa käytettiin nähtävästi kolmen vuonna 2011 toimitetun Bombardier CRJ900 -ilma-aluksen […] miljoonan Yhdysvaltain dollarin ennakkomaksuihin, minkä lisäksi niillä katettiin osa 17,3 miljoonan euron nettotappioista vuonna 2011.
First, at the beginning of 2008, Estonian Air made a down payment in cash of EUR […] [20] million to acquire three new Bombardier regional jets in order to upgrade the fleet to more efficient aircraft.
Vuoden 2010 pääomanlisäyksen ansiosta Virosta tuli Estonian Airin enemmistöosakas 90 prosentin osuudella, kun taas SAS:n osuus pieneni 10 prosenttiin.
Secondly, the business model did not work under the stress of the financial crisis and the airline faced liquidity problems at the end of the year.
Kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan, Cresco, joka omisti vuonna 1996 toteutetusta lentoyhtiön yksityistämisestä lähtien 17 prosenttia Estonian Airin osakkeista, luopui osakkuudestaan ja päätti olla sijoittamatta enempää lentoyhtiöön [21].
In February 2009 all the shareholders increased the airline’s capital by EUR 7,28 million in proportion to their shareholdings.
Vuosien 2011–2012 pääomanlisäys (toimenpide 4)
Estonia injected in cash EUR 2,48 million, while Cresco provided EUR 1,23 million also in cash.
Viro päätti marraskuussa 2011 sijoittaa 30 miljoonaa euroa pääomaa Estonian Airiin ja kasvattaa osuuttaan 97,34 prosenttiin.
SAS injected a total of EUR 3,57 million, of which EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
Sen jälkeen Estonian Airin osakasrakenne ei ole muuttunut.
The shareholding structure of Estonian Air did not change as a result of measure 1.
Pääomanlisäys toteutettiin nähtävästi lokakuussa 2011 päivätyn liiketoimintasuunnitelman perusteella.
The sale of the ground handling section in 2009 (measure 2)
Tämä liiketoimintasuunnitelma perustui siihen oletukseen, että lentoyhtiö parantaisi kilpailukykyään laajentamalla verkostoa ja lisäämällä lentotiheyttä.
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the State-owned Tallinn Airport at a price of EUR 2,4 million.
Tuolloin katsottiin, että hyvä keskuspaikkarakenne (säteittäinen kuljetusverkosto) houkuttelisi matkustajia ja mahdollistaisi liikenteen joustavan uudelleenjaon keskuspaikan kautta siten, että voitaisiin ottaa huomioon kausiluonteisuus ja yhtäkkiset kysynnän muutokset.
At the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia.
Lisäksi odotettiin, että keskuspaikan volyymien ansiosta istuinkohtaisia kustannuksia voitaisiin alentaa käyttämällä suurempia ilma-aluksia.
The Estonian authorities explained that no open, transparent and unconditional tender took place.
Alueellista verkostomallia pidettiin keinona kasvattaa lentoyhtiön toimintaa ja vähentää riskejä.
Also, the sale price was not based on an expert opinion but it was based on the book value of the assets for sale.
Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelmassa viitattiin myös Viroon saapuvien ja sieltä lähtevien yhteyksien lisäämiseen, kaluston laajentamiseen ja siten useampien edestakaisten lentojen käsittelyyn tarvittavan henkilöstön lisäämiseen.
Depreciated assets were taken into account by adding value.
Vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman mukaan Estonian Air tarvitsisi 30 miljoonaa euroa osakkeenomistajiltaan sekä lainaa yksityispankilta […].
According to the Estonian authorities, the price was established in direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Pelastamislainajärjestely (toimenpide 5)
On 10 November 2010, Estonia injected EUR 17,9 million (EEK 280 million) in cash into the capital of Estonian Air while SAS carried out a loan-to-equity conversion for an amount of EUR 2 million.
Näin ollen Viro päätti tarjota lentoyhtiölle lisätukea pelastamistuen muodossa.
At the same time, SAS acquired Cresco’s 17 % stake in the airline in exchange for a EUR […] loan write-off that Cresco held with SAS and thus Cresco ceased to be a shareholder.
Pelastamistuki sisälsi 8,3 miljoonan euron lainan, jonka Viron valtiovarainministeriö myönsi 15 prosentin vuosikorolla.
The decision to acquire the majority ownership of the airline was based on a business plan dating from 2010 (‘the 2010 business plan’).
Lainan ensimmäinen 793000 euron erä maksettiin jo 20 päivänä joulukuuta 2012, toinen 3 miljoonan euron erä maksettiin 18 päivänä tammikuuta 2013 ja loput 4507000 euroa maksettiin 11 päivänä helmikuuta 2013 [22].
At the same time, Estonia wanted to ensure long-term flight connections between Tallinn and the most important business destinations and saw gaining control of the airline through a capital injection as the best way to reach this objective.
Viro sitoutui ilmoittamaan komissiolle rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelman tai todisteen siitä, että laina oli maksettu kokonaisuudessaan enintään kuuden kuukauden kuluessa pelastamistukitoimenpiteen ensimmäisestä täytäntöönpanosta, eli 20 päivään kesäkuuta 2013 mennessä.