natgillin/translations-raw huggingface dataset:
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION:
Kaikki asiakirjat, jotka liittyvät Yhdistyneen kuningaskunnan liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn, ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm
The United Kingdom should put an end to the present excessive deficit situation by 2016-2017 at the latest.
Neuvoston päätös 2009/409/EY, tehty 27 päivänä huhtikuuta 2009, sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Yhdistynyt kuningaskunta toteuttanut EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla 8 päivänä heinäkuuta 2008 neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia (EUVL L 132, 29.5.2009, s. 11).
The United Kingdom should reach a headline deficit of 4,1 % of GDP in 2015-2016 and 2,7 % of GDP in 2016-2017, which should be consistent with delivering an improvement in the structural balance of 0,5 % of GDP in 2015-2016 and 1,1 % of GDP in 2016-2017, based on the Commission's updated 2015 spring forecast.
BKT:n kasvuluvut vuoden 2015 ensimmäiseltä neljännekseltä julkaistiin komission kevään 2015 talousennusteen viimeistelyn jälkeen, minkä vuoksi tämä tuloksellisia toimia koskeva arvio perustuu tarkistettuun talousennusteeseen.
The United Kingdom should fully implement the consolidation measures incorporated into all budgets and autumn statements up to and including the 2015 budget to achieve the recommended structural effort, with any modifications being fiscally-neutral in relation to the current plans.
Julkaistussa kevään talousennusteessa esitetään tiedot vain kalenterivuosittain.
The United Kingdom should further detail the expenditure cuts in the upcoming Spending Review.
Budjettivuosia koskevat luvut lasketaan julkaistun ennusteen neljännesvuosittaisten profiilien perusteella.
These are necessary to ensure the correction of the excessive deficit by 2016-2017.
Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, että Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut toteuttanut toimia neuvoston 8 päivänä heinäkuuta 2008 antaman suosituksen johdosta [3].
The United Kingdom should accelerate the reduction of the headline deficit in 2015-2016 and 2016-2017 if economic, financial or budgetary conditions turn out better than currently expected.
Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla tarkistetun suosituksen, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan olisi lopetettava liiallisen alijäämän tilanne viimeistään budjettivuonna 2014–2015.
Budgetary consolidation measures should secure a lasting improvement in the general government structural balance in a growth-friendly manner.
Komissio totesi 6 päivänä heinäkuuta 2010 kevään 2010 talousennusteensa perusteella, että Yhdistynyt kuningaskunta oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen johdosta ja katsoi, ettei lisätoimia liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä näin ollen tuolloin tarvittu.
In particular, further cuts in capital expenditure should be avoided.
Komission kevään 2015 tarkistetussa talousennusteessa [4] odotetaan kokonaistuotannon kasvun olevan 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2015–2016 ja 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2016–2017, kun kasvu oli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2014–2015 [5].
The Council sets the deadline of 15 October 2015 for the United Kingdom to (i) take effective action; and (ii) in accordance with Article 3(4a) of Regulation (EC) No 1467/97 to report in detail the consolidation strategy that is envisaged to achieve the targets.
Kokonaistuotannon kasvu johtuu kumpanakin budjettivuonna pääasiassa kotimaisesta kysynnästä.
Furthermore, the UK authorities should (i) comply with the obligation to set out a medium-term budgetary objective as laid down in the Stability and Growth Pact; and (ii) implement the planned reforms of increasing the state pension age in order to contribute towards strengthening the long-term sustainability of the public finances.
Inflaatio kiihtyi syyskuussa 2011 ylimmilleen 5,2 prosenttiin, minkä jälkeen se on nopeasti hidastunut.
Finally, to ensure the success of the fiscal consolidation strategy, it will also be important to back the fiscal consolidation by comprehensive structural reforms, in line with the Council Recommendations addressed to the United Kingdom in the context of the European Semester and in particular those related to the preventive arm of the Macroeconomic Imbalances Procedure.
Vuoden 2015 ensimmäisellä neljänneksellä se oli 0,1 prosenttia.
This Recommendation is addressed to the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland.
Inflaation odotetaan kiihtyvän 1,1 prosenttiin vuoden 2015 viimeisellä neljänneksellä – jolloin se olisi vuositasolla 0,4 prosenttia – ja vuonna 2016 edelleen 1,6 prosenttiin.
Done at Luxembourg, 19 June 2015.
Julkisen talouden alijäämä on supistunut budjettivuoden 2009–2010 huippulukemasta, joka oli 10,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, 5,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2014–2015.
For the Council
Samalla ajanjaksolla rakenteellinen rahoitusasema on supistunut 8,0 prosentista suhteessa BKT:hen 4,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
The President
Rakenteellisten sopeutustoimien vaikutus on parantunut vuosittain keskimäärin 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015.
Council Regulation (EC) No 1467/97 of 7 July 1997 on speeding up and clarifying the implementation of the excessive deficit procedure (OJ L 209, 2.8.1997, p. 6).
Kun tehdään korjaus, jossa otetaan huomioon tämänhetkisen ennusteen ja neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antaman suosituksen taustalla olevan ennusteen välillä tehtyjen potentiaalisen tuotannon kasvun tarkistusten vaikutus sekä tavanomaisten joustojen perusteella oletetusta kehityksestä poikkeavan tulokehityksen vaikutus, keskimääräisten vuotuisten rakenteellisten sopeutustoimien määräksi arvioidaan kyseisellä ajanjaksolla 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
All documents related to the excessive deficit procedure of the United Kingdom can be found at: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm
Valtaosa vakauttamissuunnitelman toimenpiteistä esitettiin kesäkuun 2010 hätäbudjetissa, ja niiden vaikutus oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuodesta 2010–2011 budjettivuoteen 2014–2015.
Council Decision 2009/409/EC of 27 April 2009 establishing, in accordance with Article 104(8) of the Treaty, whether effective action has been taken by the United Kingdom in response to the Council Recommendation of 8 July 2008 pursuant to Article 104(7) (OJ L 132, 29.5.2009, p. 11).
Vain hieman yli neljäsosa tästä muodostui verotukseen liittyvistä toimenpiteistä ja loput kolme neljäsosaa menoleikkauksista.
GDP growth for the first quarter of 2015 was published after the finalisation of the Commission's 2015 spring forecast, hence the current assessment of the effective action is based on an updated forecast.
Loput julkisen talouden vakauttamistoimista, joiden vaikutus oli marraskuuhun 2014 mennessä noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen, toteutettiin kahdella ennen kesäkuun 2010 budjettia julkaistulla ilmoituksella sekä seuraavilla budjeteilla ja syksyllä annetuilla lausumilla.
The published spring forecast presents only calendar-year figures.
Juoksevien menojen ja pääomamenojen välillä tehtiin jonkin verran muutoksia, ja vakauttamistoimia jatkettiin budjettivuoteen 2018–2019.
The values for financial years are calculated from the quarterly profile of the published forecast.
Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen kasvoi budjettivuoden 2007–2008 42,7 prosentista 88,4 prosenttiin budjettivuonna 2014–2015.
In accordance with Article 104(8) of the TEC, the Council decided on 27 April 2009 that the UK had not taken action in response to the Council recommendation of 8 July 2008 [3].
Se on ylittänyt perussopimuksessa määritellyn viitearvon jatkuvasti budjettivuodesta 2009–2010 alkaen.
On 2 December 2009, the Council issued a revised recommendation under Article 126(7) of the TFEU recommending that the UK put an end to the excessive deficit situation by 2014-2015.
Velan kasvua ovat edistäneet perusalijäämän kehitys ja rahoitussektorin toimenpiteet, joilla käytännössä kansallistettiin kaksi pankkia.
On 6 July 2010, the Commission concluded that based on the Commission's 2010 spring forecast, the UK had taken effective action in compliance with the Council recommendation of 2 December 2009 and considered that no additional step in the excessive deficit procedure was therefore necessary at that point in time.
Julkisen sektorin alijäämä oli 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2014–2015, joten Yhdistynyt kuningaskunta ei ollut korjannut liiallista alijäämää neuvoston 2 päivänä joulukuuta 2009 antamassa suosituksessa asetettuun määräaikaan mennessä.
The Commission's updated 2015 spring forecast [4] projects an increase in real GDP of 2,4 % in 2015-2016 and 2,1 % in 2016-2017, following growth of 2,8 % in 2014-2015 [5].
Tämä johtui riittämättömistä toimista sekä siitä, että kasvun alkuasetelma oli huomattavasti epäsuotuisampi, sillä BKT:n kasvuennustetta tarkistettiin budjettivuonna 2008–2009 alaspäin 1,0 prosenttiyksikköä – 2,3 prosenttiin.
The main contributions to growth in both years stem from domestic demand.
Kahden lisävuoden myöntäminen liiallisen alijäämän korjaamiselle merkitsisi sitä, että julkisen sektorin alijäämälle asetettaisiin välitavoitteet, jotka ovat 4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen budjettivuonna 2015–2016 ja 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2016–2017.
Inflation has been declining rapidly from its peak of 5,2 % in September 2011 to reach 0,1 % in the first quarter of 2015.
Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että rakenteellinen rahoitusasema paranee suhteessa BKT:hen ensimmäisenä budjettivuonna 0,5 prosenttia ja toisena budjettivuonna 1,1 prosenttia.
Council Recommendation (EU) 2015/1184
Neuvoston suositus (EU) 2015/1184,
on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the European Union
jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
The Treaty provides that Member States are to regard their economic policies as a matter of common concern and coordinate them within the Council.
Perussopimuksessa määrätään, että jäsenvaltioiden on pidettävä talouspolitiikkaansa yhteistä etua koskevana asiana ja sovitettava se yhteen neuvostossa.
The Treaty further provides that broad economic policy guidelines and employment guidelines are to be adopted by the Council to guide Member State and Union policies.
Perussopimuksessa määrätään edelleen, että neuvoston on vahvistettava talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja työllisyyspolitiikan suuntaviivat ohjaamaan jäsenvaltioiden ja unionin politiikkaa.
In accordance with the Treaty, the Union has developed and implemented policy coordination instruments for fiscal policy and macro-structural policies.
Unioni on perussopimuksen mukaisesti kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssipolitiikan alalla ja makrotalous- ja rakennepolitiikan alalla.
The European Semester combines the different instruments in an overarching framework for integrated multilateral economic and budgetary surveillance.
Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso yhdistää nämä eri välineet talouden ja julkisen talouden monenvälisen yhdennetyn valvonnan kehykseen.
The streamlining and strengthening of the European Semester, as set out in the Commission's 2015 Annual Growth Survey, should further improve its functioning.
Eurooppalaisen ohjausjakson järkeistämisen ja vahvistamisen, jota esitetään vuotta 2015 koskevassa komission vuotuisessa kasvuselvityksessä, olisi entisestään parannettava sen toimintaa.
The financial and economic crisis revealed and emphasised important weaknesses in the economy of the Union and its Member States.
Rahoitus- ja talouskriisi paljasti ja korosti merkittäviä heikkouksia unionin ja jäsenvaltioiden taloudessa.
Moreover, the strong increase in public debt levels has created risks for fiscal sustainability.
Lisäksi julkisen velan voimakas kasvu on luonut julkisen talouden kestävyyttä uhkaavia riskejä.
Moving the Union to a state of smart, sustainable and inclusive growth and job creation is the key challenge faced today.
Keskeisenä haasteena on nyt saada unioni siirtymään tilaan, jossa kasvu on älykästä, kestävää ja osallisuutta edistävää ja jossa luodaan työpaikkoja.
This requires coordinated and ambitious policy action at both Union and national levels, in line with the Treaty and Union economic governance.
Tämä edellyttää koordinoituja ja kunnianhimoisia toimia sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla perussopimuksen ja unionin talouden ohjausjärjestelmän mukaisesti.
Combining supply and demand side measures, that policy action should encompass a boost to investment, a renewed commitment to structural reforms and exercising fiscal responsibility.
Näissä politiikkatoimissa olisi yhdistettävä tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteitä, ja niihin olisi sisällyttävä investointien edistäminen, entistä vahvempi sitoutuminen rakenneuudistuksiin ja vastuullisen finanssipolitiikan harjoittaminen.
Member States and the Union should also address the social impact of the crisis and aim at building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, and can actively participate in society and the economy.
Jäsenvaltioiden ja unionin olisi puututtava myös kriisin sosiaalisiin vaikutuksiin ja pyrittävä rakentamaan yhteenkuuluvuutta lisäävä yhteiskunta, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskunta- ja talouselämään.
Access and opportunities for all should be ensured and poverty and social exclusion reduced, in particular by ensuring an effective functioning of labour markets and social welfare systems and removing barriers to labour market participation.
Olisi taattava, että kaikille on tarjolla mahdollisuuksia ja että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vähenevät, etenkin varmistamalla työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien tehokas toiminta ja poistamalla tekijöitä, jotka estävät työmarkkinoille osallistumista.
While the Europe 2020 integrated guidelines are addressed to Member States and the Union, they should be implemented in partnership with all national, regional and local authorities, closely involving parliaments, as well as social partners and representatives of civil society.
Tällaisten suuntaviivojen olisi muodostettava perusta maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille,
The broad guidelines for economic policies give guidance to the Member States on implementing reforms, reflecting interdependence between the Member States.
SUOSITTAA SEURAAVAA: että jäsenvaltiot ja aiheellisilta osin Euroopan unioni ottavat talouspolitiikassaan huomioon liitteessä esitetyt suuntaviivat, jotka ovat osa yhdennettyjä Eurooppa 2020 -suuntaviivoja.
They are in line with the Stability and Growth Pact.
Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2015.
Such guidelines should form the basis for country-specific recommendations that the Council may address to the Member States,
Neuvoston puolesta
HEREBY RECOMMENDS that Member States and, where relevant, the Union take into account in their economic policies the guidelines set out in the Annex, which form part of the Europe 2020 integrated guidelines.
Puheenjohtaja
Done at Brussels, 14 July 2015.
LIITE
For the Council
Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin talouspolitiikan laajat suuntaviivat
The President
Yhdennettyjen Eurooppa 2020 -suuntaviivojen I osa
ANNEX
Suuntaviiva 1: Investointien edistäminen
Broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the European Union
Tuottavien investointien tason nostaminen Euroopassa on avain kysynnän lisäämiseen sekä kilpailukyvyn ja pitkäaikaisen kasvupotentiaalin parantamiseen.
Part I of the Europe 2020 integrated guidelines
Toimissa olisi keskityttävä toteutuskelpoisia investointeja varten tarkoitetun rahoituksen liikkeellesaantiin, rahoituksen ohjaamiseen reaalitalouteen ja investointiympäristön parantamiseen.
Guideline 1: Promoting investment
Makrotalouden ja rahoitusjärjestelmän vakaus sekä sääntelyn ennustettavuus ja rahoitussektorin avoimuus ja läpinäkyvyys ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä, jotta unioni säilyy houkuttelevana kohteena yksityisen sektorin investoinneille, myös ulkomaisille investoinneille.
Increasing the level of productive investment in Europe is key to boosting demand and improving competitiveness and long-term growth potential in Europe.
Unionin varojen, kuten Euroopan strategisten investointien rahaston ja rakennerahastojen, sekä kansallisten varojen potentiaalia kasvua vahvistavien investointien rahoittamisessa avainaloilla olisi hyödynnettävä täysimääräisesti.
Efforts should focus on mobilising finance for viable investment projects, making finance reach the real economy and improving the investment environment.
Varojen tulossuuntautunut hoitaminen sekä innovatiivisten rahoitusvälineiden käytön lisääminen tarvittaessa ovat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä tässä yhteydessä.
Macroeconomic and financial stability, as well as regulatory predictability and openness and transparency of its financial sector, are critical for keeping the Union attractive for private sector investment, including foreign investment.
Jotta rahoitus saadaan ohjattua reaalitalouteen, on lisättävä avoimuutta ja tiedotusta, etenkin perustamalla Euroopan investointineuvontakeskus Euroopan investointipankin alaisuuteen ja luomalla läpinäkyvä hankejatkumo.
The potential of Union funds, including the European Fund for Strategic Investments and structural funds, and national funds to finance growth enhancing investments in key areas should be fully exploited.
Tiivis yhteistyö kaikkien asianmukaisten sidosryhmien kanssa on keskeistä, jotta voidaan varmistaa toimien sujuva toteutus, asianmukainen riskinotto ja mahdollisimman suuri lisäarvo.
The result-oriented management of funds as well as an increased use of innovative financial instruments, where appropriate, are crucial elements in that regard.
Suuntaviiva 2: Kasvun vahvistaminen jäsenvaltioiden toteuttamilla rakenneuudistuksilla
Making finance reach the real economy calls for increasing transparency and information provision, in particular through the implementation of a European investment advisory hub under the auspices of the European Investment Bank and the establishment of a transparent pipeline of projects.
Kunnianhimoisten rakenneuudistusten toteuttaminen jäsenvaltioissa niin tuote- ja työvoimamarkkinoilla kuin sosiaaliturva- ja eläkejärjestelmissä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan vahvistaa ja ylläpitää talouden elpymistä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys, parantaa kilpailukykyä, estää ja korjata haitallista makrotalouden epätasapainoa makrotalouden tasapainoa koskevan menettelyn mukaisesti sekä lisätä unionin talouden kasvupotentiaalia.
Close cooperation with all relevant stakeholders is key, in order to ensure a smooth carrying out of operations, adequate risk taking and maximum added value.
Näin edistetään myös suuremman taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamista.
Guideline 2: Enhancing growth through Member States' implementation of structural reforms
Kilpailua vahvistavat uudistukset, etenkin suljetulla sektorilla, paremmin toimivat työmarkkinat ja parannettu liiketoimintaympäristö edistävät kasvua ja investointeja estävien tekijöiden poistamista ja kasvattavat talouden mukautumiskykyä.
Ambitious implementation of structural reforms by Member States in both product and labour markets, social welfare and pension systems is crucial to strengthen and sustain the economic recovery and ensure sustainable public finances, improve competitiveness, prevent and correct harmful macroeconomic imbalances in line with the macroeconomic imbalance procedure, and increase the growth potential of the Union economies.
Jäsenvaltioiden on pidettävä talouspolitiikkaansa yhteistä etua koskevana asiana, ja nämä politiikat on sovitettava yhteen, jotta voidaan lisätä myönteistä synergiaa ja välttää negatiiviset heijastusvaikutukset.
This would also help achieve higher economic and social cohesion.
Työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien uudistuksia on jatkettava, jotta edistetään kasvua ja työllisyyttä, mutta samalla on turvattava kaikille mahdollisuus saada laadukkaita, kohtuuhintaisia ja kestäviä sosiaalipalveluja ja -etuuksia.
Competition-enhancing reforms, in particular in the non-tradable sector, a better functioning of the labour markets, and an improved business environment contribute to removing obstacles to growth and investment and increasing the adjustment capacity of the economy.
Työmarkkinauudistusten alalla olisi toteutettava toimia, esimerkiksi palkanmuodostusmekanismien ja työvoimaosuuden nostamisen muodossa, ottaen huomioon työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa annetut tarkemmat ohjeet.
Member States shall regard their economic policies as a matter of common concern, and coordinate them in order to enhance positive synergies and avoid negative spillovers.
Tarvitaan lisätoimia, jotta unioni pystyy vetämään puoleensa osaamista ja ammattitaitoa.
Labour market and social system reforms need to be pursued in order to promote growth and employment, while ensuring access for all to high quality, affordable and sustainable social services and benefits.
Tuotemarkkinoiden uudistamisen ja syvemmän integroimisen prosessia olisi jatkettava sen varmistamiseksi, että unionin kuluttajat ja yritykset hyötyvät tavaroiden ja palveluiden alemmista hinnoista ja laajemmasta valikoimasta.
Action in the area of labour market reforms, for example wage setting mechanisms and an increase in participation rates, should be pursued in line with the more detailed guidance set out in the employment guidelines.
Paremmin integroituneiden markkinoiden ansiosta yritykset pääsevät kotimarkkinoitaan merkittävästi laajemmille markkinoille ja saavat näin paremmat mahdollisuudet laajentaa toimintaansa.
Further efforts are needed to make the Union an attractive destination for talent and skills.
Kilpailulle avoimemmat ja paremmin integroidut tuotemarkkinat voivat myös lisätä innovointia ja osaltaan nopeuttaa mukautumista talouden jyrkkiin häiriöihin ja parantaa häiriönsietokykyä niin yksittäisissä jäsenvaltioissa kuin koko unionissa.
The process of reforming and further integrating product markets should be continued to ensure that Union consumers and businesses benefit from lower prices and a wider choice of goods and services.
Olisi jatkettava pyrkimyksiä, joilla parannetaan sääntely-ympäristöä, jossa yritykset toimivat, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi, ja niihin olisi sisällyttävä julkishallinnon nykyaikaistaminen, hallinnollisen rasituksen vähentäminen, avoimuuden lisääminen, korruption, veronkierron ja pimeän työn torjuminen, oikeusjärjestelmien riippumattomuuden, laadun ja tehokkuuden lisääminen sekä sopimusten täytäntöönpanon valvonta ja hyvin toimivat maksukyvyttömyysmenettelyt.
Better-integrated markets give companies access to a substantially larger market than their own domestic market, thus providing them with more opportunities for expansion.
Tieto- ja viestintäteknologia ja digitaalitalous ovat merkittäviä tuottavuuden, innovoinnin ja kasvun moottoreita kaikilla talouden sektoreilla.
More competitive and better-integrated product markets will also boost innovation and can help increase the speed of adjustment and resilience to economic shocks in individual Member States and for the Union as a whole.
Tutkimukseen ja innovointiin tehtävien yksityisten investointien edistämiseen olisi liitettävä perusteellisia uudistuksia, joilla nykyaikaistetaan tutkimus- ja innovointijärjestelmiä, tiivistetään julkisten laitosten ja yksityissektorin yhteistyötä ja parannetaan yritysten laajempia toimintaedellytyksiä niin, että niiden osaamisvaltaisuus lisääntyy.