natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Article 26(2) increases the number of judges required to participate in a full bench from nine (as under the 1997 Act on the Constitutional Tribunal and the Law of 25 June 2015 prior to its amendment of 22 December 2015) to 11.
Perustuslakituomioistuimen presidentti voi harkita istuntopäivämäärää koskevaa päätöstään uudelleen viiden tuomarin hakemuksen perusteella.
This represents a constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Sääntö, jonka mukaan perustuslakituomioistuimen on käsiteltävä asiat siinä järjestyksessä, jossa niitä koskevat hakemukset on rekisteröity vastaanotetuiksi, otettiin käyttöön 22 päivänä joulukuuta 2015 annetulla muutossäädöksellä.
In addition, according to Article 26(1)(g) the Tribunal adjudicates as a full bench, inter alia, in cases in which three judges file an application thereto.
Tämä mahdollisuus on kuitenkin rajoitettu ainoastaan erityistapauksiin ja voi aiheuttaa viivytyksiä, koska viisi tuomaria voi tehdä hakemuksen, jonka perusteella perustuslakituomioistuimen presidentin on harkittava istuntopäivämäärää uudelleen.
These judges do not have to be judges designated to an adjudicating bench in a given case.
Sitä paitsi ei ole selvää, voiko perustuslakituomioistuimen presidentti poiketa käsittelyjärjestystä koskevasta säännöstä kaikissa kiireellistä päätöstä edellyttävissä tapauksissa.
The Law does not provide that their application needs to be justified or meet any particular conditions.
Vaikka 22 päivänä heinäkuuta 2016 annettu laki onkin parannus 22 päivänä joulukuuta 2015 annettuun lakiin verrattuna, käsittelyjärjestystä koskevan säännön vaikutus perustuslakituomioistuimen toimintakykyyn aiheuttaa silti jonkin verran huolta.
Such a provision permits for an unforeseeable number of cases to be considered by a full bench and could hamper the efficient functioning of the Tribunal and consequently the effectiveness of the constitutional review.
Lain 61 §:n 1 momentin mukaan oikeudenistunto voidaan järjestää aikaisintaan 30 päivän kuluttua sen tiedoksiantamisesta.
Article 69 provides: ‘Rulings shall be adopted by a simple majority of votes’.
Lain 61 §:n 3 momentin mukaan perustuslakituomioistuimen presidentti voi puolittaa 1 momentissa asetetun määräajan silloin kun asia koskee oikeudellisia kysymyksiä, perustuslakivalituksia tai valtion perustuslaillisten keskusviranomaisten välisiä toimivaltakiistoja, paitsi jos valituksen tekijä, oikeudellisen kysymyksen esittänyt tuomioistuin tai hakija vastustaa sitä seitsemän päivän kuluessa perustuslakituomioistuimen presidentin määräyksen tiedoksiantamisesta.
This is an improvement as compared to the amending Act of 22 December 2015 in so far as it no longer contains the unconstitutional requirement of a two-thirds majority for adopting decisions and thus addresses this concern previously raised by the Commission.
Se, että perustuslakituomioistuimen presidentti voi puolittaa 30 päivän määräajan, on parannus 22 päivänä joulukuuta 2015 annettuun lakiin verrattuna siitä huolimatta, että valituksen tekijä, oikeudellisen kysymyksen esittänyt tuomioistuin tai hakija voi vastustaa määräajan lyhentämistä.
Article 38(3) provides that ‘The dates of the hearings at which applications are examined shall be set in accordance with the order in which cases arrive at the Tribunal’.
Heinäkuun 22 päivänä 2016 annetussa laissa ei säädetä muiden valtioelinten osallistumisesta perustuslakituomioistuimen tuomareita koskeviin kurinpitomenettelyihin.
Article 38(4) lists a limited number of cases in which the order in which an application arrives shall not be relevant.
Tämä on parannus 22 päivänä joulukuuta 2015 annettuun lakiin verrattuna, joten tämä seikka ei enää aiheuta huolta.
Article 38(5) provides that ‘The President of the Tribunal may set the date for the hearing setting aside condition foreseen by paragraph 3 [above] in cases where it is justified by protection of the citizen's rights and freedoms, security of state or constitutional order.
Valtakunnansyyttäjän mahdollisuus estää asian käsittely
On an application from 5 judges the President of the Tribunal may consider again his decision to set the date for the hearing.’
Lain 61 §:n 6 momentin mukaan valtakunnansyyttäjän tai hänen edustajansa poissaolo oikeudenistunnosta, joka on annettu tiedoksi asianmukaisella tavalla, ei estä asian käsittelyä, paitsi jos näiden velvollisuus osallistua oikeudenistuntoon perustuu lain säännöksiin.
The ‘sequence rule’ according to which the Tribunal must hear cases at which applications are considered in the sequence in which they have been registered was introduced in the amending Act of 22 December 2015 and has already been ruled by the Tribunal to be inconsistent, inter alia, with the Constitution, on the grounds that the said provision interferes with the judiciary's independence and its separateness from other branches of government.
Lain 30 §:n 5 momentin mukaan valtakunnansyyttäjän tai hänen sijaisensa on osallistuttava oikeudenistuntoihin, joissa perustuslakituomioistuin käsittelee asioita täydellä kokoonpanolla.
According to Article 38(3), the sequencing rule applies to ‘applications’ and does not relate to ‘constitutional complaints’.
Käytännössä 61 §:n 6 momentin ja 30 §:n 5 momentin säännökset näyttäisivät yhdessä antavan valtakunnansyyttäjälle (joka on samalla oikeusministeri) mahdollisuuden viivyttää tiettyjen, esimerkiksi täydellä kokoonpanolla käsiteltävien asioiden käsittelyä tai jopa estää se, jäämällä pois oikeudenistunnosta.
Even if the sequencing rule applies only to applications, it will affect the capacity of the Tribunal to render rapidly decisions on the constitutionality of laws at the request of institutional actors.
Tämä merkitsisi aiheetonta puuttumista perustuslakituomioistuimen toimintaan ja heikentäisi oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja toimivallanjaon periaatetta.
Article 38(5) does foresee a possibility for the President of the Constitutional Tribunal to derogate from the sequencing rule.
Asian käsittelyn lykkääminen
However, this possibility is limited to specific cases and may give rise to delays, considering that five judges may file an application to reconsider the decision of the President of the Constitutional Tribunal to set the date for the hearing.
Lain 68 §:n 5 momentin mukaan perustuslakituomioistuimen kokoontuessa täydellä kokoonpanolla vähintään neljä tuomaria voi vastustaa ehdotettua ratkaisua, jos he katsovat asian olevan erityisen tärkeä valtiollisista tai yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä eivätkä hyväksy ratkaisun sisältöä.
Moreover, it is not clear whether the conditions would allow the President of the Tribunal to diverge from the sequencing rule in all cases requiring urgent decision.
Lain 68 §:n 6 momentin mukaan asian ratkaisemista lykätään 5 momentissa tarkoitetun vastustuksen perusteella kolmella kuukaudella, ja tämän määräajan päättymisen jälkeen järjestettävässä seuraavassa käsittelyssä ratkaisua vastustaneiden tuomarien on esitettävä yhteinen ratkaisuehdotuksensa.
Therefore, even if the law adopted on 22 July 2016 constitutes an improvement over the law adopted on 22 December 2015, the impact of the sequencing rule on the effectiveness of the Tribunal still may give rise to certain concerns.
Lain 68 §:n 7 momentissa säädetään, että jos 6 momentissa tarkoitetussa uudessa käsittelyssä vähintään neljä tuomaria vastustaa ratkaisua jälleen, asian ratkaisemista lykätään uudelleen kolmella kuukaudella.
Article 61(1) provides that ‘The hearing may not take place earlier than 30 days after notice of the date of the hearing is served.’
Tämän määräajan jälkeen asia käsitellään ja siitä äänestetään uudelleen.
Article 61(3) provides that ‘In cases concerning legal questions, constitutional complaints and disputes on jurisdiction between central constitutional authorities of the state, the President of the Tribunal may order the time limit laid down in paragraph 1 to be halved, unless the complainant, court referring a legal question or applicant concerned expresses opposition within seven days of service of the President of the Tribunal's order’.
Kun kyseessä on täydellä kokoonpanolla käsiteltävä asia, mikä voi tarkoittaa hyvin monia asioita (ks. edellä), 22 päivänä heinäkuuta 2016 annetun lain nojalla vähintään neljä perustuslakituomioistuimen tuomaria voi vastustaa ratkaisuluonnosta.
The fact that the President of the Tribunal may order to halve the period of 30 days is an improvement as compared to the law adopted on 22 December 2015, even if the complainant, the court referring a legal question or the applicant can object to the shortening of the period.
Tämän seurauksena asian käsittelyä voidaan joutua lykkäämään vähintään kolmella kuukaudella ja joissain tapauksissa kuudella kuukaudella siitä kun perustuslakituomioistuin on aloittanut asian käsittelyn.
The law adopted on 22 July 2016 does not provide for the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Laissa ei säädetä poikkeuksesta, jonka nojalla kiireelliset asiat voitaisiin käsitellä nopeammin.
This is an improvement as compared to the law adopted on 22 December 2015 and therefore this matter no longer raises concerns.
Näiden säännösten vaikutus perustuslainmukaisuuden tarkistamisen tehokkuuteen herättää huolta oikeusvaltioperiaatteen noudattamisesta, koska perustuslakituomioistuin ei näiden säännösten vuoksi pysty täysin varmistamaan perustuslainmukaisuuden valvonnan tehokkuutta eikä takaamaan tehokasta ja oikea-aikaista oikeussuojakeinojen käyttöä kaikissa tapauksissa.
Possibility of Public Prosecutor-General to prevent examination of cases
Vireillä olevia asioita koskevat siirtymäsäännökset
Article 61(6) provides that ‘Absence from the hearing of the Public Prosecutor-General, who has been properly notified thereof, or his/her representative shall not prevent examination of the case unless the obligation to participate in the hearing results from the provisions of the Act.’
Lain 83 §:n 1 momentin mukaan tämän lain säännöksiä sovelletaan asioihin, joiden käsittely on alkanut, mutta ei vielä päättynyt tämän lain tullessa voimaan.
Article 30(5) provides that ‘The Public Prosecutor-General or his/her deputy shall participate in cases examined by the Tribunal sitting in full bench’.
Lain 83 §:n 2 momentin mukaan perustuslakituomioistuimen on käsiteltävä 1 momentissa tarkoitetut asiat vuoden kuluessa tämän lain voimaantulosta.
In practice, the combination of Articles 61(6) and 30(5) would appear to give a possibility to the Public Prosecutor-General, who is also the Minister of Justice, to delay or even to prevent the examination of certain cases, including cases handled by the full bench, by deciding not to participate at the hearing.
Yhden vuoden määräaikaa ei sovelleta 84 §:ssä tarkoitettuihin asioihin.
This would allow for an undue interference with the functioning of the Tribunal and would violate the independence of the judiciary and the principle of the separation of powers.
Lain 84 §:n 1 momentissa säädetään, että jos perustuslain 191 §:n 1 momentin 1–5 kohdassa tarkoitettujen oikeushenkilöiden tekemiä hakemuksia on vireillä ennen tämän lain voimaantuloa, perustuslakituomioistuin keskeyttää menettelyn kuuden kuukauden ajaksi ja kehottaa hakijoita täydentämään hakemuksiaan 33 §:n 2–5 momentissa säädettyjen vaatimusten mukaisesti.
Postponement of deliberation
Lain 84 §:n 2 momentissa säädetään, että jos 1 momentissa tarkoitettua hakemusta täydennetään 33 §:n 2–5 momentissa säädettyjen vaatimusten mukaisesti, perustuslakituomioistuin määrää, että keskeytettyä menettelyä jatketaan 1 momentissa tarkoitetun määräajan päätyttyä.
Article 68(5) provides that ‘During deliberations of the full Tribunal, at least four judges may object to the proposed settlement if they consider that the matter is particularly important for State organisational reasons or reasons of public order and they do not agree with the tenor of the settlement.’
Muussa tapauksessa menettely lopetetaan.
Article 68(6) provides that ‘In the event of an objection under paragraph 5, the deliberations shall be postponed for three months and, at the subsequent deliberations after the end of that period, the judges that made the objection shall present their joint proposed settlement.’
Lain 85 §:n 1 momentissa säädetään, että jos oikeudenistunnon päivämäärä on vahvistettu ennen tämän lain voimaantuloa, sitä lykätään, ja toimivaltainen kokoonpano määritetään tämän lain mukaisesti.
Article 68(7) stipulates that ‘If, during the new deliberations referred to in paragraph 6, at least four judges again object, the deliberations shall be postponed by a further three months.
Lain 85 §:n 2 momentin mukaan oikeudenistunnolle vahvistetaan uusi päivämäärä.
At the end of that period, new deliberations and voting shall take place.’
Oikeudenistunto toteutetaan tämän lain mukaisesti.
For cases examined by a full bench, which could imply a large number of cases (see above) the law adopted on 22 July 2016 allows at least four judges of the Tribunal to raise an objection to a draft determination.
Lain 86 §:ssä säädetään, että jos ratkaisun julkaisupäivä on määrätty ennen tämän lain voimaantuloa, julkaisemista lykätään ja toimivaltainen kokoonpano ja ratkaisun antamista koskevat vaatimukset määritetään tämän lain mukaisesti.
This could lead to the postponement of deliberations on a case for at least 3 months and in some instances for 6 months following the moment the Tribunal reaches the stage of deliberation.
Lain 83 §:n 2 momentissa säädetään yhtäältä, että vireillä olevat asiat on käsiteltävä yhden vuoden kuluessa lain voimaantulosta.
The Law does not provide for an exception to deal with urgent cases more rapidly.
Toisaalta 84 §:ssä säädetään 83 §:n 2 momentista poiketen, että vireillä olevien hakemusten (eli toimielinten tekemien, lainsäädännön perustuslainmukaisuuden tarkistusta koskevien hakemusten) käsittely keskeytetään kuuden kuukauden ajaksi.
The impact of these provisions on the effectiveness of the constitutional review is a matter of concern in respect of the rule of law, as it prevents the Constitutional Tribunal from fully ensuring an effective constitutional review, and grant effective and timely judicial redress in all cases.
Perustuslakituomioistuimen olisi kehotettava hakijoita täydentämään hakemuksiaan, jotta ne olisivat uusien menettelyvaatimusten mukaiset, ja se voisi jatkaa näiden hakemusten käsittelyä vasta kuuden kuukauden määräajan kuluttua (vaikka hakijat olisivat täydentäneet hakemustaan aikaisemmin).
Transitional provisions for pending cases
Laissa ei säädetä poikkeuksesta, jonka nojalla kiireelliset asiat voitaisiin käsitellä nopeammin.
Article 83(1) provides: ‘The provisions of this Act shall apply to cases begun but not completed before the date of this Act's entry into force.’
Lain 85 ja 86 § merkitsevät sitä, että lainsäädännöllä puututaan vireillä oleviin asioihin, erityisesti niihin, joiden käsittely on jo edennyt pitkälle.
According to Article 83(2) ‘The Tribunal must settle cases referred to in paragraph 1 within one year of this Act's entry into force.
Tämä voisi vaikeuttaa perustuslakituomioistuimen toimintaa.
The time-limit of one year shall not apply to the cases specified in Article 84.’
Yhdessä nämä siirtymäsäännökset herättävät vakavaa huolta, koska ne hidastavat merkittävästi hakemuksiin liittyvää perustuslakituomioistuimen työtä eikä perustuslakituomioistuin pysty niiden vuoksi täysin varmistamaan perustuslainmukaisuuden valvonnan tehokkuutta.
Article 84(1) states: ‘In the case of applications filed by the entities referred to in Article 191(1), subparagraphs 1 to 5, of the Constitution pending before the date of this Act's entry into force, the Tribunal shall (…) suspend proceedings for six months and call on the applicants to supplement their applications in accordance with the requirements of Article 33(2) to (5).’
Tällä on merkitystä erityisesti kaikkien arkaluonteisten uusien säädösten kannalta, kuten komissio toteaa lausunnossaan (ks. jäljempänä 4.3 jakso).
Article 84(2) provides: ‘If an application referred to in paragraph 1 is supplemented in accordance with the requirements of Article 33(2) to (5), the Tribunal shall order the resumption of the suspended proceedings on expiry of the time-limit referred to in paragraph 1.
Heinäkuun 22 päivänä 2016 annetun lain 92 §:ssä säädetään, että laki tulee voimaan 14 päivän kuluttua siitä kun se on julkaistu.
Otherwise the proceedings shall be discontinued.’
Vain 14 päivän mittainen oikeudellinen määräaika (vacatio legis) on tehokkaan perustuslainmukaisuuden tarkistuksen suorittamiseen liian lyhyt, ellei lain perustuslainmukaisuutta tarkisteta ennakoivasti.
Article 85(1) states: ‘If the date of a hearing has been set before this Act's entry into force, the hearing shall be postponed and the competent panel shall be adjusted to this Act.’
Oikeusvarmuuden takaamiseksi olisi tärkeää antaa perustuslakituomioistuimelle riittävästi aikaa tarkistaa lain perustuslainmukaisuus ennen sen voimaantuloa.
The hearing shall take place in accordance with this Act.’
Perustuslainmukaisuuden valvonnan tehottomuuden seuraukset uuden lainsäädännön kannalta
Article 86 provides: ‘If the date of publication of a ruling has been set before this Act's entry into force, publication shall be postponed and the competent panel and the requirements concerning the ruling shall be adjusted to this Act.’
Sejm on antanut useita erityisen arkaluonteisia uusia säädöksiä, usein nopeutetulla lainsäädäntömenettelyllä.
On the one hand, Article 83(2) fixes a deadline of 1 year from the date of entry into force of the Act to deal with pending cases.
Näitä ovat uusi medialaki [41], uusi virkamieslaki [42], laki poliisilain ja eräiden muiden lakien muuttamisesta [43] ja yleistä syyttäjänvirastoa koskevat lait [44] sekä uusi laki oikeusasiamiehestä ja eräiden muiden lakien muuttamisesta [45].
However, on the other hand, Article 84 provides, by derogation to Article 83(2), that pending applications (i.e. applications by institutional actors for constitutional review of legislation) shall be frozen for a period of 6 months.
Komissio on pyytänyt Puolan hallitukselta selvitystä näistä lainsäädäntöuudistuksista ja niiden sisällöstä 1 päivänä helmikuuta 2016 ja 3 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyillä kirjeillä, mutta pyyntöihin ei ole toistaiseksi vastattu.
The Tribunal would request the applicants to supplement their applications in order to comply with the new procedural requirements, and would be able to resume its work on these applications only after this period of 6 months has lapsed (even if the applicants have supplemented their application before).
Lisäksi Sejm on hyväksynyt useita muita arkaluonteisia säädösehdotuksia, kuten lain kansallisesta medianeuvostosta [46] ja uuden terrorismintorjuntalain [47].
The Law does not provide for an exception to handle urgent cases more rapidly.
Komissio katsoo, että niin kauan kuin perustuslakituomioistuin ei voi täysin varmistaa perustuslainmukaisuuden valvonnan tehokkuutta, on käytännössä mahdotonta varmistaa tehokkaasti, että edellä tarkoitetun kaltaiset säädökset ovat perustuslain ja perusoikeuksien mukaiset.
Articles 85 and 86 amount to legislative interference with pending cases, in particular with those which are already at an advanced stage, and could hamper the functioning of the Tribunal.
Komissio toteaa, että muun muassa uusi lainsäädäntö (erityisesti mediaa koskeva lainsäädäntö [48]) herättää huolta tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden toteutumisesta.
These transitional provisions taken together raise important concerns as they will slow down significantly the work of the Tribunal on applications and prevent the Tribunal from fully ensuring an effective constitutional review.
Tarkemmin sanoen uudessa medialainsäädännössä muutetaan julkisten yleisradioyhtiöiden hallinto- ja valvontaelimien nimityssääntöjä niin, että ne ovat hallituksen (valtiovarainministeriön) valvonnan alaisia eivätkä itsenäisiä elimiä.
Unless recourse is had to a preventive constitutional review of the Act, the period of vacatio legis of 14 days is too short for an effective constitutional review of the Law.
Esimerkiksi uusi virkamieslaki [49] on tärkeä myös oikeusvaltioperiaatteen ja perusoikeuksien toteutumisen kannalta.
For reasons of legal certainty it is important that enough time should be provided to allow the Constitutional Tribunal to review the constitutionality of the Law before its entry into force.
Komissio on tiedustellut Puolan hallitukselta 1 päivänä helmikuuta ja 3 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyillä kirjeillä [50], onko henkilöillä, joihin laki vaikuttaa, mahdollisuus turvautua oikeudellisiin suojakeinoihin.
In this respect it is recalled that in its opinion of 11 March 2016, the Venice Commission stressed that the Constitutional Tribunal must have a possibility of reviewing an ordinary statute that regulates the functioning of the Tribunal before the statute enters into force.
Puolan hallitus ei toistaiseksi ole vastannut näihin komission tiedusteluihin.
Consequences of the lack of effectiveness of Constitutional review on new legislation
Myös poliisilain ja eräiden muiden lakien muuttamisesta annettuun lakiin [51] voi liittyä kysymyksiä perusoikeuksien, muun muassa yksityisyydensuojan ja tietosuojan toteutumisesta.
A number of particularly sensitive new legislative acts have been adopted by the Sejm, often through accelerated legislative procedures, such as, in particular, a media law [41], a new Civil Service Act [42], a law amending the law on the Police and certain other laws [43] and laws on the Public Prosecution Office [44], and a new law on the Ombudsman and amending certain other laws [45].
Myös uusi terrorismintorjuntalainsäädäntö saattaa herättää kysymyksiä perusoikeuksien toteutumisesta [53].
The Commission asked the Polish Government about the state of play and content of these legislative reforms in its letters of 1 February 2016 and 3 March 2016, but so far this information has not been provided.
Lain perustuslainmukaisuus on tarkistettavana.
In addition, a number of other sensitive draft legislative acts have been adopted by the Sejm, such as the Law on the National Council of Media [46] and a new anti-terrorism law [47].
Yhteenvetona komissio toteaa, että niin kauan kuin perustuslakituomioistuin ei voi täysin varmistaa perustuslainmukaisuuden valvonnan tehokkuutta, on käytännössä mahdotonta varmistaa, että säädökset ovat perustuslain ja perusoikeuksien mukaiset.
The Commission considers that as long as the Constitutional Tribunal is prevented from fully ensuring an effective constitutional review, there will be no effective scrutiny of compliance with the Constitution, including fundamental rights, of legislative acts such as those referred to above.
Tämä herättää vakavaa huolta oikeusvaltioperiaatteen toteutumisesta, etenkin kun Sejm on viime aikoina hyväksynyt useita erityisen arkaluonteisia uusia säädöksiä, joiden perustuslainmukaisuus olisi voitava tarkistaa.
The Commission notes for example that new legislation (notably the media legislation [48]) raises concerns relating to freedom and pluralism of the media.
Nämä huolenaiheet ovat erityisen vakavia siksi, että kuten edellä todetaan, 22 päivänä heinäkuuta 2016 annetussa laissa säädetään useiden vireillä olevien asioiden käsittelyn keskeyttämisestä.
More specifically, the new media legislation modifies the rules for the appointment of the Management and Supervisory Boards of the public service broadcasters, putting them under the control of the Government (the Treasury Minister), rather than an independent body.
OIKEUSVALTIOON KOHDISTUVAN JÄRJESTELMÄTASON UHKAN TOTEAMINEN
The new legislation also provides for the immediate dismissal of the existing Supervisory and Management Boards.
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Puolassa on oikeusvaltioon kohdistuva järjestelmätason uhka.
In that respect the Commission questions in particular the possibilities of judicial redress for the persons affected by the law.
Perustuslakituomioistuin ei pysty täysin varmistamaan perustuslainmukaisuuden valvonnan tehokkuutta, mikä heikentää sen eheyttä, vakautta ja toimintakykyä, joka on yksi Puolan oikeusvaltion keskeisiä takeita.