natgillin/translations-raw huggingface dataset:
With a view to preparing the implementation of Article 9(1), national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings had to include, inter alia, intermediate targets for improving the energy performance of new buildings by 2015.
Kokemus on osoittanut, että rakennusprojektin loppuun saattamisen tai rakennuksen valmistumisen ajankohta voi olla epämääräinen ja että viivästyksiä saattaa tapahtua.
These targets could relate to the minimum percentage of new buildings to be nearly zero-energy buildings, by that date.
Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon rakennuslupien voimassaoloaika, rakennusprojektin kesto ja rakennustöiden loppuun saattaminen sekä direktiivin 9 artiklan 1 kohdassa asetetut tavoitteet, jotta ei laiminlyödä velvollisuutta varmistaa, että kaikki uudet rakennukset ovat lähes nollaenergiarakennuksia tammikuuhun 2021 mennessä.
Member States must ensure that the requirements of Article 9(1)(a) are met by 31 December 2020 and 31 December 2018 for Article 9(1)(b).
Toimintatavat ja toimenpiteet lähes nollaenergiarakennusten edistämiseksi
Although these dates are in the future, the deadline for transposition of Article 9 was 9 January 2013 [21].
Direktiivin 9 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on laadittava kansallisia suunnitelmia lähes nollaenergiarakennusten lukumäärän lisäämiseksi.
By this date, all the NZEB provisions of Article 9 needed to be reflected in national transposition measures.
Kansallisiin suunnitelmiin on 9 artiklan 3 kohdan mukaan sisällyttävä vähintään seuraavaa:
Indeed, such a lengthy run-up is necessary given how long it takes to plan, have permission for and construct a building.
”Kansallisiin suunnitelmiin on sisällyttävä muun muassa seuraavat seikat:
Having these targets set in national legislation creates transparency about the political goals and gives visibility to economic operators and other stakeholders concerning the future requirements for the energy performance of new buildings.
yksityiskohtainen kuvaus siitä, miten jäsenvaltio käytännössä soveltaa lähes nollaenergiarakennusten määritelmää niiden kansalliset, alueelliset ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen; tähän kuvaukseen sisältyy numeroarvoinen indikaattori primäärienergian käytöstä ilmaistuna arvolla kWh/m2 vuotta kohti (…);
Furthermore, Article 9(1) requires Member States to ensure that by the relevant dates, ‘all new buildings are NZEBs’.
välitavoitteet uusien rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi vuoteen 2015 mennessä (…);
As a result, citizens buying newly constructed buildings or apartments in 2021 would expect the market to have evolved in line with these targets, and buildings to be NZEBs.
tiedot (…) toimintatavoista ja rahoitus- tai muista toimenpiteistä (…), mukaan lukien yksityiskohdat kansallisista vaatimuksista ja toimenpiteistä, jotka koskevat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöä uusissa rakennuksissa ja olemassa olevissa rakennuksissa, joihin tehdään laajamittaisia korjauksia, direktiivin 2009/28/EY 13 artiklan 4 kohdan ja tämän direktiivin 6 ja 7 artiklan mukaisesti.”
Experience from the construction sector shows that the timing of the end of construction or completion of a building might be uncertain and may suffer delays.
Edistetään olemassa olevien rakennusten muuntamista lähes nollaenergiarakennuksiksi
Member States would need to factor in the period of validity of building permits, the length of construction and completion of building works and the targets in Article 9(1) of the EPBD to avoid falling short of the obligation to ensure that ‘by January 2021 all new buildings are NZEBs’.
Direktiiviin sisältyy myös sellaisia lähes nollaenergiarakennusten vaatimuksia, jotka koskevat olemassa olevia rakennuksia ja joihin ei liity määräaikoja tai velvollisuutta asettaa energiatehokkuutta koskevia vähimmäisvaatimuksia.
Policies and measures for the promotion of NZEB
Direktiivin 9 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ”julkisen sektorin näyttämä esimerkki huomioon ottaen kehitettävä toimintatapoja ja toteutettava toimenpiteitä, kuten asetettava tavoitteita, edistääkseen kunnostettavien rakennusten muuntamista lähes nollaenergiarakennuksiksi, ja ilmoitettava niistä komissiolle (…) kansallisissa suunnitelmissaan”.
Under Article 9(1), Member States must draw up national plans for increasing the number of NZEBs.
Olemassa olevan rakennuskannan muuntamista lähes nollaenergiarakennuksiksi 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti olisi edistettävä muun muassa lisäämällä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöä (9 artiklan 3 kohdan c alakohta).
The minimum elements to be included in the national plans are established in Article 9(3), as follows:
Lisäksi uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin 13 artiklan 6 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on rakennussäännöstensä ja -määräystensä puitteissa edistettävä uusiutuvaa energiaa hyödyntävien lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien käyttöä.
‘The national plans shall include, inter alia, the following elements:
Rakennusten energiatehokkuusdirektiivin 9 artiklan 2 kohdalla pyritään siksi tekemään korjaustoiminnasta perusteellisempaa, jotta kansalliset strategiat olemassa olevien rakennusten kunnostamiseksi yltäisivät lähes nollaenergiarakennusten tasoille.
the Member State's detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings, reflecting their national, regional or local conditions, and including a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/m2 per year….;
Direktiivin 9 artiklan 2 kohdan mukaista velvoitetta täydennetään Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/27/EU [22] (jäljempänä ’energiatehokkuusdirektiivi’) 4 artiklaan perustuvilla kansallisilla pitkän aikavälin rakennusstrategioilla.
intermediate targets for improving the energy performance of new buildings, by 2015…;
Tavoitteena on saada käyttöön rahoitusta ja investointeja rakennusten peruskorjausta varten ja sitä kautta lisätä korjaustoiminnan määrää.
information on the policies and financial or other measures (…..) including details of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation in the context of Article 13(4) of Directive 2009/28/EC and Articles 6 and 7 of this Directive.’
Näissä pitkän aikavälin peruskorjausstrategioissa yhdistyvät edellä kuvatut elementit (energiatehokkuusdirektiivin mukainen korjaustoiminnan määrä ja rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin mukainen korjaustoiminnan perusteellisuus).
Supporting the transformation of existing buildings towards NZEB
Lähes nollaenergiarakennusten määritelmän osalta direktiivissä ei tehdä eroa uusien ja olemassa olevien rakennusten välillä.
The EPBD also includes NZEB obligations relating to existing buildings without target dates or an obligation to set minimum energy performance requirements.
Tällainen eriyttäminen voisi kuluttajien kannalta olla yhtä harhaanjohtavaa kuin uusien ja olemassa olevien rakennusten eriyttäminen energiatehokkuustodistusten antamisen yhteydessä.
Article 9(2) of the EPBD requires Member States to, ‘following the leading example of the public sector, develop policies and take measures such as the setting of targets in order to stimulate the transformation of buildings that are refurbished into NZEBs, and inform the Commission thereof in their national plans…’.
Rakennuksen muuntamisella lähes nollaenergiarakennukseksi tarkoitetaan siksi peruskorjausta, jonka tuloksena lähes nollaenergiarakennuksen tason energiatehokkuusvaatimukset täyttyvät.
Supporting the transformation of existing building stocks towards NZEBs under Article 9(2) of the EPBD should include as an element the increase of energy from renewable sources (Article 9(3)(c)).
Tämä ei estä sitä, että olemassa oleviin rakennuksiin sovelletaan erilaisia määräaikoja ja taloudellisia tukitoimia, kun otetaan huomioon, että lähes nollaenergiarakennuksen tasoista saadaan kustannusoptimaalisia vasta pidemmän ajan kuluttua olemassa olevien rakennusten tapauksessa.
In addition Article 13(6) of the RES Directive requires that Member States promote the use of renewable energy heating and cooling in their building codes and regulations.
JÄSENVALTIOIDEN EDISTYMINEN SIIRTYMISESSÄ KOHTI LÄHES NOLLAENERGIARAKENNUKSIA
Article 9(2) aims therefore at increasing renovation depth by setting national support policies to refurbish existing buildings to deeper, NZEB levels.
Kansallisesti sovelletut lähes nollaenergiarakennusten määritelmät
The obligation in Article 9(2) of the EPBD is complemented by national long term building strategies under Article 4 of Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council [22] (EED), which should result in increased renovation rates through mobilising finance and investments in building renovation.
Eri jäsenvaltioissa käytettävät numeeriset indikaattorit eivät ole vertailukelpoisia, koska energiatehokkuuden laskentamenetelmät poikkeavat toisistaan jäsenvaltioittain [23].
These long term renovation strategies bring together the above elements of the EED (renovation rate) and of the EPBD (renovation depth).The framework definition of NZEB in the EPBD does not differentiate between new and existing buildings.
Eräät jäsenvaltiot ovat laajentaneet numeerisen indikaattorin soveltamisalaa sisällyttämällä siihen myös muun kuin pakollisen energiankäytön, esimerkiksi kodinkoneiden energiankulutuksen.
Having such differentiation may be misleading towards consumers, as would be the case if there were separate Energy Performance Certification ratings for new and for existing buildings.
On näyttöä siitä, että valaistuksen ja sähkölaitteiden huomioon ottaminen voi johtaa parempiin ratkaisuihin, erityisesti sähkönkulutuksen kannalta [24].
‘Refurbishment into NZEB’ therefore means a refurbishment of a magnitude that allows the energy performance requirements of a NZEB level to be met.
Saatavilla on kuitenkin näyttöä [25] siitä, että tapauksissa, joissa on vahvistettu numeroarvoinen indikaattori, vaatimukset vaihtelevat suhteellisen paljon eli 0–270 kWh/m2 vuodessa (mikä kattaa sähkölaitteiden energiankäytön), ja ne ilmoitetaan yleensä primäärienergian käyttönä ilmaistuna arvolla kWh/m2 vuodessa.
This does not prevent having different timelines and financial support for existing buildings, in recognition of the longer period required for NZEB levels to be cost-optimal in the case of existing buildings.
Suuremmat arvot koskevat etupäässä sairaaloita ja muita erityisiä rakennuksia, jotka eivät ole asuntoja.
PROGRESS BY MEMBER STATES TOWARDS NZEB
Asuinrakennusten osalta valtaosalla jäsenvaltioista on tavoitteena primäärienergian käyttö, joka on enintään 50 kWh/m2 vuodessa.
Applied national definitions of NZEB
Primäärienergian enimmäiskäyttö vaihtelee vuositasolla arvon 20 kWh/m2 (Tanska) tai 33 kWh/m2 (Kroatian rannikko) ja arvon 95 kWh/m2 (Latvia) välillä.
Numerical indicators are not comparable across Member States because different energy performance calculation methodologies are used [23].
Monien maiden (Belgia (Bryssel), Viro, Ranska, Irlanti, Slovakia, Yhdistynyt kuningaskunta, Bulgaria, Tanska, Manner-Kroatia, Malta ja Slovenia) tavoitearvo on 45 tai 50 kWh/m2 vuodessa [26].Uusiutuvan energian osuuden osalta raportointi on suhteellisen vaihtelevaa: vain muutamat maat ovat vahvistaneet erityisen vähimmäisprosenttiosuuden, kun taas useimmat ovat antaneet laadullisia lausuntoja.
Some Member States have extended the scope of the numerical indicator by including non-mandatory energy uses, e.g. energy use in appliances.
Yksikään jäsenvaltio ei ole tähän mennessä ilmoittanut päättäneensä jättää soveltamatta nollaenergiarakennuksia koskevia vaatimuksia lainsäädännöllisistä syistä tietyissä perustelluissa tapauksissa, joissa kustannus-hyötyanalyysi rakennuksen taloudellisen elinkaaren ajalle on negatiivinen.
Evidence shows how inclusion of lighting and appliances can result in more optimal solutions, especially for electricity use [24].
Tämä olisi kuitenkin mahdollista direktiivin 9 artiklan 6 kohdan perusteella.
With this caveat, the available evidence [25] shows that where a numerical indicator has been set, the requirements range rather widely from 0 kWh/(m2.y) to 270 kWh/(m2.y) (which includes energy use in appliances) and are mainly given as primary energy use in kWh/m2/y.
Lokakuussa 2014 tehty tilannearvio [27] osoitti, että jäsenvaltiot raportoivat monenlaisista toimintatavoista ja toimenpiteistä, joilla tuetaan lähes nollaenergiarakennusten tavoitteita kansallisissa suunnitelmissa ja kansallisissa energiatehokkuuden toimintasuunnitelmissa.
The higher values are mainly for hospitals or other specialised non-residential buildings.
Harvemmin on kuitenkin selvää, missä määrin näillä toimenpiteillä edistetään erityisesti lähes nollaenergiarakennuksia.
For residential buildings, most Member States aim to have a primary energy use not higher than 50 kWh/(m2.y).
Jäsenvaltioiden ilmoittamien toimintatapojen ja toimenpiteiden lukumäärä on kuitenkin noussut verrattuna komission vuoden 2013 edistymiskertomuksessa [28] kuvattuun tilanteeseen.
The maximal primary energy use ranges between 20 kWh/(m2.y) in Denmark or 33 kWh/(m2.y) in Croatia (Littoral) and 95 kWh/(m2.y) in Latvia.
Jäsenvaltioista useampi kuin kaksi kolmesta on ottanut käyttöön toimintatapoja ja toimenpiteitä tietoisuuden lisäämisen ja koulutuksen sekä rakennussäännösten ja energiatehokkuustodistusten alalla.
Several countries (Belgium (Brussels), Estonia, France, Ireland, Slovakia, United Kingdom, Bulgaria, Denmark, Croatia (Continental), Malta, Slovenia) aim at 45 or 50 kWh/(m2.y) [26].
Lähes nollaenergiarakennuksia voidaan edistää myös rahoitusvälineillä ja tukitoimenpiteillä.
As regards the share of renewable energy, the reporting is quite diverse, with only a few countries defining a specific minimum percentage and the majority making qualitative statements.
Näitä ovat esimerkiksi kannustimet, lainat, joilla on alennettu korko, verovapautukset, yksityishenkilöille tarkoitetut energiabonukset, avustukset uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien laitteiden asentamiseksi, riskiryhmille tarkoitetut neuvonta- ja rahoituspalvelut sekä asuntolainojen korkotuki energiatehokkaita asuntoja varten.
No Member State has yet reported any legislative regime for not applying the NZEB requirements in specific and justifiable cases where the cost benefit analysis over the economic life cycle of the building in question is negative, as permitted under Article 9(6) of the EPBD.
Valtaosaa jäsenvaltioiden ilmoittamista toimintatavoista ja toimenpiteistä sovelletaan myös julkisiin rakennuksiin.
An assessment of the state of play as of October 2014 [27] showed that Member States reported a wide range of policies and measures in support of the NZEB objectives in their national plans and National Energy Efficiency Action Plans, although it is often not clear to what extent these measures specifically target NZEB.
Julkisia rakennuksia koskevien toimenpiteiden laajuus vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain: valtion keskushallinnon rakennuksista kaikkiin julkisessa omistuksessa oleviin rakennuksiin tai kaikkiin julkisessa tarkoituksessa käytettäviin rakennuksiin.
Compared to the situation reported in the 2013 Commission progress report [28], the number of policies and measures reported from the Member States has increased.
Lisäksi joissakin jäsenvaltioissa toteutetaan julkisia rakennuksia koskevia erityistoimenpiteitä.
More than two thirds of the Member States have in place polices and measures in the categories of awareness raising and education, strengthening building regulation and energy performance certificates.
Nämä ovat pääasiassa seurantakampanjoita (esimerkiksi ”NRClick”, joka on energianlaskentajärjestelmä vertailujen tekemiseksi eri kuntien välillä Belgiassa) ja demonstrointihankkeita (esimerkiksi Saksan ympäristöviraston (Umweltbundesamt) nollaenergiarakennus).
Financial instruments and support measures, including e.g. incentive policies, loans with reduced interest rate, tax exemptions, energy bonuses for private individuals, grant schemes for installation of renewable energy, guidance and financing for at-risk populations and subsidised mortgage interest rates for energy efficient homes, are another focus to promote NZEB.
Vuonna 2015 laadittiin katsaus lähes nollaenergiarakennuksia koskevien kansallisten suunnitelmien tilasta EU:ssa [29].
Most of the policies and measures reported by the Member States also apply to public buildings.
Se vahvistaa, että lähes nollaenergiarakennuksia koskevia kansallisia toimenpiteitä on kyetty edistämään jatkuvasti sekä määrällisesti että laadullisesti, mukaan lukien määritelmän yksityiskohtainen soveltaminen, välitavoitteet vuodeksi 2015 sekä rahoitusta koskevat ja muut toimintalinjat.
The scope of measures for public buildings varies substantially between Member States ranging from central government buildings only to all publicly-owned buildings or all buildings used for public purposes.
Tässä kertomuksessa esitetään useita esimerkillisiä tai edistyksellisiä toimintakehyksiä.
Some Member States also have specific measures for public buildings.
Osa jäsenvaltioista on arvioinut lähes nollaenergiarakennusten täytäntöönpanosta saatavia hyötyjä.
These are mainly monitoring campaigns (e.g.
Se luo uusia kokoaikaisia työpaikkoja: 649–1180 työpaikkaa Bulgariassa, 4100–6200 työpaikkaa Puolassa sekä 1390–2203 työpaikkaa Romaniassa.
‘NRClick’ is an energy accounting system for the comparison of different municipalities in Belgium) and demonstration projects (e.g. in Germany the Zero-energy building for the Federal Environmental Agency (Umweltbundesamt)).
Bulgaria arvioi lisäinvestointien olevan arvoltaan 38–69 miljoonaa euroa, Puola 240–365 miljoonaa euroa ja Romania 82–130 miljoonaa euroa.
An EU wide overview of the status of national plans for NZEB was prepared in 2015 [29].
Vuositasolla tarkastellen primäärienergian vähimmäistarpeen arvioidaan olevan arvojen 70 kWh/m2 (Bulgaria ja Puola) ja 100 kWh/m2 (Romania) välillä vuonna 2015, mutta vähenevän arvojen 30 kWh/m2 ja 50 kWh/m2 välille vuonna 2020.
This recent analysis confirms sustained progress, both in the quantity and in the quality of national measures for the promotion of NZEB, including the detailed application of the definition, intermediate targets by 2015 and financial and other policies.
Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että vähintään 80 prosentin energiavähennykset ovat taloudellisesti toteutettavia uusissa lähes nollaenergiarakennuksissa Euroopassa, vaikka toimenpideyhdistelmä vaihteleekin voimakkaasti ilmaston mukaan.
This report identifies several exemplary or front-runner policy frameworks.
Tulokset osoittavat, että laaja lähestymistapa, jossa yhdistetään energiatehokkuustoimenpiteet ja uusiutuvaa energiaa koskevat toimenpiteet, on toteutettavissa kaikkialla EU:ssa, kuitenkin erilaisin kustannuksin [30].
New full time jobs will be created: between 649 and 1180 in Bulgaria, between 4100 and 6200 in Poland, between 1390 and 2203 in Romania.
Lähes nollaenergiarakennusten määritelmän soveltaminen käytännössä: missä tapauksissa lähes nollaenergiarakennusten energiatehokkuuden tavoitetaso on liian alhainen?
Bulgaria expects additional investments between EUR 38 and 69 million, Poland between EUR 240 and 365 million, and Romania between EUR 82 and 130 million.
Tässä osiossa esitetään yleiset periaatteet ja tekijät, jotka jäsenvaltioiden suositellaan ottavan huomioon direktiivin mukaisen lähes nollaenergiarakennuksen kansallisen määritelmän laatimisen yhteydessä.
Minimum primary energy requirements are foreseen between 70 kWh/m2/y (Bulgaria and Poland) and 100 kWh/m2/y (Romania) in 2015, but they will become between 30 kWh/m2/y and 50 kWh/m2/y in 2020.
Lähes nollaenergiarakennusten tavoitetaso ei voi olla sama kaikkialla EU:ssa.
The percentage of renewable energy will pass from 20 % in 2015 to 40 % in 2020.
Tarvitaan joustavuutta, jotta voidaan ottaa huomioon ilmasto-olojen vaikutukset lämmitys- ja jäähdytystarpeisiin sekä energiatehokkuustoimenpiteiden ja uusiutuvia energialähteitä koskevien toimenpiteiden muodostaman kokonaisuuden kustannustehokkuuteen.
CO2 emissions will pass from 8-10 kgCO2/m2/y to 3-7 kgCO2/m2/y in 2020.
Uusia rakennuksia koskeva lähes nollaenergiarakennusten taso ei voi olla alempi (vähemmän tiukka) kuin vuoden 2021 kustannusoptimaalinen taso, joka lasketaan direktiivin 5 artiklan mukaisesti.
Recent studies suggest that energy reductions of 80 % and more are economically feasible in new NZEB constructions in Europe, although the mix of selected measures varies strongly with climate.
Kustannusoptimaalinen taso on lähes nollaenergiarakennusten energiatehokkuuden vähimmäistavoitetaso.
Results show how a broad approach to efficiency combined with renewable measures is feasible across the EU, at different costs [30].
Lähes nollaenergiarakennusten energiatehokkuustaso määritetään uusien rakennusten osalta seuraavien tekijöiden perusteella: paras saatavilla oleva teknologia, joka on laajalti käytössä markkinoilla kyseisenä ajankohtana, rahoitusnäkökohdat sekä oikeudelliset ja poliittiset näkökohdat kansallisella tasolla.
This section provides the general principles and factors that Member States are advised to take into account in developing the NZEB definition to be applied at national level, in line with the EPBD.
Vertailuarvot ilmoitetaan yleensä energiatarpeena.
There cannot be a single level of ambition for NZEB across the EU.
Tämä johtuu siitä, että energiatarve on lähtökohta primäärienergian laskemiselle.
Flexibility is needed to account for the impact of climatic conditions on heating and cooling needs and on the cost-effectiveness of packages of energy efficiency and renewable energy sources measures.
Tästä syystä erittäin vähäinen energiatarve lämmitystä ja jäähdytystä varten on keskeinen edellytys rakennuksille, joissa primäärienergian määrä on lähes olematon.
Nevertheless, the terms ‘nearly zero’ or ‘very low amount’ of energy introduced by the EPBD provide indications as to the extent and limits of Member States' discretion.
Erittäin vähäinen energiatarve on myös edellytys sille, että uusiutuvista energialähteistä peräisin olevan energian osuus on huomattava ja että primäärienergian määrä on lähes olematon.
NZEB definitions should aim at a nearly equalised energy balance.
Toimistorakennukset: primäärienergian nettomäärä 20–30 kwh/m2 vuodessa; tavanomaisesti primäärienergian käytöstä, joka on 80–90 kWh/m2 vuodessa, katetaan 60 kWh/m2 vuodessa paikan päällä tuotettavalla uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla;
The NZEB level for new buildings cannot be below (less stringent) than the 2021 cost-optimal level that will be calculated in accordance with Article 5 of the Directive.
Uudet omakotitalot: primäärienergian nettomäärä 0–15 kWh/m2 vuodessa; tavanomaisesti primäärienergian käytöstä, joka on 50–65 kWh/m2 vuodessa, katetaan 50 kWh/m2 vuodessa paikan päällä tuotettavalla uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla;
The cost-optimal level is the minimum level of ambition for NZEB performance.
Atlantin vyöhyke:
The NZEB level of energy performance for new buildings will be determined by the best technology that is available and well introduced on the market at that time, financial aspects and legal and political considerations at national level.
Toimistorakennukset: primäärienergian nettomäärä 40–55 kWh/m2 vuodessa; tavanomaisesti primäärienergian käytöstä, joka on 85–100 kWh/m2 vuodessa, katetaan 45 kWh/m2 vuodessa paikan päällä tuotettavalla uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla;
Standards [31] are currently under finalisation to allow for transparent comparison of national and regional calculation methodologies.
Mannervyöhyke:
With these considerations in mind, benchmarks are usually provided in terms of energy needs.
Uudet omakotitalot: primäärienergian nettomäärä 20–40 kWh/m2 vuodessa; tavanomaisesti primäärienergian käytöstä, joka on 50–70 kWh/m2 vuodessa, katetaan 30 kWh/m2 vuodessa paikan päällä tuotettavalla uusiutuvista lähteistä peräisin olevalla energialla;
Underlying reasons are the fact that energy needs are the starting point for the calculation of primary energy and therefore a very low level of energy need for heating and cooling is a vital pre-condition for nearly zero primary energy buildings.
Pohjoinen vyöhyke: