natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, in most of the cases, break-even would not be reached by the end of the planned restructuring period, namely 2017.
Tähän summaan sisältyvät – lukuun ottamatta omaisuuserien myynnistä ja uudesta lainasta saatuja tuloja, jotka on jo otettu huomioon alun perin ilmoitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa – SAS:n pääoman ja lainojen muodossa vuonna 2010 myöntämä rahoitus ([…] miljoonaa euroa), Export Development Canadalta (EDC) ja […] vuonna 2011 hankittujen ilma-alusten ostorahoitus ([…] miljoonaa euroa), Infortarin suunniteltu pääomasijoitus vuonna 2015 ([…] miljoonaa euroa) ja Infortarin myöntämä konsernin sisäinen luottolimiitti vuonna 2015 ([…] miljoonaa euroa).
The modified restructuring plan of 31 October 2014
Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan vastasuoritteiksi kaluston supistamista, reittien lakkauttamista ja tämän seurauksena markkinaosuuden pienentymistä.
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a substantially modified restructuring plan.
Lentoyhtiö vähentäisi pysyvää kalustoaan yhdellä ilma-aluksella (kahdeksasta seitsemään) vuosina 2010–2016.
The modifications of the plan relate in particular to the following:
Vuoteen 2012 verrattuna kalusto olisi neljä ilma-alusta pienempi vuonna 2016.
Planned acquisition of Estonian Air by a private investor, the Estonian investment group Infortar [30], which is envisaged to acquire […] % shares from Estonia by […] 2015;
Lisäksi muutetun suunnitelman mukaan reittejä vähennettäisiin kokonaisuudessaan [20–25] reitistä [15–20] reittiin vuosina 2010–2016.
Extension of the restructuring period from five to more than six years, with the start date moved backwards from 2013 to November 2010 and the end date moved from end 2017 to November 2016;
Lentoyhtiö luopuisi kahdeksasta reitistä (Ateena, Barcelona, Dublin, Rooma, Hampuri, Lontoo, Berliini ja Kuressaare) mutta aloittaisi kolme uutta reittiä (Göteborg, Split ja Trondheim).
A modified business plan, taking into account privatisation and envisaged synergies with the ferry operator Tallink, partly owned by Infortar, as well as additional adjustments due to recent developments (Ukraine crisis, lower than expected passenger numbers on some lines due to competition, etc.).
Yksityisen sijoittajan mukaantulosta muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että Infortar ei maksaisi valtiolle mitään vastineeksi sen osuudesta lentoyhtiössä.
The total restructuring aid amount would thus increase from EUR 40,7 million as per the original restructuring plan to EUR 84,7 million.
Viro rahoittaisi jäljelle jäävän osan pelastamislainasta (enintään […] miljoonaa euroa), kirjaisi sen jälkeen poistoiksi suurimman osan lainoistaan (enintään […] miljoonaa euroa) ja luovuttaisi osakeosuutensa.
As a result of the extension of the restructuring period and the planned entry of a private investor in 2015, the modified restructuring plan covers three distinct business strategies based on separate contemporaneous business plans:
Tätä varten Viro sopisi osakepääoman vähentämisestä nollaan ja luopuisi oikeudestaan merkitä uutta pääomankorotusta, mutta se pitäisi itsellään mahdollisesti enintään […] prosenttia Estonian Airin osakkeista.
pril 2012: Strategy to expand and develop a regional hub-and-spoke operator (financed to a large part by the two State capital injections under measures 3 and 4 and based on a business plan prepared by the new management appointed after the State had acquired 90 % of Estonian Air shares in November 2010), involving among others:
Infortaria ei valittu avoimen, läpinäkyvän ja ehdottoman tarjouskilpailun perusteella vaan Viron kanssa käydyissä suorissa neuvotteluissa.
expansion of the fleet from 8 to 11 aircraft (plus 2 additional on order);
Viron viranomaisten mukaan pitkän tarjouskilpailun järjestämiseen ei ollut aikaa ja että se lähestyi oma-aloitteisesti useita mahdollisia sijoittajia ja myös muilla oli tilaisuus ilmaista kiinnostuksensa.
developing Tallinn into a regional hub with significantly increased number of routes operated (from 13 in March 2011 to 24 in September 2012);
Infortar oli ainoa, joka ilmaisi todellista kiinnostusta ja oli valmis osallistumaan muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan.
increased number of staff from 255 to 337.
Lisäksi Viron viranomaiset toteavat, että riippumaton ja maineikas asiantuntija määritti Estonian Airin arvon ja totesi, että lentoyhtiön pääoman kokonaisarvo 31 päivänä maaliskuuta 2015 laskisi mahdollisen yksityisen sijoittajan kannalta […–…] miljoonaan euroon.
April 2012-2014: Strategy to reduce capacity and change business model to a point-to-point regional network carrier, focusing on a limited number of core routes.
MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAT PÄÄTÖKSET
The measures included among others:
Pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskevat päätökset
reduction of the fleet from 11 to 7 aircraft;
Komissio päätti 20 päivänä helmikuuta 2013 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski aikaisemmin toteutettuja toimenpiteitä (toimenpiteet 1–4) ja pelastamislainajärjestelyä.
reduction of routes operated from 24 to 12 routes;
Komissio laajensi muodollista tutkintamenettelyä 4 päivänä maaliskuuta 2013 kattamaan pelastamislainajärjestelyn korotuksen.
replacement of the previous CEO and the management team.
Tämän perusteella komissio katsoi alustavasti, että Estonian Airia voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä vuosina 2009–2012.
2015-2016: Strategy providing for the entry of a private investor, synergies with the ferry operator Tallink and additional adjustments taking into account weaker performance in 2014:
Komissio esitti epäilyjä arvioinnin kohteena olevista toimenpiteistä ja teki alustavan päätelmän, jonka mukaan ne sisälsivät sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
continue focusing on [5-15] core routes but increase the number of seasonal routes from [1-5] to [5-10] by 2016;
Toimenpiteen 1 osalta vaikutti aluksi siltä, että lentoyhtiön kolme osakkeenomistajaa toteuttivat sen tasavertaisin ehdoin, mutta komissio havaitsi, että uudet osakkeet maksettiin käteisenä ja muuntamalla velkaa osakkeiksi.
supplement the current 7 aircraft with […] small regional aircraft ATR42s (wet-leased) to service the additional seasonal routes;
Komissiolla ei ollut tarkkoja tietoja siitä, mitkä osakkeenomistajat sijoittivat uutta pääomaa ja mitkä hyväksyivät velan muuntamisen osakkeiksi, joten se ei voinut sulkea pois Estonian Airille aiheutuvan perusteettoman edun mahdollisuutta ja katsoi siten alustavasti, että toimenpide 1 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea.
utilise revenue and cost synergies with the private investor and its subsidiaries (Tallink ferry, hotels, taxi services, etc.).
Tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille komissio totesi, että lentoyhtiön vaikeudet huomioon ottaen näyttää siltä, että tilanteeseen voitaisiin soveltaa ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa.
The Estonian authorities argue that despite changing strategies, the restructuring period from November 2010 to November 2016, namely from the acquisition by the State of 90 % of the shares of Estonian Air until the airline returns to profitability according to the modified restructuring plan, can be considered as part of one ‘restructuring continuum’ with the single goal of making the airline profitable and economically sustainable.
Komissio päätyi kuitenkin alustavasti eri päätelmään, sillä toimenpide 1 ei täyttänyt useita vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerejä.
They claim that it is one long-term process with changing tactics of how to achieve the desired outcome — once it was found that the hub-and-spoke strategy did not function, it was abandoned and replaced by a different strategy but with the same desired goal of profitability and sustainability.
Toimenpiteen 2 osalta komissio totesi, että kaupanteon aikana Tallinnan lentoasema oli kokonaisuudessaan Viron valtion omistuksessa ja että se kuului talous- ja viestintäministeriön toimivaltaan, minkä perusteella vaikutti siltä, että Tallinnan lentoaseman toimet voitaisiin katsoa valtion toimiksi.
The modified restructuring plan envisages return to viability by 2016, at the end of the 6-year restructuring period as shown in Table 5.
Toimenpiteestä ei myöskään järjestetty avointa, läpinäkyvää ja ehdotonta tarjouskilpailua, minkä vuoksi komissio ei voinut automaattisesti sulkea pois Estonian Airille aiheutuvan perusteettoman edun mahdollisuutta ja katsoi alustavasti, että toimenpide 2 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea.
Table 5 Profit and loss 2011-2016 (in EUR million)
Lisäksi se päätteli alustavasti, että tuki ei sovellu sisämarkkinoille, sillä vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerit eivät täyttyneet ja tuki saattoi rikkoa esimerkiksi tuen ainutkertaisuuden periaatetta.
Compared to the original restructuring plan, the airline should increase its focus on non-core routes and businesses (for example, adding further seasonal routes or expanding its wet-lease business).
Toimenpiteen 3 osalta komissio totesi aluksi, että sitä ei toteutettu tasavertaisin ehdoin.
Further, the airline should take advantage of a number of synergies that it can develop both on revenue and costs side with Tallink.
Lisäksi komissio korosti, että kuten toimenpiteessä 2, myös tässä valtion ja SAS:n osuudet olivat luonteeltaan erilaisia (valtio maksoi uutta pääomaa ja SAS muunsi velkaa), minkä lisäksi osuudet eivät olleet määrältään verrattavia.
Therefore, the modified restructuring plan envisages much stronger revenue growth in 2015 and 2016 than the original restructuring plan.
Komissio epäili, voitaisiinko vuoden 2010 liiketoimintasuunnitelmaa pitää siinä määrin perusteltuna, että järkevä yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut kyseisen liiketoimen samoin ehdoin.
That amount includes — apart from the revenues from asset sales and a new [loan, already accounted for in the originally notified restructuring plan — financing provided in 2010 in equity and loans by SAS (EUR […] million), financing for the purchase of aircraft obtained in 2011 from Export Development Canada (EDC) and […] (EUR […] million), a planned equity contribution by Infortar in 2015 (EUR […] million) and an intra-group credit line to be provided by Infortar in 2015 (EUR […] million).
Komissio havaitsi Viron todenneen, että vuoden 2010 pääomanlisäystä koskevalla päätöksellä pyrittiin varmistamaan pitkän aikavälin lentoyhteydet tärkeimpiin liikematkakohteisiin ja hankkimaan määräysvalta lentoyhtiössä.
The compensatory measures proposed in the modified restructuring plan include fleet downsizing, discontinuation of routes and resulting market share reduction.
Sen vuoksi komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 3 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea, joka ei soveltuisi sisämarkkinoille, sillä se ei vaikuttanut täyttävän vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen oikeudellisia vaatimuksia, mukaan lukien tuen ainutkertaisuuden periaate.
Between 2010 and 2016, the airline would have reduced its permanent fleet by one aircraft (from eight to seven).
Komissio havaitsi, että vuoden 2011 liiketoimintasuunnitelman kasvuennusteet vaikuttivat liian optimistisilta ja ehdotettu säteittäinen kuljetusstrategia vaikutti olevan erittäin riskialtis.
Compared to 2012, the reduction in 2016 would be down to four aircraft.
Tätä näkemystä vaikutti tukevan se tosiseikka, että jäljellä oleva yksityinen osakkeenomistaja (SAS) tai muut yksityiset luotonantajat ([…]) eivät halunneet osallistua liiketoimeen.
Further, between 2010 and 2016, the modified restructuring plan envisages an overall reduction of routes from [20-25] to [15-20].
Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 4 sisälsi sääntöjenvastaista valtiontukea eikä täyttänyt vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerejä.
While the airline has given up eight routes (Athens, Barcelona, Dublin, Rome, Hamburg, London, Berlin and Kuressaare), three routes would be added (Gothenburg, Split and Trondheim).
Toimenpiteen 5 eli pelastamislainajärjestelyn osalta Viro ei kieltänyt tuen olemassaoloa.
Overall, the capacity flown would remain stable with [1 000-1 200] million ASKs in 2016 compared to [1 000-1 200] million ASKs in 2011.
Komissio totesi alustavasti, että tuki vaikutti täyttävän useimmat vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 3.1 jaksossa esitetyt kriteerit.
As regards market share, the Estonian authorities argue that Estonian Air’s market share dropped from 40,2 % in 2012 to 26,3 % in 2014.
Komissio kuitenkin epäili, oliko toimenpiteessä noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta, sillä myös toimenpiteet 1–4 saattoivat sisältää sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
As regards the entry of a private investor, the modified restructuring plan envisages that Infortar would not pay anything to the State for its stake in Estonian Air.
Viron viranomaiset eivät esittäneet perusteluja, jotka olisivat oikeuttaneet poikkeamisen tuen ainutkertaisuuden periaatteesta, joten komissio katsoi alustavasti, että toimenpide 5 on sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
Instead, it would provide a capital injection of EUR […] million into Estonian Air (thereby acquiring by April 2015 between […] of its shares) plus an additional intra-group credit line of EUR […] million.
Osaa pelastamistuesta ei ollut tuolloin vielä maksettu (12,1 miljoonaa euroa, ks. johdanto-osan 42 ja 43 kappale), ja komissio muistutti sen osalta Viroa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan lykkäävästä vaikutuksesta.
Estonia would provide the remaining part of the rescue loan (up to EUR […] million) and then write-off a majority of its loans (up to EUR […] million […]) and give up its shareholding by agreeing to a reduction of the share capital to zero and then waiving its right to subscribe for the new capital increase, while possibly retaining up to […] % of Estonian Air shares.
Se lisäsi, että Viron ei pitäisi maksaa kyseistä summaa Estonian Airille ennen kuin komissio on antanut lopullisen päätöksen.
Infortar was not chosen on the basis of an open, transparent and unconditional tender but rather through direct negotiations with Estonia.
Rakenneuudistustukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeva päätös
The Estonian authorities argue that there was no time to organise a long tender process and that it actively approached a number of potential investors while others also had an opportunity to express their interests.
Viro ilmoitti 20 päivänä kesäkuuta 2013 yhteensä 40,7 miljoonan euron rakenneuudistustuesta, joka myönnettiin Estonian Airille pääoman muodossa rakenneuudistussuunnitelman perusteella (toimenpide 6).
Infortar was the only one to express a real interest backed by a contribution to the modified restructuring plan.
Viro ei kiistänyt toimenpiteen valtiontukiluonnetta muun muassa siksi, että suunniteltu pääomanlisäys maksettaisiin suoraan valtion talousarviosta ja hyödyttäisi ainoastaan Estonian Airia sellaisin ehdoin, joita järkevä markkinataloussijoittaja ei tavallisesti hyväksyisi.
THE OPENING DECISIONS
Se katsoi alustavasti, että Estonian Air täyttäisi rakenneuudistustuen edellytykset, sillä sitä voitaisiin pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä (ks. johdanto-osan 69 kappale).
The rescue aid opening decisions
Tämän jälkeen komissio tarkasteli, voitaisiinko rakenneuudistussuunnitelman perusteella palauttaa Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuus.
On 20 February 2013, the Commission decided to initiate the formal investigation procedure in respect of the measures granted in the past (measures 1 to 4) and the rescue loan facility.
Komissio totesi suunnitelman skenaario- ja herkkyysanalyyseissa merkittäviä puutteita.
On 4 March 2013, the Commission extended the formal investigation procedure to the increase of the rescue loan facility.
Lisäksi herkkyysanalyysin mukaan jo suhteellisen pienet muutokset oletuksissa johtaisivat yksinään lisärahoituksen tarpeeseen yhtä tapausta lukuun ottamatta.
In the rescue aid opening decisions, the Commission highlighted that Estonian Air has continuously registered significant losses since 2006.
Sen vuoksi komissio epäili, tarjoaisiko suunnitelma riittävän hyvän pohjan Estonian Airin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle.
In addition, the Commission noted that the airline showed some of the usual signs of a firm being in difficulty in the sense of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [31] (‘the 2004 R&R Guidelines’) and that more than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
Vastasuoritteiden osalta komissio epäili, voitaisiinko lähtö- ja saapumisaikojen vapauttaminen koordinoiduilla lentoasemilla hyväksyä vastasuoritteeksi.
Also, by the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Lentoasemien rajallisesta kapasiteetista ja kyseisten lähtö- ja saapumisaikojen taloudellisesta arvosta olisi saatava lisätietoa, jotta voidaan arvioida, voidaanko lähtö- ja saapumisajat hyväksyä vastasuoritteiksi.
On this basis, the Commission’s preliminary view was that Estonian Air qualified as a firm in difficulty between 2009 and 2012.
Suunnitelmassa nimetään vastasuoritteiksi 12 reitin lakkauttaminen (ks. johdanto-osan 54 kappale), mutta komissiolle oli epäselvää, miten tason 1 osuus, DOC-osuus ja reittien kannattavuusmarginaali on laskettu.
The Commission also expressed doubts as regards the measures under assessment and came to the preliminary conclusion that they entailed incompatible State aid.
Komissio pani merkille, että näiden kannattavuusindikaattoreiden välillä oli huomattavia eroja ja että oli epäselvää, olisiko Estonian Airin täytynyt luopua reiteistä joka tapauksessa elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
In relation to measure 1, although it appeared that it had been carried out on pari passu terms by the three shareholders of the airline at the time, the Commission observed that the new shares were paid in cash and through loan-to-equity conversion.
Erityisesti komissio totesi, että kaikilla reiteillä oli negatiivinen kannattavuusmarginaali.
Since the Commission had no detailed information on which shareholders had injected fresh money and which had accepted a loan-to-equity conversion, the Commission could not exclude the presence of an undue advantage to Estonian Air and thus took the preliminary view that measure 1 entailed unlawful State aid.
Jos komissio arvioisi reitin kannattavuutta DOC-osuuden perusteella, ainoastaan kahdella reitillä olisi positiivinen DOC-osuus ja ne olisivat siten hyväksyttäviä.
As regards its compatibility with the internal market, the Commission noted that given the difficulties of the airline, only Article 107(3)(c) of the Treaty seemed applicable.
Näiden kahden reitin avulla kapasiteettia supistettaisiin noin yhden prosentin tarjotuissa istuinkilometreissä.
However, the Commission came to the preliminary view that this was not the case since measure 1 did not meet several of the criteria of the 2004 R&R Guidelines.
Estonian Airin omaksi osuudeksi esitettiin 38 miljoonaa euroa (tai 48,3 prosenttia rakenneuudistuksen 78,7 miljoonan euron kokonaiskustannuksista), mikä komission mukaan vaikutti lähtökohtaisesti hyväksyttävältä.
As regards measure 2, the Commission observed that, at the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia and that it lied within the jurisdiction of the Ministry of Economic Affairs and Communications, which seemed to indicate that the actions of Tallinn Airport could be deemed imputable to the State.
Komissio esitti kuitenkin epäilyjä, jotka liittyivät kolmen CRJ900-ilma-aluksen myyntiin vuonna 2015, AS Estonian Air Regionalin myyntiin ja Estonian Airin hallussa olevan Eesti Aviokütuse Teenuste AS -yhtiön 51 prosentin osakeosuuden myyntiin.
In addition, since no open, transparent and unconditional tender had taken place, the Commission could not automatically exclude the presence of an undue advantage to Estonian Air and came to the preliminary view that measure 2 entailed unlawful State aid.
Tästä huolimatta komissio katsoi, että kiinteistön myynti, […] myöntämä uusi laina ja Estonian Airin hallussa olevan AS Amadeus Eestin 60 prosentin osakeosuuden myynti voidaan hyväksyä omaksi osuudeksi.
In relation to measure 3, the Commission first noted that it was not carried out on pari passu terms.
Tämän perusteella komissio epäili, täyttääkö ilmoitettu rakenneuudistustoimenpide vuoden 2004 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kriteerit ja soveltuisiko se sisämarkkinoille.
It also highlighted that — as was the case for measure 2 — the contributions of the State and SAS had a different nature (fresh money from the State v conversion of debt from SAS) and were not of comparable amounts.
Se pyysi Viroa esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua rakenneuudistustueksi ilmoitetun pääomanlisäyksen arvioinnissa.
As regards the 2010 business plan, the Commission doubted whether it could be regarded as sufficiently sound to conclude that a prudent private investor would have entered into the transaction in question on the same terms and also noted that Cresco had apparently disagreed with the plan and refused to inject additional money in the airline.
Komissio vastaanotti 23 päivänä toukokuuta 2013 kantelun Estonian Airin ja Tallinnan lentoaseman välisestä myynti- ja takaisinvuokraussopimuksesta (ks. johdanto-osan 10 kappale), jonka osalta se totesi, ettei sopimus aiheuttanut Estonian Airille perusteetonta etua eikä siten sisältänyt valtiontukea.
Also, the Commission observed that Estonia had stated that the decision to increase capital in 2010 was taken in order to ensure the long-term flight connections to the most important business destinations and to gain control of the airline.
HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVIIN PÄÄTÖKSIIN
On that basis, the Commission preliminarily concluded that measure 3 entailed unlawful State aid, which would be not be compatible with the internal market since it did not seem to respect the legal requirements of the 2004 R&R Guidelines, including a possible breach of the ‘one time, last time’ principle.
Viron huomautukset
The Commission also assessed whether measure 4 would be in accordance with the market economy investor principle (‘MEIP’).
Viro esitti huomautuksia pelastamistukeen liittyvän menettelyn aloittamista koskeviin komission päätöksiin 9 päivänä huhtikuuta ja 17 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä.
It first raised doubts as to whether the 2011 business plan was reliable and whether it was realistic to consider that only a bigger network and more frequencies, implying a capacity increase in terms of connections, fleet and staff, would improve the airline’s competitiveness.
Toimenpiteen 1 osalta Viro katsoo, että investointi toteutettiin uskottavan liiketoimintasuunnitelman ja lentoyhtiön positiivisen arvonmäärityksen perusteella.
The Commission also observed that the forecast growth prospect of the 2011 business plan seemed overoptimistic and the proposed hub-and-spoke strategy appeared extremely risky, something which appeared to be confirmed by the fact that neither the remaining private shareholder (SAS) nor any private creditor ([…]) was willing to participate in the transaction.
Lisäksi Viro korostaa, että jokainen osakkeenomistaja laati oman analyysinsa toimenpiteestä ja päätti sen jälkeen sijoittaa pääomaa osakeosuuttaan vastaavassa suhteessa, minkä vuoksi toimenpide 1 toteutettiin tasavertaisin ehdoin.
In view of those considerations, the Commission came to the preliminary view that measure 4 entailed unlawful State aid and that it did not meet the criteria set out for rescue or restructuring aid under the 2004 R&R Guidelines.
Viro huomauttaa, että vaikka toimenpiteestä 2 ei järjestetty tarjouskilpailua, tämän perusteella ei voida päätellä, että siihen sisältyi valtiontukea.
Finally, as regards the rescue loan facility (measure 5), the presence of aid was not disputed by Estonia.
Myynti perustui joka tapauksessa kauppa-arvoon, joka vastasi Estonian Airin tuottoisan maahuolintatoiminnan todellista markkinahintaa.