natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mating pairs should be clearly identified in the data.
Vieroitushetkellä (noin syntymän jälkeinen päivä 21) kaikista saatavilla olevista poikueista valitaan korkeintaan 20 poikasta annos- ja kontrolliryhmää kohti jatkotutkimuksiin ja niitä pidetään siinä sukukypsyysikään saakka (ellei vaadita aiempaa testausta).
Litter size
Poikaset valitaan satunnaisesti, mutta ilmeisen kitukasvuisia eläimiä (eläimiä, joiden ruumiinpaino on enemmän kuin kahden keskihajonnan osalta kunkin poikueen keskimääräistä poikasen painoa alempi) ei pitäisi sisällyttää niihin, koska ne eivät ole todennäköisesti koeryhmän osalta edustavia.
On day 4 after birth, the size of each litter may be adjusted by eliminating extra pups by random selection to yield, as nearly as possible, five males and five females per litter.
Syntymän jälkeisenä päivänä 21 valitut F1-poikaset jaetaan kolmeen kohorttiin seuraavasti:
Whenever the number of male or female pups prevents having five of each sex per litter, partial adjustment (for example, six males and four females) is acceptable.
Kohortti 1 (1A ja 1B) lisääntymiseen ja kehitykseen liittyvän toksisuuden testaaminen
Selection of pups for post-weaning studies (see Figure 1)
Kohortti 2 (2A ja 2B) hermostonkehitykseen kohdistuvan toksisuuden testaaminen
At weaning (around PND 21) pups from all available litters up to 20 per dose and control group are selected for further examinations and maintained until sexual maturation (unless earlier testing is required).
Kohortti 3 immuunijärjestelmän kehitykseen kohdistuvan toksisuuden testaaminen
Pups are selected randomly, with the exception that obvious runts (animals with a body weight more than two standard deviations below the mean pup weight of the respective litter) should not be included, as they are unlikely to be representative of the treatment group.
Kohortti 1A yksi uros ja yksi naaras/poikue/ryhmä (20/sukupuoli/ryhmä):
On PND 21, the selected F1 pups are randomly assigned to one of three cohorts of animals, as follows:
etusijainen valinta lisääntymiselimille aiheutuvien vaikutusten ja yleisten toksisten vaikutusten ensisijaista arviointia varten.
Cohort 1 (1A and 1B) Reproductive/developmental toxicity testing
Kohortti 1B yksi uros ja yksi naaras/poikue/ryhmä (20/sukupuoli/ryhmä):
Cohort 2 (2A and 2B) Developmental neurotoxicity testing
etusijainen valinta F1-eläinten lisääntymiselinten toimintaa koskevaa seurantatutkimusta varten, kun tätä tutkitaan (ks. OECD:n ohjeasiakirja 117 (39)); lisäksi pyritään saamaan histopatologisia tietoja tapauksista, joissa epäillään lisääntymis- tai hormonijärjestelmään vaikuttavia toksisia aineita, tai kun kohortin 1A tulokset ovat epävarmoja.
Cohort 3 Developmental immunotoxicity testing
Kohortti 2A yhteensä 20 poikasta ryhmää kohti (10 urosta ja 10 naarasta ryhmää kohti; yksi uros ja yksi naaras poikuetta kohti), jotka osoitetaan hermostoperäisiä käyttäytymisoireita koskeviin testeihin, ja sen jälkeen täysikasvuisina neurohistopatologisiin arviointeihin.
Cohort 1A One male and one female/litter/group (20/sex/group):
Kohortti 2B yhteensä 20 poikasta ryhmää kohti (10 urosta ja 10 naarasta ryhmää kohti; yksi uros ja yksi naaras poikuetta kohti), jotka osoitetaan neurohistopatologisiin arviointeihin vieroitusajankohdalla (syntymän jälkeinen päivä 21 tai 22).
priority selection for primary assessment of effects upon reproductive systems and of general toxicity.
Jos eläimiä ei ole riittävästi, etusijalle on asetettava eläinten osoittaminen kohorttiin 2A.
Cohort 1B One male and one female/litter/group (20/sex/group):
Kohortti 3 yhteensä 20 poikasta ryhmää kohti (10 urosta ja 10 naarasta ryhmää kohti; yksi uros ja yksi naaras poikuetta kohti, jos se on mahdollista).
priority selection for follow-up assessment of reproductive performance by mating F1 animals, when assessed (see OECD Guidance Document 117(39)), and for obtaining additional histopathology data in cases of suspected reproductive or endocrine toxicants, or when results from cohort 1A are equivocal.
Kontrolliryhmästä voidaan tarvita muita poikasia positiivisen kontrollin eläimiksi T-soluriippuvaista vasta-ainevastetta koskevaa testiä varten syntymän jälkeisenä päivänä 56 ± 3.
Cohort 2A Total of 20 pups per group (10 males and 10 females per group; one male or one female per litter) assigned for neurobehavioral testing followed by neurohistopathology assessment as adults.
Jos poikueessa ei ole tarpeeksi poikasia kaikkia kohortteja varten, kohortti 1 on etusijalla, koska sitä voidaan laajentaa F2-sukupolven tuottamiseen.
Cohort 2B Total of 20 pups per group (10 males and 10 females per group; one male or one female per litter) assigned for neurohistopathology assessment at weaning (PND 21 or PND 22).
Muita poikasia voidaan osoittaa kaikkiin kohortteihin erityisten syiden vuoksi, esimerkiksi jos kemikaalia epäillään hermostolle, immuunijärjestelmälle tai lisääntymiselle vaaralliseksi aineeksi.
If there are insufficient numbers of animals, preference should be given to assign animals to Cohort 2A.
Näitä poikasia voidaan käyttää tutkimuksissa eri ajankohtina tai arvioitaessa täydentäviä päätetapahtumia.
Cohort 3 Total of 20 pups per group (10 males and 10 females per group; one per litter, where possible).
Poikaset, joita ei ole osoitettu kohortteihin, toimitetaan kliiniseen biokemialliseen määritykseen (55 kohta) ja ruumiinavausta (68 kohta) varten.
Additional pups may be required from the control group to act as positive control animals in the T-cell dependant antibody response assay (TDAR) at PND 56 ± 3.
P-eläinten toinen parittelu
Should there be an insufficient number of pups in a litter to serve all cohorts, the cohort 1 takes precedence, as it can be extended to produce an F2 generation.
Toista parittelua ei yleensä suositella P-eläimille, koska sen vuoksi menetetään tärkeitä tietoja ensimmäisen poikueen implantaatiopaikkojen määrästä (ja siten implantoinnin jälkeen tapahtuneen tiineyden keskeytymistä ja perinataalikuolemaa koskevista tiedoista, jotka osoittavat mahdollisen teratogeenisuuden).
Additional pups may be assigned to any of the cohorts in case of specific concern, e.g. if a chemical is suspected to be a neurotoxicant, immunotoxicant or reproductive toxicant.
Testikemikaalia saaneille naaraille aiheutuneen vaikutuksen varmentamista tai selventämistä varten olisi parempi, jos tutkimukseen sisällytetään F1-sukupolven pariutuminen.
These pups may be used for examinations at different timepoints or for the evaluation of supplementary endpoints.
P-urosten toista parittelua naaraiden, jotka eivät ole saaneet testikemikaalia, kanssa voidaan kuitenkin aina käyttää vaihtoehtona epäselvien havaintojen selventämiseksi tai ensimmäisen parittelun aikana havaittujen hedelmällisyysvaikutusten määrittämiseksi laajemmin.
Pups not assigned to cohorts will be submitted to clinical biochemistry (paragraph 55) and gross necropsy (paragraph 68).
ELÄVIÄ ElÄIMIÄ KOSKEVAT HAVAINNOT
Second mating of the P animals
P-eläinten ja valittujen F1-eläinten osalta tehdään yleiset kliiniset havainnot kerran päivässä.
A second mating is not normally recommended for the P animals, as it comes at the expense of losing important information on the number of implantation sites (and thus post-implantation and peri-natal loss data, indicators of a possible teratogenic potential) for the first litter.
Jos käytetään letkuruokintaa, kliiniset havainnot olisi tehtävä annostelua ennen ja sen jälkeen (mahdollisten plasman huippupitoisuuteen liittyvien toksisuusoireiden vuoksi).
The need to verify or elucidate an effect in exposed females would be served better by extending the study to include a mating of the F1 generation.
Testiin liittyvät käyttäytymistavan muutokset, vaikeat tai pitkittyneet synnytysoireet ja kaikki toksisuusoireet kirjataan.
However, a second mating of the P males with untreated females is always an option to clarify equivocal findings or for further characterisation of effects on fertility observed in the first mating.
Kahdesti päivässä ja viikonloppuna kerran päivässä havainnoidaan kaikkien eläinten myrkytysvaikutuksia, sairastuvuutta ja kuolleisuutta.
IN-LIFE OBSERVATIONS
Lisäksi kaikkien P- ja F1-eläinten yksityiskohtaisempi tarkastelu (vieroituksen jälkeen) suoritetaan viikoittain, ja se voidaan tehdä helposti eläintä punnittaessa, millä minimoidaan käsittelyyn liittyvä rasitus.
For the P and the selected F1 animals, a general clinical observation is made once a day.
Havainnot on suoritettava tarkkaan ja kirjattava käyttämällä koelaboratorion määrittelemiä pisteytysjärjestelmiä.
In the case of gavage dosing, the timing of clinical observations should be prior to and post dosing (for possible signs of toxicity associated with peak plasma concentration).
Olisi pyrittävä varmistamaan, että testiolosuhteiden muutokset ovat mahdollisimman vähäiset.
Pertinent behavioural changes, signs of difficult or prolonged parturition and all signs of toxicity are recorded.
Kirjattaviin oireisiin sisältyvät, mutta eivät pelkästään, ihon, turkin, silmien, limakalvojen eritteiden eritykseen sekä autonomisen hermoston toimintaan (esim. kyynelvuoto, piloerektio, mustuaisen koko, poikkeava hengitys) liittyvät muutokset.
Twice daily, during the weekend once daily, all animals are observed for severe toxicity, morbidity and mortality.
Muutokset käynnissä ja käsittelyyn liittyvässä reaktiivisuudessa sekä klooniset tai tooniset liikkeet, kaavamaiset liikkeet (esimerkiksi ylenmääräinen turkin hoito, jatkuva kehän kiertäminen) tai omituinen käytös (esimerkiksi itsensä silpominen, takaperin käveleminen) on kirjattava.
In addition, a more detailed examination of all P and F1 animals (after weaning) is conducted on a weekly basis and could conveniently be performed on an occasion when the animal is weighed, which would minimise handling stress.
Eläimen paino ja ravinnon/veden kulutus
Observations should be carefully conducted and recorded using scoring systems that have been defined by the testing laboratory.
P-eläimet punnitaan ensimmäisenä altistuspäivänä ja sen jälkeen ainakin viikoittain.
Efforts should be made to ensure that variations in the test conditions are minimal.
Lisäksi P-naaraat punnitaan imetyksen aikana samoina päivinä kuin poikueen poikaset (ks. 44 kohta).
Signs noted should include, but not be limited to, changes in skin, fur, eyes, mucous membranes, occurrence of secretions and excretions and autonomic activity (e.g. lacrimation, piloerection, pupil size, unusual respiratory pattern).
Kaikki F1-eläimet punnitaan yksitellen vieroituksen yhteydessä (syntymän jälkeinen päivä 21) ja sen jälkeen ainakin viikoittain.
Changes in gait, posture, response to handling, as well as the presence of clonic or tonic movements, stereotypy (e.g. excessive grooming, repetitive circling) or bizarre behaviour (e.g. self-mutilation, walking backwards) should also be recorded.
Ruumiinpaino kirjataan myös päivänä, jolloin poikaset tulevat puberteetti-ikään (esinahka on eronnut tai emätin avautuu).
Body weight and food/water consumption
Kaikki eläimet punnitaan lopetettaessa.
P animals are weighed on the first day of dosing and at least weekly thereafter.
Tutkimuksen aikana ravinnon ja veden kulutus (jos testikemikaalia annostellaan juomaveden välityksellä) kirjataan ainakin kerran viikossa samoina päivinä kuin eläimen ruumiinpaino (paitsi silloin, kun eläimiä pidetään yhdessä).
In addition, P females are weighed during lactation on the same days as the weighing of the pups in their litters (see paragraph 44).
F1-eläinten kunkin häkin ravinnon kulutus kirjataan viikoittain aloittaen siitä, kun eläin valitaan kuhunkin kohorttiin.
All F1 animals are weighed individually at weaning (PND 21) and at least weekly thereafter.
Kiimasyklit
Body weight is also recorded on the day when they attain puberty (completion of preputial separation or vaginal patency).
Ennakkotietoja testikemikaalin kiimakierrolle aiheuttamista vaikutuksista voi olla jo saatavilla aikaisemmista toistuvan annostelun tutkimuksista, ja niitä voidaan käyttää, kun kemikaalikohtaista protokollaa suunnitellaan pidennetyssä yhden sukupolven lisääntymistoksisuutta koskevassa tutkimuksessa.
All animals are weighed at sacrifice.
Tavanomaisesti kiimakierron arviointi (emättimen solututkimuksilla) aloitetaan käsittelyjakson alussa ja jatketaan, kunnes pariutuminen vahvistetaan tai kahden viikon pituinen pariutumisjakso päättyy.
During the study, food and water consumption (in the case of test chemical administration in the drinking water) are recorded at least weekly on the same days as animal body weights (except during cohabitation).
Jos naaraiden normaalia kiimakiertoa on seulottu ennen käsittelyä, niin näytteenottoa on hyödyllistä jatkaa, kun altistus aloitetaan.
The food consumption of each cage of F1 animals is recorded weekly commencing with selection to a respective cohort.
Jos kuitenkin altistuksen alussa esiintyy huolta epäspesifisistä vaikutuksista (kuten aluksi havaittavasta ravinnon kulutuksen vähentymisestä), eläinten voidaan antaa tottua altistukseen korkeintaan kahden viikon ajan ennen kuin aloitetaan kahden viikon näytteenottoaika, joka johtaa pariutumiseen.
Oestrous cycles
Jos naaraan käsittelyjaksoa jatketaan tällä tavoin (eli neljän viikon käsittely ennen parittelua), tämä olisi otettava huomioon siten, että hankitaan nuorempia eläimiä ja jatketaan urosten käsittelyjaksoa ennen parittelua.
Preliminary information of test chemical-related effects on the oestrous cycle may already be available from previous repeat-dose toxicity studies, and may be used in designing a test chemical-specific protocol for the Extended One-Generation Reproductive Toxicity Study.
Emättimen/kohdunkaulan solujen näytteenotossa on varottava limakalvojen vahingoittamista ja siitä seuraavaa valetiineyttä (10)(11).
Normally the assessment of oestrous cyclicity (by vaginal cytology) will start at the beginning of the treatment period and continue until confirmation of mating or the end of the 2-week mating period.
Kohortin 1A F1-naaraiden emättimen solunäytteitä on tarkasteltava päivittäin emättimen avautumisesta siihen saakka, että ensimmäinen sarveistumisen osoittava näyte kirjataan, jotta näiden kahden tapahtuman aikaväli määritetään.
If females have been screened for normal oestrous cycles before treatment, then it is useful to continue smearing as treatment starts, but if there is concern about non-specific effects at the start of treatment (such as an initial marked reduction in food consumption) then animals may be allowed to adapt to treatment for up to two weeks before the start of the 2-week smearing period leading into pairing.
Kaikkien kohortin 1A F1-naaraiden kiimasykliä olisi myös seurattava kahden viikon ajan syntymän jälkeisestä päivästä 75 alkaen.
If the female treatment period is extended in this way (i.e. to a 4-week pre-mating treatment) then consideration should be made to purchasing animals younger and to extending the period of male treatment before pairing.
Lisäksi, jos F1-sukupolven parittaminen on tarpeen, kohortin 1B emättimen solututkimuksia seurataan paritteluhetkestä siihen saakka, että pariutumisesta saadaan todisteita.
When obtaining vaginal/cervical cells, care should be taken to avoid disturbance of mucosa and subsequently, the induction of pseudopregnancy (10) (11).
Paritus ja tiineys
Vaginal smears should be examined daily for all F1 females in cohort 1A, after the onset of vaginal patency, until the first cornified smear is recorded, in order to determine the time interval between these two events.
Vakiomuotoisten päätetapahtumien (kuten ruumiinpaino, ravinnon kulutus, kliiniset havainnot mukaan lukien kuolleisuuden ja sairastuvuuden tarkistaminen) lisäksi kirjataan paritusajankohdat, siemennysajankohta ja synnytysajankohta sekä lasketaan yhdyntää edeltävä väli (parituksesta siemennysajankohtaan) ja tiineyden kesto (siemennysajankohdasta synnytysajankohtaan).
Oestrous cycles for all F1 females in cohort 1A should also be monitored for a period of two weeks, commencing around PND 75.
P-naaraiden oletetulla synnytysajankohdalla olisi tutkittava huolellisesti kaikki synnytyshäiriöihin viittaavat oireet.
In addition, should mating of the F1 generation be necessary, the vaginal cytology in cohort 1B will be followed from the time of pairing until mating evidence is detected.
Kaikki pesäkäyttäytymiseen tai imetyskykyyn liittyvät poikkeavuudet olisi kirjattava.
Mating and pregnancy
Synnytysajankohta on emolle imetyspäivä 0 ja poikasille syntymän jälkeinen päivä 0.
In addition to the standard endpoints (e.g. body weight, food consumption, clinical observations including mortality/morbidity checks), the dates of pairing, the date of insemination and the date of parturition are recorded and the precoital interval (pairing to insemination) and the duration of pregnancy (insemination to parturition) are calculated.
Vaihtoehtoisesti kaikki vertailut voivat myös perustua yhdynnän jälkeiseen ajankohtaan, jotta vältetään sekaannus syntymän jälkeisten kehitystietojen kanssa tiineyden kestoon liittyvien erojen vuoksi;
The P females should be examined carefully at the time of expected parturition for any signs of dystocia.
synnytyksen ajoitus olisi myös kirjattava.
Any abnormalities in nesting behaviour or nursing performance should be recorded.
Tämä on erityisen tärkeää silloin, kuin testikemikaali vaikuttaa tiineyden kestoon.
The day on which parturition occurs is lactation day 0 (LD 0) for the dam and postnatal day 0 (PND 0) for the offspring.
Poikasia koskevat parametrit
Alternatively, all comparisons may also be based on post-coital time to eliminate confounding of postnatal development data, by differences in the duration of pregnancy;
Kukin poikue tutkitaan mahdollisimman pian synnytyksen jälkeen (syntymän jälkeinen päivä 0 tai 1), jolloin määritetään poikasten lukumäärä ja sukupuoli, kuolleena ja elävänä syntyneiden poikasten määrä sekä merkittävien poikkeavuuksien esiintyminen (ulkoisesti havaittavat poikkeamat, kuten suulakihalkio; ihonalainen verenvuoto, epänormaali ihon väri tai pinta; napanuoraa koskevat havainnot, maidon puuttuminen vatsassa; kuivat eritteet).
however, timing relative to parturition should also be recorded.
Lisäksi vastasyntyneiden ensimmäiseen kliiniseen tarkasteluun olisi sisällyttävä ruumiin lämpötilan, aktiivisuuden ja käsittelyyn liittyvän reaktiivisuuden kvalitatiivinen arviointi.
This is especially important when the test chemical exerts an influence on the duration of pregnancy.
Poikasista, jotka löydetään kuolleina päivänä 0, on tutkittava mahdolliset kehityshäiriöt ja kuolinsyy.
Offspring parameters
Elävät poikaset lasketaan ja punnitaan kukin erikseen syntymän jälkeisenä päivänä 0 tai 1 sekä säännöllisesti sen jälkeen, ainakin syntymän jälkeisinä päivinä 4, 7, 14 ja 21.
Each litter should be examined as soon as possible after parturition (PND 0 or 1) to establish the number and sex of pups, stillbirths, live births, and the presence of gross anomalies (externally visible abnormalities, including cleft palate; subcutaneous haemorrhages; abnormal skin colour or texture; presence of umbilical cord; lack of milk in stomach; presence of dried secretions).
Eläimen iän perusteella sovellettavia kliinisiä tutkimuksia olisi toistettava, kun jälkeläisiä punnitaan tai useammin, jos syntymähetkellä on tehty tapauskohtaisia havaintoja.
In addition, the first clinical examination of the neonates should include a qualitative assessment of body temperature, state of activity and reaction to handling.
Kirjattaviin oireisiin voivat sisältyä, mutta eivät pelkästään, ulkoiset poikkeavuudet, ihon, turkin, silmien, limakalvojen eritteiden eritykseen sekä autonomisen hermoston toimintaan liittyvät muutokset.
Pups found dead on PND 0 or at a later time should be examined for possible defects and cause of death.
Muutokset käynnissä ja käsittelyyn liittyvässä reaktiivisuudessa sekä klooniset tai tooniset liikkeet, kaavamaiset liikkeet tai omituinen käytös on kirjattava.
Live pups are counted and weighed individually on PND 0 or PND 1, and regularly thereafter, e.g. at least on PND 4, 7, 14, and 21.
Peräaukon ja sukupuolielinten välinen etäisyys on mitattava kultakin poikaselta ainakin kerran syntymän jälkeisen päivän 0 ja 4 välillä.
Clinical examinations, as applicable for the age of the animals, should be repeated when the offspring are weighed, or more often if case-specific findings have been made at birth.
Poikasen ruumiinpaino olisi punnittava samana päivänä, kun peräaukon ja sukupuolielinten välinen etäisyys mitataan, ja tämä mittaus olisi normalisoitava poikasen koon mittauksen perusteella, mieluiten kuutiojuureen ruumiinpainosta (12).
Signs noted could include, but may not be limited to, external abnormalities, changes in skin, fur, eyes, mucous membranes, occurrence of secretions and excretions and autonomic activity.
Urosten nännien/nänninpihojen esiintyvyys olisi tarkastettava syntymän jälkeisenä päivänä 12 tai 13.
Changes in gait, posture, response to handling, as well as the presence of clonic or tonic movements, stereotypy or bizarre behaviour, should also be recorded.
Kaikkien valittujen F1-eläimentä osalta tarkastellaan päivittäin urosten terskan ja esinahan eroamista tai naaraiden emättimen avautumista.
The anogenital distance (AGD) of each pup should be measured on at least one occasion from PND 0 through PND 4.
Tämä aloitetaan ennen päivää, jolloin oletetaan, että päätetapahtuma tapahtuu.
Pup body weight should be collected on the day the AGD is measured and the AGD should be normalised to a measure of pup size, preferably the cube root of body weight (12).
Näin havainnoidaan, saavutetaanko sukukypsyys varhaisessa vaiheessa.
The presence of nipples/areolae in male pups should be checked on PND 12 or 13.
Kaikki sukuelimiin liittyvät poikkeavuudet, kuten pitkittyneet emättimessä olevat haavaumat, hypospadia tai peniksen halkeama, olisi kirjattava.
All selected F1 animals are evaluated daily for balano-preputial separation or vaginal patency for male/female respectively commencing before the expected day for achievement of these endpoints to detect if sexual maturation occurs early.
F1-eläinten sukukypsyyttä verrataan fyysiseen kehitykseen määrittelemällä ikä ja ruumiinpaino ajankohdalla, jolloin urosten terska ja esinahka eroavat toisistaan tai naaraiden emätin avautuu (13).
Any abnormalities of genital organs, such as persistent vaginal thread, hypospadia or cleft penis, should be noted.
Hermostonkehitykseen liittyvien myrkyllisyysvaikutusten arviointi (kohortti 2A ja 2B)
Sexual maturity of F1 animals is compared to physical development by determining age and body weight at balano-preputial separation or vaginal opening for male/female respectively (13).
Kymmenen urosta ja 10 naarasta kohortin 2A eläimistä ja 10 urosta ja 10 naarasta kohortin 2B eläimistä, kummastakin annosryhmästä (kutakin kohorttia kohti yksi uros ja yksi naaras; kaikissa poikueissa on ainakin yksi poikanen; satunnaisesti valittu) olisi käytettävä hermostonkehitykseen liittyvien myrkyllisyysvaikutusten arvioimiseen.
Assessment of potential developmental neurotoxicity (cohorts 2A and 2B)
Kohortin 2A eläinten osalta olisi tehtävä arvio akustisesta säpsähdysvasteesta, toimintaa ja havainnointia koskeva testisarja sekä motorista aktiviteettia koskevat (ks. 48–50 kohta) ja neuropatologiset arvioinnit (ks. 74–75 kohta).
Ten male and 10 female cohort 2A animals and 10 male and 10 female cohort 2B animals, from each treatment group (for each cohort: 1 male or 1 female per litter; all litters represented by at least 1 pup; randomly selected) should be used for neurotoxicity assessments.
Olisi pyrittävä varmistamaan, että testiolosuhteiden muutokset ovat mahdollisimman vähäiset ja että ne eivät liity järjestelmällisesti käsittelyyn.
Cohort 2A animals should be subjected to auditory startle, functional observational battery, motor activity (see paragraphs 48-50), and neuropathology assessments (see paragraphs 74-75).
Muuttujat, jotka voivat vaikuttaa käyttäytymiseen, ovat äänitaso (kuten äkkinäiset kovat äänet), lämpötila, kosteus, valaistusolosuhteet, hajut, ajankohta ja ympäristön häiriötekijät.