natgillin/translations-raw huggingface dataset:
There is under-utilised scope for fostering ecosystem services from farmland, forests, marine and fresh waters by integrating agronomic, environmental and social goals into sustainable production and consumption.
On olemassa vielä käyttämättömiä mahdollisuuksia ekosysteemipalvelujen tuottamiseksi maatalousmaasta, metsistä, meristä ja makeista vesistä yhdistämällä agronomiset, ympäristö- ja sosiaaliset tavoitteet kestävämmäksi tuotannoksi ja kulutukseksi.
The potential of biological resources and ecosystems could be used in a much more sustainable, efficient and integrated manner.
Biologisten resurssien ja ekosysteemien tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin käyttää huomattavasti kestävämmällä, tehokkaammalla ja yhdennetymmällä tavalla.
For examples, the potential of biomass from agriculture, forests and waste streams from agricultural, aquatic, industrial, and also municipal origins could be better harnessed.
Esimerkiksi maatalouden ja metsien biomassan ja maatalouden, vesiviljelyn, teollisuuden ja myös kotitalouksien jätevirtojen mahdollisuudet voitaisiin hyödyntää paremmin.
In essence, a transition is needed towards an optimal and renewable use of biological resources and towards sustainable primary production and processing systems that can produce more food, fibre and other bio-based products with minimised inputs, environmental impact and greenhouse gas emissions, enhanced ecosystem services, zero-waste and adequate societal value.
Pohjimmiltaan on siirryttävä kohti biologisten resurssien optimaalista ja uusiutuvaa käyttöä ja kohti kestäviä alkutuotanto- ja jalostusjärjestelmiä, jotka voivat tuottaa enemmän sellaisia elintarvikkeita, kuitua ja muita biopohjaisia tuotteita, joiden tuotantopanokset, ympäristövaikutukset ja kasvihuonekaasupäästöt ovat mahdollisimman pienet, joihin liittyy parempia ekosysteemipalveluja, jotka ovat jätteettömiä ja joiden yhteiskunnallinen merkitys on riittävä.
The aim is establishing food production systems that strengthen, reinforce and nourish the resource base and enable sustainable wealth generation.
Tavoitteena on luoda elintarvikkeiden tuotantojärjestelmiä, joilla luonnonvarojen varantoja vahvistetaan ja ravitaan ja jotka mahdollistavat kestävän vaurauden luomisen.
Responses to the way food production is generated, distributed, marketed, consumed and regulated must be better understood and developed.
Elintarviketuotantoon ja siihen liittyvään jakeluun, markkinointiin, kulutukseen ja sääntelyyn liittyviä ratkaisuja on tarkasteltava lähemmin ja kehitettävä.
A critical effort of interconnected research and innovation, as well as a continuous dialogue between political, social, economic and other stakeholder groups, is a key element for this to happen, in Europe and beyond.
Tämän toteuttamiseksi tarvitaan riittävä määrä toisiinsa kytkeytyviä tutkimus- ja innovointitoimia niin Euroopassa kuin muuallakin sekä jatkuvaa vuoropuhelua poliittisten, sosiaalisten, taloudellisten ja muiden sidosryhmien välillä.
Agriculture, forestry, fisheries and aquaculture together with the bio-based industries are the major sectors underpinning the bioeconomy.
Biotalouden pohjan muodostavat maatalous, metsätalous, kalastus ja vesiviljely yhdessä biopohjaisten teollisuudenalojen kanssa.
A fully functional European bioeconomy – encompassing the sustainable production of renewable resources from land, fisheries and aquaculture environments and their conversion into food, feed, fibre bio-based products and bioenergy as well as into the related public goods - will generate high Union added value.
Markkinoihin liittyvän tehtävän ohella biotalouden avulla ylläpidetään myös monia julkisia hyödykkeitä koskevia toimintoja, biologista monomuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja. Jos sitä hallitaan kestävällä tavalla, se voi pienentää alkutuotannon ja koko toimitusketjun ekologista jalanjälkeä.
It can increase their competitiveness, enhance Europe's self-reliance and provide jobs and business opportunities essential for rural and coastal development.
Elintarviketurvaan, kestävään maatalouteen ja viljelyyn, vesiviljelyyn, metsätalouteen ja yleiseen biotalouteen liittyvät haasteet ovat luonteeltaan yleiseurooppalaisia ja maailmanlaajuisia.
The food security, sustainable agriculture and farming, aquatic production, forestry and overall bioeconomy – related challenges are of a European and global nature.
Unionin tason toimet ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan koota klustereita sellaisen kattavuuden ja kriittisen massan saavuttamiseksi, jolla voidaan täydentää yksittäisten jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ryhmien toteuttamia toimia.
Actions at Union level are essential to bring together clusters to achieve the necessary breadth and critical mass to complement efforts made by a single Member State or groups of Member States.
Useisiin toimijoihin perustuva lähestymistapa varmistaa tarvittavan vuorovaikutuksen tutkijoiden, yritysten, maanviljelijöiden/tuottajien, neuvonantajien ja loppukäyttäjien välillä.
A multi-actor approach will ensure the necessary cross-fertilising interactions between researchers, businesses, farmers/producers, advisors and end-users.
Unionin tason toimia tarvitaan myös varmistamaan tämän haasteen yhdenmukainen käsittely eri sektoreilla ja tiiviiden yhteyksien luominen asiaan liittyviin unionin politiikan aloihin.
The Union level is also necessary to ensure coherence in addressing this challenge across sectors and with strong links to relevant Union policies.
Tutkimuksen ja innovoinnin koordinointi unionin tasolla edistää ja auttaa nopeuttamaan tarvittavia muutoksia kaikkialla unionissa.
Coordination of research and innovation at Union level will stimulate and help to accelerate the required changes across the Union.
Tutkimus ja innovointi ovat sidoksissa useisiin unionin politiikan aloihin ja niihin liittyviin tavoitteisiin ja tukevat niiden määrittämistä.
Research and innovation will interface with and support elaboration of a wide spectrum of Union policies and related targets, including the Common Agriculture Policy (in particular the Rural Development Policy, the Joint Programming Initiatives, including "Agriculture, Food Security and Climate Change", "A Healthy Diet for a Healthy Life" and "Healthy and Productive Seas and Oceans") and the European Innovation Partnership 'Agricultural Productivity and Sustainability' and the European Innovation Partnership on Water, the Common Fisheries Policy, the Integrated Maritime Policy, the European Climate Change Programme, the Water Framework Directive [8], the Marine Strategy Framework Directive [9], the EU Forestry Action Plan, the Soil Thematic Strategy, the Union's 2020 Biodiversity Strategy, the Strategic Energy Technology Plan, the Union's innovation and industrial policies, external and development aid policies, plant health strategies, animal health and welfare strategies and regulatory frameworks to protect the environment, health and safety, to promote resource efficiency and climate action, and to reduce waste.
Näitä ovat yhteinen maatalouspolitiikka (etenkin maaseudun kehittämispolitiikka ja yhteiset ohjelma-aloitteet, mukaan lukien "Maatalous, ruokaturva ja ilmastonmuutos", "Terveellinen ruokavalio tervettä elämää varten" ja "Terveet ja tuottavat meret ja valtameret"), eurooppalainen innovaatiokumppanuus "Maatalouden tuottavuus ja kestävyys" ja vesialan eurooppalainen innovaatiokumppanuus, yhteinen kalastuspolitiikka, yhdennetty meripolitiikka, Euroopan ilmastonmuutosohjelma, vesipolitiikan puitedirektiivi [8], meristrategiapuitedirektiivi [9], EU:n metsätalouden toimintasuunnitelma, maaperän suojelua koskeva teemakohtainen strategia, unionin 2020-biodiversiteettistrategia, strateginen energiateknologiasuunnitelma, unionin innovaatio- ja teollisuuspolitiikat, ulko- ja kehitysapupolitiikat, kasvinterveysstrategiat, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin strategiat sekä ympäristön, terveyden ja turvallisuuden suojelua, resurssitehokkuutta ja ilmastotoimia ja jätteiden vähentämistä koskevat sääntelykehykset.
A better integration of the full cycle from basic research to innovation into related Union policies will significantly improve their Union added value, provide leverage effects, increase societal relevance, provide healthy food products and help to further develop sustainable land, seas and oceans management and bioeconomy markets.For the purpose of supporting Union policies related to the bioeconomy and to facilitate governance and monitoring of research and innovation, socio-economic research and forward-looking activities will be performed in relation to the bioeconomy strategy, including development of indicators, data bases, models, foresight and forecast, and impact assessment of initiatives on the economy, society and the environment.
Perustutkimuksesta innovointiin ulottuvan koko syklin parempi integrointi asiaan liittyviin unionin politiikkoihin kasvattaa huomattavasti niiden lisäarvoa unionin tasolla, luo vipuvaikutuksia, parantaa yhteiskunnallista merkittävyyttä, tarjoaa terveellisiä elintarvikkeita ja auttaa kehittämään edelleen maaperän, merten ja valtamerten kestävää hallintaa ja biotalouden markkinoita.Biotalouteen liittyvien unionin politiikkojen tukemiseksi ja tutkimuksen ja innovoinnin hallinnoinnin helpottamiseksi toteutetaan biotalousstrategiaan liittyviä sosioekonomisia tutkimuksia ja ennakoivia toimia, mukaan lukien indikaattoreiden, tietokantojen, mallien ja ennusteiden kehittäminen ja aloitteiden taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristövaikutusten arviointi.
Challenge-driven actions focusing on social, economic and environmental benefits and the modernisation of the bioeconomy associated sectors and markets shall be supported through multi-disciplinary research, driving innovation and leading to the development of new strategies, practices, sustainable products and processes.
Haasteisiin perustuvia toimia, joissa keskitytään yhteiskunnallisiin, taloudellisiin ja ympäristöhyötyihin ja biotalouteen liittyvien sektoreiden ja markkinoiden uudenaikaistamiseen, tuetaan monialaisen tutkimuksen kautta, joka edistää innovointia ja johtaa uusien strategioiden, käytäntöjen, kestävien tuotteiden ja prosessien kehittämiseen.
It shall also pursue a broad approach to innovation ranging from technological, non-technological, organisational, economic and social innovation to, for instance, ways for technology transfer, novel business models, branding and services.
Innovointiin sovelletaan laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa teknologisen, ei-teknologisen, organisatorisen, taloudellisen ja sosiaalisen innovoinnin ja muun muassa teknologian siirron tavat, uudet liiketoimintamallit, brändin rakentamisen ja palvelut.
The potential of farmers and SMEs to contribute to innovation must be recognised.
Viljelijöiden ja pk-yritysten mahdollisuudet antaa panoksensa innovointiin on tunnustettava.
The approach to the bioeconomy shall take account of the importance of local knowledge and diversity.
Biotaloutta koskevassa lähestymistavassa on muistettava paikallisen tietämyksen suuri merkitys ja monimuotoisuus.
The aim is to supply sufficient food, feed, biomass and other raw-materials, while safeguarding natural resources, such as water, soil and biodiversity, in a European and world-wide perspective, and enhancing ecosystems services, including coping with and mitigating climate change.
Tavoitteena on tuottaa riittävästi elintarvikkeita, rehua, biomassaa ja muita raaka-aineita samalla kun turvataan luonnonvarat, kuten vesi ja maaperä, ja biologinen monimuotoisuus Euroopan ja maailman laajuisesti ja parannetaan ekosysteemipalveluja, mukaan lukien ilmastonmuutokseen mukautuminen ja sen lieventäminen.
The activities shall focus on increasing the quality and value of agricultural products by delivering more sustainable and productive agriculture, including animal husbandry and forestry systems, which are diverse, resilient and resource-efficient (in terms of low-carbon and low external input and water), protect natural resources, produce less waste and can adapt to a changing environment.
Toimissa keskitytään maataloustuotteiden laadun ja arvon lisäämisen pyrkimällä kestävämpiin ja tuottavampiin maa-, kotieläin- ja metsätalousjärjestelmiin, jotka ovat monipuolisia, palautumiskykyisiä ja resurssitehokkaita (myös vähähiilisiä, vähäisin ulkoisin tuotantopanoksin toimivia ja vettä säästäviä), luonnonvaroja suojelevia ja, vähemmän jätettä tuottavia ja ympäristön muuttumiseen sopeutuvia.
Furthermore, the activities shall focus on developing services, concepts and policies for thriving rural livelihoods and encouraging sustainable consumption.
Toimissa keskitytään lisäksi kehittämään palveluita, toimintamalleja ja politiikkoja elinkelpoisten maaseutuelinkeinojen kehittämiseksi ja kestävään kulutukseen kannustamiseksi.
In particular for forestry, the aim is to sustainably produce biomass and bio-based products and deliver ecosystem services, with due consideration to economic, ecological and social aspects of forestry.
Erityisesti metsätalouden osalta tavoitteena on tuottaa kestävällä tavalla biomassaa, biotuotteita ja ekosysteemipalveluja ottaen asianmukaisesti huomioon metsätalouden taloudelliset, ekologiset ja sosiaaliset näkökohdat.
Activities will focus on the further development of production and sustainability of resource-efficient forestry systems which are instrumental in the strengthening of forest resilience and biodiversity protection, and which can meet increased biomass demand.
Toimissa keskitytään resurssitehokkaiden metsätalousjärjestelmien tuotannon ja kestävyyden kehittämiseen edelleen; nämä järjestelmät ovat avainasemassa metsien sietokyvyn ja biologisen monimuotoisuuden suojelun vahvistamisen kannalta ja voivat täyttää kasvavan biomassan kysynnän.
The interaction of functional plants with health and well being, as well as the exploitation of horticulture and forestry for the development of urban greening, will also be considered.
Funktionaalisten kasvien vuorovaikutus terveyden ja hyvinvoinnin kanssa sekä puutarhatalouden ja metsätalouden hyödyntäminen kaupunkien viherryttämisen kehittämiseksi otetaan myös huomioon.
Sustainable and competitive agri-food sector for a safe and healthy diet
Kestävä ja kilpailukykyinen maatalous- ja elintarvikeala turvallista ja terveellistä ruokavaliota varten
The aim is to meet the requirements of citizens and the environment for safe, healthy and affordable food, and to make food and feed processing, distribution and consumption more sustainable and the food sector more competitive while also considering the cultural component of food quality.
Tavoitteena on täyttää turvallisia, terveellisiä ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita koskevat kansalaisten ja ympäristön vaatimukset, tehdä elintarvikkeiden ja rehun jalostuksesta, jakelusta ja kulutuksesta kestävämpää ja parantaa elintarvikealan kilpailukykyä ottaen samalla huomioon elintarvikkeiden laadun kulttuurinen ulottuvuus.
The activities shall focus on healthy and safe food for all, informed consumer choices, dietary solutions and innovations for improved health, and competitive food processing methods that use less resources and additives and produce less by-products, waste and greenhouse gases.
Toimien painopisteenä ovat terveelliset ja turvalliset elintarvikkeet kaikille, tietoon perustuvat kuluttajavalinnat, ruokavalioratkaisut ja -innovaatiot terveyden parantamiseksi ja kilpailukykyiset elintarvikkeiden jalostusmenetelmät, joissa käytetään vähemmän resursseja ja lisäaineita ja jotka tuottavat vähemmän sivutuotteita, jätteitä ja kasvihuonekaasuja.
The aim is to manage, sustainably exploit and maintain aquatic living resources to maximise social and economic benefits/returns from Europe's oceans, seas and inland waters while protecting biodiversity.
Tavoitteena on hallita, hyödyntää kestävästi ja pitää yllä elollisia vesiluonnonvaroja Euroopan valtameristä, meristä ja sisävesistä saatavan sosiaalisen ja taloudellisen hyödyn/tuoton maksimoimiseksi ja suojella biologista monimuotoisuutta.
The activities shall focus on an optimal contribution to secure food supplies by developing sustainable and environmentally friendly fisheries, on sustainable management of ecosystems providing goods and services, on competitive as well as environmentally friendly European aquaculture in the context of the global economy, and on boosting marine and maritime innovation through biotechnology to fuel smart "blue" growth.
Toimissa keskitytään elintarviketurvaan kohdistuvan optimaalisen vaikutuksen saavuttamiseen kehittämällä kestävää ja ympäristöystävällistä kalastusta, tavaroita ja palveluja tuottavien ekosysteemien kestävään hoitoon, kilpailukykyiseen ja ympäristöystävälliseen eurooppalaiseen vesiviljelyyn maailmanlaajuisen talouden puitteissa sekä meri- ja merenkulkuinnovoinnin lisäämiseen bioteknologian avulla älykkään "sinisen" kasvun vauhdittamiseksi.
Sustainable and competitive bio-based industries and supporting the development of a European bioeconomy
Kestävä ja kilpailukykyinen biopohjainen teollisuus ja Euroopan biotalouden kehityksen tukeminen
The aim is the promotion of low-carbon, resource-efficient, sustainable and competitive European bio-based industries.
Tavoitteena on edistää vähähiilistä, resurssitehokasta, kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista biopohjaista teollisuutta.
The activities shall focus on fostering the knowledge-based bioeconomy by transforming conventional industrial processes and products into bio-based resource and energy efficient ones, the development of integrated second and subsequent generation biorefineries, optimising the use of biomass from primary production including residues, biowaste and bio-based industry by-products, and opening new markets through supporting standardisation and certification systems as well as regulatory and demonstration/field trial activities, while taking into account the implications of the bioeconomy on land use and land use changes, as well as the views and concerns of civil society.
Toimissa keskitytään tietoperustaisen biotalouden edistämiseen muuttamalla tavanomaiset teollisuusprosessit ja -tuotteet biopohjaisiksi resurssi- ja energiatehokkaiksi prosesseiksi ja tuotteiksi, sellaisten integroitujen toisen sukupolven ja sitä uudempien biojalostamojen kehittämiseen, joissa optimoidaan alkutuotannosta saatavan biomassan, jäämät mukaan lukien, biojätteen ja biopohjaisen teollisuuden sivutuotteiden käyttö, ja uusien markkinoiden avaamiseen tukemalla standardointi- ja sertifiointijärjestelmiä sekä sääntelyä ja demonstrointi-/kenttäkoetoimia ottaen huomioon biotalouden vaikutukset maankäyttöön ja maankäytön muutoksiin sekä kansalaisyhteiskunnan mielipiteet ja huolenaiheet.
The aim is to increase the impact of Union seas and oceans on society and economic growth through the sustainable exploitation of marine resources as well as the use of different sources of marine energy and the wide range of different uses that is made of the seas.
Tavoitteena on lisätä unionin merien ja valtamerien vaikutusta yhteiskuntaan ja talouskasvuun hyödyntämällä kestävästi meriluonnonvaroja sekä erilaisia merienergian lähteitä ja lukuisia erilaisia tapoja hyödyntää meriä.
Activities shall focus on cross-cutting marine and maritime scientific and technological challenges with a view to unlocking the potential of seas and oceans across the range of marine and maritime industries, while protecting the environment and adapting to climate change.
Toimissa keskitytään monialaisiin meri- ja merenkulkualan tieteellisiin ja teknologisiin haasteisiin tavoitteena merien ja valtamerien potentiaalin hyödyntäminen kaikilla meri- ja merenkulkuteollisuuden aloilla samalla suojellen ympäristöä ja sopeutuen ilmastonmuutokseen.
A strategic coordinated approach for marine and maritime research across all challenges and priorities of Horizon 2020 will also support the implementation of relevant Union policies to help deliver key blue growth objectives.
Meri- ja merenkulkualan tutkimuksen strategisesti koordinoitu lähestymistapa, joka kattaa kaikki Horisontti 2020 -puiteohjelman haasteet ja painopistealueet, tukee myös asiaa koskevien unionin toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa sinisen kasvun keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
The specific objective is to make the transition to a reliable, affordable, publicly accepted, sustainable and competitive energy system, aiming at reducing fossil fuel dependency in the face of increasingly scarce resources, increasing energy needs and climate change.
Erityistavoitteena on siirtyminen luotettavaan, kohtuuhintaiseen, yleisesti hyväksyttyyn, kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään, jonka tarkoituksena on vähentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista niukkenevien resurssien, kasvavien energiatarpeiden ja ilmastonmuutoksen uhan edessä.
The Union intends to reduce greenhouse gas emissions by 20 % below 1990 levels by 2020, with a further reduction to 80-95 % by 2050.
Unionin tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 20 prosenttia vuoden 1990 tasoista vuoteen 2020 mennessä ja edelleen 80–95 prosenttia vuoteen 2050 mennessä.
In addition, renewables should cover 20 % of final energy consumption in 2020 coupled with a 20 % energy efficiency target.
Lisäksi 20 prosenttia energian loppukäytöstä pitäisi kattaa uusiutuvilla energialähteillä vuoteen 2020 mennessä, ja energiatehokkuuden pitäisi parantua 20 prosenttia.
Achieving these objectives will require an overhaul of the energy system combining low carbon profile and the development of alternatives to fossil fuels, energy security and affordability, while at the same time reinforcing Europe's economic competitiveness.
Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää energiajärjestelmän uudistamista siten, että siinä yhdistyvät matala hiiliprofiili ja vaihtoehtojen kehittäminen fossiilisille polttoaineille, energiavarmuus ja kohtuuhintaisuus, samalla kun parannetaan Euroopan taloudellista kilpailukykyä.
Europe is currently far from this overall goal.
Eurooppa on vielä kaukana tästä yleisestä tavoitteesta.
80 % of the European energy system still relies on fossil fuels, and the sector produces 80 % of all the Union's greenhouse gas emissions.
80 prosenttia Euroopan energiajärjestelmästä perustuu edelleen fossiilisiin polttoaineisiin, ja ala tuottaa 80 prosenttia unionin kaikista kasvihuonekaasupäästöistä. Unionin pitkän aikavälin ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi on aiheellista lisätä uusiutuvia energialähteitä, loppukäyttäjien energiatehokkuutta, älykkäitä verkkoja ja energian varastointia koskeviin toimiin osoitettuja määrärahoja seitsemänteen puiteohjelmaan verrattuna.
With a view to achieving the Union's long-term climate and energy objectives, it is appropriate to increase the share of the budget dedicated to renewable energy, end-user energy efficiency, smart grids and energy storage activities as compared to the Seventh Framework Programme, and increase the budget dedicated to market uptake of energy innovation activities undertaken under the Intelligent Energy Europe Programme within the Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007 to 2013).
Lisäsi olisi lisättävä energiainnovaatioiden markkinoille saattamiselle osoitettuja määrärahoja Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelmassa, joka on osa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (2007–2013).
The total allocation to these activities shall endeavour to reach at least 85 % of the budget under this societal challenge.
Näihin toimiin olisi osoitettava yhteensä vähintään 85 prosenttia tälle yhteiskunnalliselle haasteelle varatuista määrärahoista.
Every year 2,5 % of the Union GDP is spent on energy imports and this is likely to increase.
Joka vuosi 2,5 prosenttia unionin bkt:stä käytetään energian tuontiin, ja tämä osuus tulee todennäköisesti kasvamaan.
European cities are responsible for 70-80 % [10] of the total energy consumption in the Union and for about the same share of greenhouse gas emissions.
Euroopan kaupungit kuluttavat 70–80 prosenttia [10] kaikesta energiasta unionissa ja tuottavat noin 70–80 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä.