natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aerodrome service providers: organisations in charge of ground handling of aircraft, including fuelling, loadsheet preparation, loading, de-icing and towing at an aerodrome, as well as rescue and firefighting, or other emergency services
Päiväys:
Aviation training organisations
Asian luonne:
Third-country organisations: governmental aviation authorities and accident investigation authorities from third countries
Pyynnön esittäjän ryhmä (ks. poikkeamien ilmoittamisesta, analysoinnista ja seurannasta siviili-ilmailun alalla 3 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 [1] liite II):2.
International aviation organisations
Pyydetyt tiedot (yksilöi pyyntö mahdollisimman tarkasti ja ilmoita päivämäärä tai ajanjakso, jolta tietoja halutaan):
Research: public or private research laboratories, centres or entities; or universities engaged in aviation safety research or studies
Pyynnön perustelut:
List of interested parties which may receive information on the basis of a case-by-case decision under Article 11(4) and (5):
Tietojen käyttötarkoitus:
Pilots (on a personal basis)
Päivämäärä, johon mennessä tiedot tarvitaan:
Air traffic controllers (on a personal basis) and other ATM/ANS staff carrying out safety-related tasks
Lähetä täytetty lomake sähköpostitse osoitteeseen: (yhteystaho)
Engineers/technicians/air traffic safety electronics staff/aviation (or aerodrome) managers (on a personal basis)
Tietojen saatavuus
Professional representative bodies of staff carrying out safety-related tasks
Yhteystaho ei ole velvollinen antamaan pyydettyjä tietoja.
ANNEX III
Se voi antaa tietoja ainoastaan varmistuttuaan siitä, että pyyntö on yhteensopiva asetuksen (EU) N:o 376/2014 kanssa.
REQUEST FOR INFORMATION FROM THE EUROPEAN CENTRAL REPOSITORY
Pyynnön esittäjä ja hänen edustamansa organisaatio sitoutuvat käyttämään tietoja ainoastaan 4 kohdassa ilmoittamaansa tarkoitukseen.
Name:
Lisäksi muistutetaan, että tämän pyynnön perusteella annetaan tietoja ainoastaan siitä syystä, että niitä voitaisiin käyttää lentoturvallisuuden parantamiseen asetuksen (EU) N:o 376/2014 mukaisesti.
Function/position:
Tietoja ei ole tarkoitettu käytettäväksi muihin tarkoituksiin, kuten erityisesti syyllisyyden tai vahingonkorvausvelvollisuuden osoittamiseen taikka kaupallisiin tarkoituksiin.
Company:
Pyytäjä ei saa luovuttaa saamiaan tietoja eteenpäin ilman yhteystahon kirjallista suostumusta.
Address:
Näiden edellytysten noudattamatta jättäminen saattaa johtaa siihen, ettei pyytäjälle enää anneta tietoja eurooppalaisesta keskusrekisteristä, ja tarvittaessa voidaan määrätä asianmukaisia seuraamuksia.
Tel.:
Aika, paikka ja allekirjoitus:
E-mail:
EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18.
Date:
Tätä varten organisaatioiden olisi kerättävä ja analysoitava poikkeamatietoja tunnistaakseen ja vähentääkseen toimintaansa liittyviä vaaroja.
Nature of business:
Niiden olisi myös arvioitava toimintaansa liittyviä turvallisuusriskejä ja kohdennettava resursseja toteuttaakseen ripeitä ja asianmukaisia toimenpiteitä turvallisuusriskien lieventämiseksi.
Category of interested party (see Annex II to Regulation (EU) No 376/2014 of the European Parliament and of the Council of 3 April 2014 on the reporting, analysis and follow-up of occurrences in civil aviation [1]):2.
Jäsenvaltiot voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön toimenpiteitä poikkeamailmoitusten tekijöiden tai poikkeamailmoituksissa mainittujen henkilöiden suojelun tehostamiseksi, erityisesti ne voivat laajentaa tämän suojelun koskemaan siviili- tai rikosoikeudellisia menettelyjä.
Information requested (please be as specific as possible; include the relevant date/period in which you are interested):
Jos jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tai virasto eivät pysty merkitsemään näitä tietoja, koska organisaatio tai ilmoittaja ei ole antanut niitä, tietokenttään voidaan tehdä merkintä ”ei tiedossa”.
Reason for the request:
Merkinnän ”ei tiedossa” käyttöä olisi kuitenkin vältettävä mahdollisuuksien mukaan, jotta asianmukaiset tiedot saadaan välitettyä, ja ilmoitusta olisi mahdollisuuksien mukaan täydennettävä myöhemmin ajantasaisilla tiedoilla.
Regulation (EU) No 377/2014 of the European Parliament and of the Council
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 377/2014,
of 3 April 2014
annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014,
establishing the Copernicus Programme and repealing Regulation (EU) No 911/2010
Copernicus-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 911/2010 kumoamisesta
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 189(2) thereof,
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan,
Global Monitoring for Environment and Security (GMES) was an Earth monitoring initiative led by the Union and carried out in partnership with the Member States and the European Space Agency (ESA).
Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta (Global Monitoring for Environment and Security, GMES) on ollut maan seurantaan liittyvä hanke, jota johtaa unioni ja joka toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kanssa.
The origins of GMES date back to May 1998, when institutions involved in the development of space activities in Europe made a joint declaration known as the ‘Baveno Manifesto’.
GMES-ohjelma sai alkunsa toukokuussa 1998, jolloin Euroopan avaruustoiminnan kehittämiseen osallistuvat instituutiot antoivat yhteisen julistuksen, niin kutsutun Bavenon manifestin.
The Manifesto called for a long-term commitment to the development of space-based environmental monitoring services, making use of, and further developing, European skills and technologies.
Manifestissa peräänkuulutettiin pitkäaikaista sitoutumista avaruussijoitteisten ympäristönseurantapalvelujen kehittämiseen, jossa hyödynnetään ja kehitetään edelleen eurooppalaista osaamista ja teknologiaa.
In 2005, the Union made the strategic choice of developing jointly with ESA an independent European Earth observation capacity to deliver services in the environmental and security fields.
Vuonna 2005 unioni teki strategisen valinnan riippumattoman eurooppalaisen maanseurantakapasiteetin kehittämisestä yhdessä ESAn kanssa voidakseen tarjota palveluja ympäristö- ja turvallisuusalalla.
Building on that initiative, Regulation (EU) No 911/2010 of the European Parliament and of the Council [3] established the European Earth monitoring programme (GMES) and the rules for the implementation of its initial operations.
Kyseisen aloitteen perusteella Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 911/2010 [3] perustettiin Euroopan maanseurantaohjelma (GMES) ja annettiin säännöt sen ensivaiheen toiminnan täytäntöönpanoa varten.
In order to attain its objectives, Copernicus should ensure an autonomous Union capacity for spaceborne observations and provide operational services in the field of the environment, civil protection and civil security, fully respecting national mandates on official warnings.
Jotta maanseurantateknologian käyttöä voitaisiin edistää ja helpottaa sekä paikallisten viranomaisten että pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, parissa, olisi edistettävä erityisiä Copernicus-datan jakelua käsitteleviä verkkoja, jotka koostuvat kansallisista ja alueellisista elimistä.
It should also make use of the available contributing missions and in situ data provided mainly by the Member States.
Copernicuksen tavoitteena olisi oltava sellaisten ympäristö- ja turvallisuusalaa koskevien tarkkojen ja luotettavien tietojen tarjoaminen, jotka on räätälöity käyttäjien tarpeiden mukaan ja jotka tukevat muita unionin toimintalinjoja, varsinkin niitä, jotka liittyvät sisämarkkinoihin, liikenteeseen, ympäristöön, energiaan, pelastuspalvelutoimiin ja siviiliturvallisuuteen, kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön ja humanitaarisiin avustustoimiin.
To the greatest extent possible, Copernicus should make use of capacities for spaceborne observations and services of Member States.
Copernicusta olisi pidettävä Euroopan panoksena maapallon tilan seurantaa käsittelevän ryhmän (Group on Earth Observations, GEO) puitteissa kehitettävän maailmanlaajuisen maanhavainnointijärjestelmän (Global Earth Observation System of Systems, GEOSS) rakentamiseen.
Copernicus should also make use of the capacities of commercial initiatives in Europe, thereby also contributing to the development of a viable commercial space sector in Europe.
Copernicus olisi toteutettava johdonmukaisesti muiden asiaan liittyvien unionin välineiden ja toimien kanssa, joita ovat erityisesti ympäristö- ja ilmastonmuutostoimet sekä välineet turvallisuuden, henkilötietojen suojan, kilpailukyvyn ja innovaation, koheesion, tutkimuksen, liikenteen, kilpailun ja kansainvälisen yhteistyön alalla, sekä Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien (Galileo ja EGNOS) kanssa.
In addition, systems to optimise the transmission of data should be promoted to further enhance capabilities in response to growing user demand for near real-time data.
Copernicus-datan olisi lisäksi oltava yhdenmukaista jäsenvaltioiden paikkaviitetietojen ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/2/EY [5] perustetun unionin paikkatietoinfrastruktuurin täytäntöönpanosääntöjen ja teknisten suuntaviivojen kanssa.
To promote and facilitate the use of Earth observation technologies both by local authorities and by small and medium-sized enterprises (SMEs), dedicated networks for Copernicus data distribution, including national and regional bodies, should be promoted.
Copernicuksessa olisi myös hyödynnettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 [7] perustetun Horisontti 2020 -ohjelman tuottamia tuloksia, etenkin sen toimia, jotka koskevat kaukokartoitus-, ilmassa käytettävää ja in situ -teknologiaa ja -tietoja käyttävän uuden maanseurantateknologian ja -sovellusten tutkimusta ja innovointia merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamiseksi.
The objective of Copernicus should be to provide accurate and reliable information in the field of the environment and security, tailored to the needs of users and supporting other Union policies, in particular relating to the internal market, transport, environment, energy, civil protection and civil security, cooperation with third countries and humanitarian aid.
Komission olisi varmistettava Copernicuksen eri näkökohtien asianmukainen synergia, avoimuus ja selkeys.
Copernicus should be considered as a European contribution to building the Global Earth Observation System of Systems (GEOSS) developed within the framework of the Group on Earth Observations (GEO).
Copernicuksen avaruuskomponenttia olisi kehitettävä analysoimalla vaihtoehtoja käyttäjien muuttuviin tarpeisiin vastaamiseksi.
Copernicus should be implemented consistently with other relevant Union instruments and actions, in particular with environmental and climate change actions, and instruments in the field of security, protection of personal data, competitiveness and innovation, cohesion, research, transport, competition and international cooperation, and with the European satellite navigation systems (Galileo and EGNOS).
Tähän kuuluvat hankinnat kansallisista/julkisista hankkeista ja Euroopan kaupallisilta toimittajilta, uusien kohdennettujen hankkeiden yksilöiminen, kansainväliset sopimukset muihin kuin eurooppalaisiin hankkeisiin pääsyn varmistamiseksi sekä eurooppalaiset maanhavainnointimarkkinat.
Copernicus data should be compliant with Member States' spatial reference data as well as with implementing rules and technical guidelines of the infrastructure for spatial information in the Union established by Directive 2007/2/EC of the European Parliament and of the Council [5].
Selvyyden vuoksi ja kustannusvalvonnan helpottamiseksi unionin Copernicukseen sisältyvien toimien toteuttamiseen kohdentama enimmäismäärä olisi jaettava eri luokkiin.
Copernicus should also benefit from the results provided by Horizon 2020, established by Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council [7], in particular through its activities in research and innovation for future Earth Observation technologies and applications using remote sensing, airborne and in situ technologies and data to respond to the major societal challenges.
Copernicuksen täytäntöönpanon ja sen pitkän aikavälin suunnittelun parantamiseksi komission olisi hyväksyttävä vuotuinen työohjelma, johon sisältyy suunnitelma toimista Copernicuksen tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi.
The Commission should ensure appropriate synergy, transparency and clarity regarding the different aspects of Copernicus.
Suunnitelman olisi oltava ennakoiva, ja siinä olisi kuvattava tarpeelliset toimet Copernicuksen täytäntöönpanemiseksi ottaen huomioon käyttäjien muuttuvat tarpeet ja teknologian kehitys.
The evolution of the Copernicus space component should be based on an analysis of options to meet evolving user needs, including procurement from national/public missions and commercial providers in Europe, specification of new dedicated missions, international agreements ensuring access to non-European missions, and the European Earth observation market.
Copernicuksen palvelukomponentin täytäntöönpanon olisi perustuttava teknisiin eritelmiin Copernicuksen monimutkaisuus ja sille osoitetut resurssit huomioon ottaen.
For the sake of clarity and in order to facilitate cost control, the maximum amount allocated by the Union to implement the Copernicus activities should be broken down into various categories.
Näin helpotettaisiin myös palvelujen julkista hyväksyntää, koska käyttäjät voisivat ennakoida palvelujen saatavuutta ja kehittymistä sekä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden osapuolten kanssa.
Nonetheless, in the interest of flexibility and to ensure the smooth running of Copernicus, the Commission should be able to re-allocate funds from one category to another.
Komission olisi sen vuoksi hyväksyttävä ja tarvittaessa päivitettävä kaikkia Copernicus-palveluja varten teknisiä eritelmiä, joissa käsitellään muun muassa kattavuutta, arkkitehtuuria, teknisten palvelujen kokonaisuuksia, viitteellistä kustannusten jakoa ja suunnittelua, suorituskykytasoa, tarvetta saada avaruus- ja in situ -tietoja, kehitystä, standardeja, arkistointia ja tietojen levittämistä.
The provision of operational services depends on the good functioning, continued availability and safety of the Copernicus space component.
Copernicuksen avaruuskomponentin täytäntöönpanon olisi perustuttava teknisiin eritelmiin Copernicuksen monimutkaisuus ja sille osoitetut resurssit huomioon ottaen.
The increasing risk of collision with other satellites and space debris is a serious threat to the Copernicus space component.
Komission olisi sen vuoksi hyväksyttävä ja tarvittaessa päivitettävä teknisiä eritelmiä, joissa esitetään yksityiskohtaisesti toimet, joita tuetaan Copernicuksen avaruuskomponentin mukaisesti, ja niiden viitteellinen kustannusten jakautuminen ja suunnittelu.
Therefore, the Copernicus activities should include the protection of the Copernicus space component and its operations, including during the launch of satellites.
Koska Copernicuksen olisi perustuttava unionin, ESAn ja jäsenvaltioiden ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan yhteydessä tekemiin investointeihin, Copernicuksen avaruuskomponentin mukaisissa toimissa olisi otettava tarvittaessa huomioon ESAn pitkän aikavälin skenaarion osia; skenaario on ESAn valmistelema ja päivittämä asiakirja, jolla luodaan yleiset puitteet Copernicuksen avaruuskomponenttia varten.
In this respect, a proportionate contribution to the costs of services capable of providing such protection could be financed by the budget allocated to Copernicus insofar as possible following rigorous cost management and full compliance with the maximum amount of EUR 26,5 million in current prices established in this Regulation.
Copernicuksen olisi oltava käyttäjälähtöinen ohjelma, mikä edellyttää käyttäjien jatkuvaa ja todellista osallistumista varsinkin palveluvaatimusten määrittelyyn ja validointiin.
Such contribution should be used only for the provision of data and services and not for the purchase of infrastructure.
Copernicuksen kansainvälinen ulottuvuus on erityisen merkityksellinen dataa ja informaatiota koskevan vaihdon samoin kuin seurantainfrastruktuurin käyttömahdollisuuksien kannalta.
With a view to improving the implementation of Copernicus and its long-term planning, the Commission should adopt an annual work programme, including an implementation plan of the actions required to meet the objectives of Copernicus.
Tällainen data- ja informaatiovaihto on kustannustehokkaampaa kuin tiedonostojärjestelmät ja vahvistaa Copernicuksen globaalia ulottuvuutta.
That implementation plan should be forward-looking and should describe the actions needed to implement Copernicus taking into account evolving user needs and technological developments.
Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyssä sopimuksessa sekä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden kanssa tehdyissä puitesopimuksissa määrätään kyseisten maiden osallistumisesta unionin ohjelmiin.
The implementation of the Copernicus service component should be based on technical specifications given the complexity and resources allocated to Copernicus.
Muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen osallistuminen olisi mahdollistettava kansainvälisillä sopimuksilla.
This would also facilitate the public uptake of services as users would be able to anticipate the availability and evolution of services as well as cooperation with Member States and other parties.
Jäsenvaltioiden, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen olisi voitava osallistua ohjelmien rahoitukseen asianmukaisten sopimusten perusteella.
Therefore, the Commission should adopt and update, as necessary, technical specifications for all Copernicus services addressing aspects such as scope, architecture, technical service portfolios, indicative cost break-down and planning, performance levels, space and in situ data access needs, evolution, standards, archiving and dissemination of data.
Komissiolla olisi oltava yleisvastuu Copernicuksesta.
The implementation of the Copernicus space component should be based on technical specifications given the complexity and resources allocated to Copernicus.
Komission olisi määriteltävä Copernicuksen prioriteetit ja varmistettava sen yleinen koordinointi ja valvonta.
Therefore, the Commission should adopt and update, as necessary, technical specifications detailing the activities to be supported under the Copernicus space component and their indicative cost break-down and planning.
Tähän tulisi sisältyä myös erityistoimia, joilla lisätään yleisön tietoisuutta avaruusohjelmien merkityksestä Euroopan kansalaisille.
Since Copernicus should build on investments made by the Union, ESA and Member States in the context of the Global Monitoring for Environment and Security, the activities under the Copernicus space component should take into consideration, where appropriate, elements of the ESA Long-Term Scenario (LTS) which is a document prepared and updated by ESA, establishing an overall framework for the Copernicus space component.
Komission olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle hyvissä ajoin kaikki Copernicusta koskevat olennaiset tiedot.
Copernicus should be user-driven, thus requiring the continuous, effective involvement of users, particularly regarding the definition and validation of service requirements.
Copernicusta toteuttaessaan komission olisi tarvittaessa tukeuduttava eurooppalaisiin hallitustenvälisiin elimiin, joiden kanssa sillä jo on kumppanuussuhde, erityisesti ESAan Copernicuksen avaruuskomponentin teknisen koordinoinnin, sen arkkitehtuurin määrittelyn, avaruusresurssien kehittämisen ja hankinnan, tietojensaannin sekä kohdennettujen hankkeiden toteuttamisen osalta.
The international dimension of Copernicus is of particular relevance in the exchange of data and information, as well as in access to observation infrastructure.
Komission olisi tukeuduttava myös Euroopan sääsatelliittijärjestöön (Eumetsat) kohdennettujen hankkeiden toteuttamisen osalta sen asiantuntemuksen ja toimeksiannon mukaisesti.
Such exchange is more cost-efficient than data-buy schemes and strengthens the global dimension of Copernicus.
Kun otetaan huomioon Copernicuksen yhteistyökumppanuusulottuvuus ja jotta vältettäisiin teknisen asiantuntemuksen päällekkäisyys, Copernicuksen täytäntöönpano olisi siirrettävä tahoille, joilla on asianmukaiset tekniset ja ammatilliset valmiudet.
The European Economic Area (EEA) Agreement and the Framework Agreements with candidate countries and potential candidates provide for participation by those countries in Union programmes.
Tällaisia tahoja olisi kannustettava avaamaan näiden tehtävien suorittaminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 [8], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, mukaisesti kilpailulle asianmukaiselle tasolle saakka.
Participation by other third countries and international organisations should be made possible by the conclusion of international agreements to that effect.
Copernicukseen olisi sisällytettävä palvelukomponentti, jolla varmistetaan tietojen tarjoaminen ilmakehän seurannan, meriympäristön seurannan, maakartoituksen, ilmastonmuutoksen seurannan, hätätilanteiden hallinnan ja turvallisuuden alalla.
Member States, third countries and international organisations should be free to contribute to the programmes on the basis of appropriate agreements.
Copernicuksen olisi erityisesti tarjottava tietoa ilmakehän tilasta niin paikallisella, kansallisella, Euroopan kuin maailmanlaajuisellakin tasolla; tietoa valtamerten tilasta, mukaan lukien perustamalla meriympäristön seurantaan keskittyvä eurooppalainen ryhmittymä; maakartoitusta tukevaa tietoa paikallisen, kansallisen ja eurooppalaisen politiikan toteuttamisen tueksi; tietoa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten hillitsemisen tueksi; paikkatietoja hätätilanteiden hallinnan tueksi, ennalta ehkäisevät toimet mukaan lukien, ja siviiliturvallisuuden tueksi, unionin ulkoinen toiminta mukaan lukien.
The Commission should have overall responsibility for Copernicus.
Komission olisi määriteltävä asianmukaiset sopimusjärjestelyt, joilla tuetaan kestävää palvelujen tarjoamista.
It should define the priorities and ensure the overall coordination and supervision of Copernicus.
Copernicuksen palvelukomponentin täytäntöönpanossa komissio voi — kun se on perusteltua toimen erityisluonteen ja erityisasiantuntemuksen vuoksi — tukeutua toimivaltaisiin tahoihin, jollaisia ovat esimerkiksi Euroopan ympäristökeskus, Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (FRONTEX), Euroopan meriturvallisuusvirasto (EMSA) sekä Euroopan unionin satelliittikeskus (EUSK), Euroopan keskipitkien sääennusteiden keskus (ECMWF), muut asianomaiset eurooppalaiset virastot, kansallisten elinten ryhmittymät tai yhteenliittymät, tai muihin asianmukaisiin elimiin, joille tehtävät voidaan siirtää varainhoitoasetuksen mukaisesti.
That should also include special efforts leading to raising public awareness about the importance of space programmes for European citizens.
Kyseisen tahon valinnassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon tehtävien antamisesta syntyvä kustannustehokkuus ja vaikutus kyseisen tahon hallintorakenteeseen ja sen taloudellisiin ja henkilöresursseihin.
It should provide the European Parliament and the Council with all relevant information pertaining to Copernicus in a timely manner.
Komission Yhteinen tutkimuskeskus on osallistunut aktiivisesti asetuksella (EU) N:o 911/2010 perustettuun GMES-aloitteeseen ja sen ensivaiheen toiminnan toteuttamiseen.
In the implementation of Copernicus, the Commission should rely, where appropriate, on European intergovernmental organisations with whom it has already established partnerships, in particular ESA for the technical coordination of the Copernicus space component, the definition of its architecture, the development and procurement of space assets, data access and the operation of dedicated missions.
Komission olisi lisäksi hyödynnettävä edelleen Yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellistä ja teknistä tukea Copernicuksen täytäntöönpanossa.