natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The spending of Union and Member States' funds on the promotion of the competitiveness of enterprises and SMEs should be better coordinated in order to ensure complementarity, better efficiency and visibility, as well as to achieve greater budgetary synergies.
Unionin ja jäsenvaltioiden varojen käyttöä yritysten kilpailukyvyn ja pk-yritysten edistämiseen olisi sovitettava yhteen paremmin, jotta voidaan taata täydentävyys ja lisätä tehokkuutta ja näkyvyyttä sekä parantaa talousarvioiden välistä synergiaa.
The Commission has committed itself to mainstreaming climate action into Union spending programmes and to direct at least 20 % of the Union budget to climate-related objectives.
Komissio on sitoutunut sisällyttämään ilmastotoimet unionin rahoitusohjelmiin ja osoittamaan vähintään 20 prosenttia unionin talousarviosta ilmastoon liittyviin tavoitteisiin.
It is important to ensure that climate change mitigation and adaptation as well as risk prevention is promoted in the preparation, design and implementation of the COSME programme.
On tärkeää varmistaa, että COSME -ohjelman valmistelussa, suunnittelussa ja toteutuksessa edistetään ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä riskien ennaltaehkäisyä.
Measures covered by this Regulation should contribute to promoting the transition to a low-carbon and climate-resilient economy and society.
Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimenpiteillä olisi osaltaan edistettävä siirtymistä vähähiiliseen sekä ilmastonmuutokseen sopeutuvaan talouteen ja yhteiskuntaan.
It follows from Council Decision 2001/822/EC [4] that entities and bodies of the overseas countries and territories are eligible to participate in the COSME programme.
Neuvoston päätöksestä 2001/822/EY [4] seuraa, että merentakaisten maiden ja alueiden yksiköt ja elimet voivat osallistua COSME -ohjelmaan.
The competitiveness policy of the Union is intended to put into place the institutional and policy arrangements that create conditions for the sustainable growth of enterprises, particularly SMEs.
Unionin kilpailukykypolitiikalla on tarkoitus ottaa käyttöön institutionaalisia ja poliittisia järjestelyjä, joilla luodaan edellytyksiä yritysten, erityisesti pk-yritysten, kestävälle kasvulle.
Achieving competitiveness and sustainability entails the ability to attain and maintain the economic competitiveness and growth of enterprises in accordance with sustainable development objectives.
Kilpailukyvyn ja kestävyyden saavuttaminen merkitsee kykyä luoda ja ylläpitää yritysten taloudellista kilpailukykyä ja kasvua kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti.
Improved productivity, including resource and energy productivity, is the primary source of sustainable income growth.
Parantunut tuottavuus, myös resurssien ja energian tuottavuus, on tulojen kestävän kasvun päälähde.
Competitiveness also depends on companies' ability to take full advantage of opportunities such as the internal market.
Kilpailukyky riippuu myös yritysten kyvystä hyödyntää täysimääräisesti mahdollisuuksia, kuten sisämarkkinoita.
This is especially important for SMEs, which account for 99 % of enterprises in the Union, provide two out of three existing jobs in the private sector, and 80 % of newly-created jobs, and contribute more than half of the total added value created by enterprises in the Union.
Tämä on erityisen tärkeää pk-yrityksille, joiden osuus unionin yrityksistä on 99 prosenttia ja jotka tarjoavat tämänhetkisistä yksityissektorin työpaikoista kaksi kolmasosaa ja uusista työpaikoista 80 prosenttia ja vastaavat yli puolesta unionin yritysten luomasta kokonaislisäarvosta.
SMEs are a key driver for economic growth, employment and social integration.
Pk-yritykset ovat keskeinen talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen integraation moottori.
The Commission Communication of 18 April 2012 entitled "Towards a rich job recovery" estimated that policies promoting a transition to a green economy such as resource-efficiency, energy-efficiency, and climate change policies could generate more than five million jobs by 2020, and in particular in the SME sector.
Komission 18 päivänä huhtikuuta 2012 antamassa tiedonannossa "Tavoitteena työllistävä elpyminen" arvioitiin, että vuoteen 2020 mennessä voitaisiin luoda yli viisi miljoonaa työpaikkaa erityisesti pk-yrityksissä toteuttamalla toimintalinjoja, joilla edistetään siirtymistä vihreään talouteen, johon kuuluvat muun muassa tehokas resurssien käyttö, energiatehokkuus ja ilmastonmuutostoimet.
Bearing this in mind, specific actions under the COSME programme could include promoting the development of sustainable products, services, technologies and processes, as well as resource- and energy-efficiency and corporate social responsibility.
Tämän huomioon ottaen COSME -ohjelman erityistoimiin voisi sisältyä kestävien tuotteiden, palvelujen, teknologioiden ja prosessien kehittämisen sekä resurssi- ja energiatehokkuuden ja yritysten sosiaalisen vastuun edistäminen.
Competitiveness has been put under the spotlight of Union policy-making in recent years because of the market, policy and institutional failures that undermine the competitiveness of Union enterprises, particularly SMEs.
Kilpailukyky on asetettu unionin politiikan keskipisteeseen viime vuosina niiden markkinoihin liittyviin, poliittisten ja institutionaalisten epäkohtien vuoksi, jotka heikentävät unionin yritysten ja erityisesti pk-yritysten kilpailukykyä.
The COSME programme should therefore address market failures which affect the competitiveness of the Union economy on a global scale and which undermine the capacity of enterprises, particularly SMEs, to compete with their counterparts in other parts of the world.
COSME -ohjelmassa olisi sen vuoksi puututtava markkinoiden puutteelliseen toimintaan, joka vaikuttaa unionin talouden kilpailukykyyn globaalisti ja haittaa yritysten, erityisesti pk-yritysten, kykyä kilpailla kilpakumppaneiden kanssa muualla maailmassa.
The COSME programme should particularly address SMEs, as defined in Commission Recommendation 2003/361/EC [5].
COSME -ohjelma olisi kohdistettava erityisesti komission suosituksessa 2003/361/EY [5] määriteltyihin pk-yrityksiin.
In the application of this Regulation, the Commission should consult all relevant stakeholders, including organisations representing SMEs.
Tätä asetusta sovellettaessa komission olisi kuultava kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä, myös pk-yrityksiä edustavia järjestöjä.
Particular attention should be paid to micro enterprises, enterprises engaged in craft activities, the self-employed, the liberal professions and social enterprises.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä mikroyrityksiin, käsiteollisuustoimintaa harjoittaviin yrityksiin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin, vapaisiin ammatteihin sekä sosiaalisiin yrityksiin.
Attention should also be paid to potential, new, young and female entrepreneurs, as well as to other specific target groups, such as older people, migrants and entrepreneurs belonging to socially disadvantaged or vulnerable groups such as persons with disabilities and to the promotion of business transfers, spin-offs, spin-outs and second chances for entrepreneurs.
Huomiota olisi kiinnitettävä myös potentiaalisiin, uusiin ja nuoriin yrittäjiin sekä naisyrittäjiin samoin kuin muihin erityisiin kohderyhmiin, kuten ikääntyneempiin henkilöihin, maahanmuuttajiin ja yrittäjiin, jotka kuuluvat sosiaalisesti heikommassa tai haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten vammaisiin, sekä liiketoiminnan luovutusten, spin-off- ja spin-out-yritysten sekä yrittäjien uusien mahdollisuuksien edistämiseen.
Many of the Union's competitiveness problems involve SMEs' difficulties in obtaining access to finance because they struggle to demonstrate their credit-worthiness and have difficulties in gaining access to risk capital.
Monet unionin kilpailukykyongelmista liittyvät pk-yritysten vaikeuksiin saada rahoitusta, koska ne eivät pysty osoittamaan luottokelpoisuuttaan ja niillä on vaikeuksia saada riskipääomaa.
Those difficulties have a negative effect on the level and quality of the new enterprises created and on the growth and survival rate of enterprises, as well as on the readiness of new entrepreneurs to take over viable companies in the context of a transfer of business/succession.
Näillä vaikeuksilla on kielteinen vaikutus perustettujen uusien yritysten määrään ja laatuun, yritysten kasvuun ja elinkelpoisuuteen sekä uusien yrittäjien halukkuuteen ottaa haltuunsa elinkelpoisia yrityksiä liiketoiminnan luovutuksen tai sukupolvenvaihdoksen yhteydessä.
Union financial instruments put in place under Decision No 1639/2006/EC of the European Parliament and of the Council [6] have a proven added value and have brought a positive contribution to at least 220000 SMEs.
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1639/2006/EY [6] nojalla käyttöön otetut unionin rahoitusvälineet ovat todistetusti tuottaneet lisäarvoa ja vaikuttaneet myönteisesti ainakin 220000 pk-yritykseen.
The enhanced added value for the Union of the proposed financial instruments lies, inter alia, in strengthening the internal market for venture capital and in developing a pan-European SME finance market as well as in addressing market failures that cannot be addressed by Member States.
Ehdotettujen rahoitusvälineiden tuottama suurempi lisäarvo unionin kannalta on muun muassa siinä, että riskipääoman sisämarkkinoita vahvistetaan, kehitetään Euroopan laajuiset pk-yritysten rahoitusmarkkinat sekä puututaan markkinahäiriöihin, joita jäsenvaltiot eivät kykene ratkaisemaan.
The Union's actions should be coherent, consistent and complementary to the Member States' financial instruments for SMEs, provide a leverage effect and avoid creating market distortion, in accordance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council [7].
Unionin toimien olisi oltava yhdenmukaisia ja johdonmukaisia ja täydennettävä pk-yrityksiä koskevia jäsenvaltioiden rahoitusvälineitä, saatava aikaan vipuvaikutusta sekä vältettävä aiheuttamasta markkinoiden vääristymistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 [7] mukaisesti.
The entities entrusted with the implementation of the actions should ensure additionality and avoid double financing through Union resources.
Toimien täytäntöönpanosta vastaavien tahojen olisi taattava täydentävyys ja vältettävä päällekkäistä rahoitusta unionin muista resursseista.
The Commission should pay attention to the visibility of financing provided through the financial instruments of this Regulation so as to ensure that the availability of Union support is known and that the support provided is recognised in the market.
Komission olisi kiinnitettävä huomiota tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden kautta myönnettävän rahoituksen näkyvyyteen sen varmistamiseksi, että unionin tuki tunnetaan ja että myönnetty tuki pannaan merkille markkinoilla.
To that end, there should also be an obligation for financial intermediaries to explicitly highlight to final recipients that financing was made possible through the support of the financial instruments under this Regulation.
Tätä varten myös rahoituksen välittäjät olisi velvoitettava tuomaan selkeästi esiin varojen lopullisille saajille, että tämän asetuksen mukaiset rahoitusvälineet ovat mahdollistaneet rahoituksen.
The Commission and the Member States should take adequate measures, including by means of user-friendly online systems, to disseminate information on the available financial instruments among SMEs and intermediaries.
Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarpeelliset toimet, myös helppokäyttöisten verkkojärjestelmien avulla, levittääkseen pk-yrityksille ja välittäjille tietoa käytettävissä olevista rahoitusvälineistä.
Those systems, which could include a single portal, should not duplicate existing systems.
Nämä järjestelmät, joihin voi kuulua myös keskitetty portaali, eivät saisi olla päällekkäisiä olemassa olevien järjestelmien kanssa.
The Enterprise Europe Network ("the Network") has proven its added value for European SMEs as a one-stop-shop for business support by helping enterprises to improve their competitiveness and explore business opportunities in the internal market and beyond.
Yritys-Eurooppa -verkosto, jäljempänä 'verkosto', on osoittanut lisäarvonsa Euroopan pk-yritysten kannalta keskitettynä asiointipisteenä, joka tarjoaa tukea yrityksille auttamalla niitä parantamaan kilpailukykyään ja selvittämään liiketoimintamahdollisuuksia sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella.
The streamlining of methodologies and working methods and provisions of a European dimension to business support services can only be achieved at Union level.
Menettelyjen ja työskentelymenetelmien järkeistäminen ja yritysten tukipalvelujen eurooppalainen ulottuvuus voidaan saavuttaa vain unionin tasolla.
In particular, the Network has helped SMEs to find cooperation or technology transfer partners in the internal market and third countries, obtain advice on sources of Union financing, on Union law and intellectual property and on Union programmes to encourage eco-innovation and sustainable production.
Verkosto on erityisesti auttanut pk-yrityksiä löytämään kumppaneita yhteistyötä tai teknologian siirtoa varten sisämarkkinoilla ja kolmansissa maissa sekä saamaan neuvoja unionin rahoituslähteistä, unionin oikeudesta ja teollis- ja tekijänoikeuksista sekä unionin ohjelmista, joilla pyritään edistämään ekoinnovaatioita ja kestävää tuotantoa.
It has also obtained feedback on Union law and standards.
Se on myös saanut palautetta unionin oikeudesta ja standardeista.
Its unique expertise is particularly important in overcoming information asymmetries and alleviating transaction costs associated with cross-border transactions.
Sen ainutlaatuinen asiantuntemus on erityisen tärkeä pyrittäessä torjumaan tiedon epätasaista jakautumista ja vähentämään valtioiden rajat ylittävään toimintaan liittyviä kustannuksia.
A continued effort is needed to further optimise the quality of the services and performance of the Network, in particular with regard to SMEs' awareness and subsequent take-up of the services proposed, by further integrating internationalisation and innovation services, enhancing cooperation between the Network and regional and local SME stakeholders, consulting and better involving host organisations, reducing bureaucracy, improving IT support and enhancing the visibility of the Network and its services in the geographical regions covered.
Tarvitaan kuitenkin jatkuvia toimia verkoston palvelujen ja toiminnan laadun parantamiseksi erityisesti sen suhteen, miten hyvin pk-yritykset ovat tietoisia ehdotetuista palveluista ja käyttävät niitä, ottamalla mukaan kansainvälistymis- ja innovointipalvelut, tehostamalla yhteistyötä verkoston sekä alueellisten ja paikallisten pk-yritysten sidosryhmien kesken sekä ottamalla paremmin mukaan toimintaan vastaanottavia organisaatioita ja kuulemalla niitä, vähentämällä byrokratiaa, parantamalla tietoteknistä tukea ja lisäämällä verkoston ja sen palveluiden näkyvyyttä sen kattamilla maantieteellisillä alueilla.
The limited internationalisation of SMEs both within and outside Europe affects competitiveness.
Pk-yritysten vähäinen kansainvälistyminen sekä Euroopan sisällä että ulkopuolella vaikuttaa kilpailukykyyn.
According to some estimates, currently 25 % of Union SMEs export or have exported at some point over the last three years, while only 13 % of Union SMEs export outside the Union on a regular basis and only 2 % have invested outside their home country.
Joidenkin arvioiden mukaan tällä hetkellä unionin pk-yrityksistä 25 prosenttia harjoittaa tai on jossakin vaiheessa kolmen viime vuoden aikana harjoittanut vientiä, ja vain 13 prosenttia unionin pk-yrityksistä harjoittaa säännöllisesti vientiä unionin ulkopuolelle ja vain 2 prosenttia on tehnyt investointeja kotimaansa ulkopuolelle.
In addition, the 2012 Eurobarometer survey shows the untapped potential for SMEs' growth in green markets, within and outside the Union, in terms of internationalisation and access to public procurement.
Myös vuoden 2012 Eurobarometritutkimuksesta käy ilmi, että pk-yritykset eivät ole hyödyntäneet kasvumahdollisuuksiaan vihreillä markkinoilla unionissa eivätkä sen ulkopuolella kansainvälistymisen ja julkisiin hankintoihin osallistumisen osalta.
In line with the SBA, which called on the Union and the Member States to support and encourage SMEs to benefit from the growth of markets outside the Union, the Union provides financial assistance to several initiatives such as the EU Japan Centre for Industrial Cooperation and the China Intellectual Property Rights SME helpdesk.
Small Business Act -aloitteessa kehotettiin unionia ja jäsenvaltioita tukemaan ja kannustamaan pk-yrityksiä hyödyntämään unionin ulkopuolisten markkinoiden kasvua, ja tämän mukaisesti unioni antaa taloudellista tukea useille aloitteille, kuten EU:n ja Japanin teolliselle yhteistyökeskukselle ja teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevälle pk-yritysten neuvontapalvelulle Kiinassa.
Union added value is created by promoting cooperation and by offering services at European level which complement but do not duplicate the core trade promotion services of Member States and which strengthen the combined efforts of public and private service providers in this field.
Unionin lisäarvoa luodaan edistämällä yhteistyötä ja tarjoamalla Euroopan tasolla palveluja, jotka täydentävät jäsenvaltioiden keskeisiä kaupanedistämispalveluita mutta eivät ole niiden kanssa päällekkäisiä ja jotka tehostavat sekä julkisten että yksityisten palveluntarjoajien toimia tällä alalla.
Such services should include information on intellectual property rights, standards and public procurement rules and opportunities.
Näihin palveluihin olisi kuuluttava tiedottaminen teollis- ja tekijänoikeuksista, standardeista sekä julkisia hankintoja koskevista säännöistä ja mahdollisuuksista.
Part II of the Council Conclusions of 6 December 2011, entitled "Reinforcing implementation of industrial policy across the EU", on the Commission Communication entitled "An Integrated industrial policy for the globalization era, putting competitiveness and sustainability at centre stage", should be fully taken into account.
Neuvoston 6 päivänä joulukuuta 2011 komission tiedonannon "Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle" johdosta antamien päätelmien "Teollisuuspolitiikan täytäntöönpanon vahvistaminen kaikkialla EU:ssa" osa II olisi otettava kaikilta osiltaan huomioon.
In that respect, a well-defined European cluster strategy should complement national and regional efforts to encourage clusters towards excellence and international cooperation, taking into account the fact that the clustering of SMEs can be a key means of strengthening their capacity to innovate and to begin operating in overseas markets.
Tarkoin määritellyn eurooppalaisen klusteristrategian olisi tältä osin täydennettävä kansallisia ja alueellisia toimia, joilla klustereita kannustetaan huippuosaamiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön ottaen huomioon, että pk-yritysten klusterien muodostaminen voi olla keskeinen keino lisätä pk-yritysten valmiuksia innovoida ja käynnistää toimintaa ulkomaisilla markkinoilla.
To improve the competitiveness of Union enterprises, particularly SMEs, the Member States and the Commission need to create a favourable business environment.
Unionin yritysten ja etenkin pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi jäsenvaltioiden ja komission on luotava suotuisa liiketoimintaympäristö.
The interests of SMEs and the sectors in which they are most active need particular attention.
Huomiota on kiinnitettävä erityisesti pk-yritysten etuihin ja niihin aloihin, joilla pk-yritysten toiminta on aktiivisinta.
Initiatives at Union level are also necessary in order to exchange information and knowledge on a European scale, and digital services can be particularly cost-effective in this area.
Myös unionin tason aloitteita tarvitaan, jotta tietoa ja osaamista voidaan vaihtaa Euroopan laajuisesti, ja sähköiset palvelut voivat olla erityisen kustannustehokkaita tällä alalla.
Such actions can help develop a level playing-field for SMEs.
Tällaisilla toimilla voidaan auttaa kehittämään tasapuoliset toimintaedellytykset pk-yrityksille.
The gaps, fragmentation and unnecessary red tape within the internal market prevent citizens, consumers and enterprises, particularly SMEs, from reaping its full benefits.
Sisämarkkinoiden puutteet, hajanaisuus ja tarpeeton byrokratia estävät kansalaisia, kuluttajia ja yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, hyödyntämästä sisämarkkinoiden kaikkia etuja.
Therefore a concerted effort on the part of Member States, the European Parliament, the Council and the Commission to address the implementation, legislative and information shortcomings is acutely necessary.
Tämän vuoksi tarvitaan viipymättä jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisiä toimia täytäntöönpanoon, lainsäädäntöön ja tiedotukseen liittyvien puutteiden korjaamiseksi.
In accordance with the principles of subsidiarity and proportionality, Member States, the European Parliament, the Council and the Commission should also collaborate to reduce and avoid unnecessary administrative and regulatory burdens on SMEs.
Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi tehtävä yhteistyötä myös pk-yritysten hallintoon ja sääntelyyn liittyvien liiallisten rasitteiden vähentämiseksi ja välttämiseksi.
Actions under the COSME programme - which is the sole Union programme that focuses specifically on SMEs - should contribute to the implementation of those aims, particularly by helping to improve the framework conditions for enterprises.
COSME -ohjelma on ainoa unionin ohjelma, jossa keskitytään nimenomaan pk-yrityksiin, ja siihen kuuluvien toimien olisi edistettävä näiden tavoitteiden toteuttamista.
Fitness checks and impact assessments financed under the COSME programme should play a role in this effort.
COSME -ohjelmasta rahoitettavien toimivuustestien ja vaikutustenarviointien olisi kuuluttava näihin toimiin.
Another factor which affects competitiveness is the relatively weak entrepreneurial spirit in the Union.
Toinen kilpailukykyyn vaikuttava tekijä on suhteellisen heikko yrittäjyyshenki unionissa.
Only 45 % of Union citizens (and fewer than 40 % of women) would like to be self-employed as compared to 55 % of the population in the United States and 71 % in China (according to the 2009 Eurobarometer survey on entrepreneurship).
Vain 45 prosenttia unionin kansalaisista (ja alle 40 prosenttia naisista) haluaisi toimia itsenäisenä ammatinharjoittajana, kun sama osuus on Yhdysvalloissa 55 prosenttia ja Kiinassa 71 prosenttia (yrittäjyyttä koskevan Eurobarometritutkimuksen 2009 mukaan).
According to the SBA, attention should be paid to all situations that entrepreneurs face, including start-up, growth, transfer and bankruptcy (second chance).
Small Business Act -aloitteen mukaan huomiota olisi kiinnitettävä kaikkiin yrittäjien kohtaamiin tilanteisiin, kuten käynnistys-, kasvu-, luovutus- ja konkurssitilanteisiin (uusi mahdollisuus).
Promotion of entrepreneurship education, as well as coherence and consistency enhancing measures such as benchmarking and exchanges of good practices provide a high Union added value.
Yrittäjyyskoulutusta edistämällä sekä yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta lisäävillä toimenpiteillä, kuten vertailuanalyyseillä ja hyvien toimintatapojen vaihdolla, saadaan aikaan paljon unionin tason lisäarvoa.
The Erasmus for Young Entrepreneurs Programme was launched with a view to enabling new or aspiring entrepreneurs to gain business experience in a Member State other than their own and thus allow them to strengthen their entrepreneurial talents.
Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelma käynnistettiin tavoitteena auttaa uusia tai tulevia yrittäjiä saamaan kokemusta yritysmaailmasta jossakin muussa kuin heidän omassa jäsenvaltiossaan ja auttaa heitä näin parantamaan yrittäjyyteen liittyvää osaamistaan.