natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Experience with the MFF (2007-2013) shows that some Member States which are eligible for financing from the Cohesion Fund are facing significant obstacles in delivering on time complex cross-border transport infrastructure projects with a high European added value, as well as allowing efficient use of Union funds.
Kokemus vuosia 2007–2013 koskevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä on osoittanut, että eräillä jäsenvaltioilla, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen, on voitettavanaan merkittäviä esteitä, jotka haittaavat sellaisten vaativien rajatylittävien liikenneinfrastruktuurihankkeiden toteuttamista aikataulussa, joihin liittyy merkittävä unionin lisäarvo, ja jotka haittaavat myös unionin varojen tehokasta käyttöä.
Therefore, in order to improve the completion of transport projects – in particular cross-border ones – with a high European added value, part of the Cohesion Fund allocation (EUR 11305500000) should be transferred to finance transport projects on the transport core network or transport projects relating to horizontal priorities in the Member States eligible for financing from the Cohesion Fund under the CEF.
Merkittävän unionin lisäarvon tarjoavien liikennehankkeiden, erityisesti rajatylittävien hankkeiden, toteuttamisen parantamiseksi olisi sen vuoksi siirrettävä osa koheesiorahaston määrärahoista (11305500000 euroa) käytettäväksi liikenteen ydinverkon liikennehankkeiden tai horisontaalisiin painopisteisiin liittyvien liikennehankkeiden rahoitukseen jäsenvaltioissa, jotka ovat Verkkojen Eurooppa -välineen perusteella oikeutettuja koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen.
In an initial phase, the selection of projects eligible for financing should respect the national allocations under the Cohesion Fund.
Rahoituskelpoisten hankkeiden valinta olisi alkuvaiheessa toteutettava noudattaen koheesiorahaston kansallista määrärahajakoa.
The Commission should support Member States eligible for financing from the Cohesion Fund in their efforts to develop an appropriate pipeline of projects, in particular by strengthening the institutional capacity of the public administrations concerned and by organising additional calls for proposals, while ensuring a transparent process for the selection of projects.
Komission olisi autettava koheesiorahastosta saatavaan rahoitukseen oikeutettuja jäsenvaltioita niiden pyrkiessä laatimaan asianmukaisia hankesuunnitelmia, erityisesti parantamalla kyseisten julkishallinnon tahojen institutionaalisia valmiuksia ja järjestämällä lisäehdotuspyyntöjä samalla kun se varmistaa hankkeiden valintamenettelyn avoimuuden.
The amount of EUR 11305500000 transferred from the Cohesion Fund, to be spent exclusively in Member States eligible for funding from the Cohesion Fund, should not be used to finance actions with synergies between transport, telecommunications and energy sectors contributing to projects of common interest resulting from a multi-sectoral call for proposals.
Yksinomaan koheesiorahaston rahoitukseen oikeutetuissa jäsenvaltioissa käytettäviksi tarkoitettuja koheesiorahastosta siirrettyä 11305500000 euron määrää ei olisi käytettävä sellaisten toimien rahoittamiseen, jotka hyödyntävät liikenne-, televiestintä- ja energia-alojen välistä synergiaa ja edistävät monialaisten ehdotuspyyntöjen johdosta syntyneitä, yhteistä etua koskevia hankkeita.
Institutional and administrative capacity are essential prerequisites for effective delivery of the objectives of the CEF.
Institutionaaliset ja hallinnolliset valmiudet ovat ehdottomia ennakkoedellytyksiä, jotta Verkkojen Eurooppa -välineen tavoitteet ovat tosiasiallisesti saavutettavissa.
The Commission should, as far as possible, offer appropriate means of support to permit the design and implementation of projects in the Member States concerned.
Komission olisi mahdollisuuksien mukaan tarjottava asianmukaisia välineitä, joilla tuetaan hankkeiden suunnittelua ja täytäntöönpanoa asianomaisessa jäsenvaltiossa.
In its Communication of 17 November 2010 entitled: "Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a Blueprint for an integrated energy network", the Commission identified the priority corridors which are necessary to allow the Union to meet its ambitious energy and climate targets by 2020 for the purposes of completing the internal energy market, ensuring security of supply, enabling the integration of renewable sources of energy and preparing the networks for further decarbonisation of the energy system beyond 2020.
Komissio yksilöi 17 päivänä marraskuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten” ensisijaiset käytävät, jotka ovat välttämättömiä, jotta unioni voisi saavuttaa vuoteen 2020 mennessä kunnianhimoiset energia- ja ilmastotavoitteensa energian sisämarkkinoiden toteuttamiseksi, varmistaa energian toimitusvarmuus, mahdollistaa uusiutuvien energialähteiden integroiti verkkoon sekä valmistella verkkoja hiilen poistamiseen energiajärjestelmästä vuoden 2020 jälkeen.
Major investment is needed to modernise and expand Europe's energy infrastructure and to interconnect networks across borders and end the energy isolation of Member States, in order to meet the Union's energy and climate policy objectives of competitiveness, sustainability and security of supply in a cost-effective way.
Euroopan energiainfrastruktuurin uudenaikaistaminen ja laajentaminen sekä verkkojen yhteenliittäminen yli rajojen sekä jäsenvaltioiden energiahuollon eristyneisyyden lopettaminen edellyttävät vielä laajoja investointeja, jotta voidaan saavuttaa kilpailukykyä, kestävyyttä ja toimitusvarmuutta koskevat unionin energia- ja ilmastopoliittiset tavoitteet kustannustehokkaasti.
According to the Commission, the estimated investment needs in energy infrastructure up to 2020 amount to EUR 1000000 million, including investment of approximately EUR 200000 million in electricity and gas transmission and storage infrastructures considered to be of European relevance.
Komission arvion mukaan energiainfrastruktuuriin tarvitaan vuoteen 2020 mennessä 1000000 miljoonan euron investoinnit, mukaan lukien noin 200000 miljoonan euron investointi sähkön ja kaasun siirto- ja varastointi-infrastruktuureihin, joita pidetään koko Euroopan kannalta merkittävänä.
According to the Commission Staff Working Paper entitled "Energy infrastructure investment needs and financing requirements" submitted to the Council, among projects of European relevance, approximately EUR 100000 million worth of investment is at risk of not being delivered due to obstacles relating to the granting of permits, regulation and financing.
Neuvostolle esitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Energiainfrastruktuurin investointitarpeet ja -vajeet” mukaan Euroopan tason merkittäviin hankkeisiin tarkoitetuista investoinneista noin 100000 miljoonan euron investoinnit ovat vaarassa jäädä käyttämättä lupien myöntämiseen, sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvien esteiden vuoksi.
The urgent need to build the energy infrastructure of the future and the significant increase in investment volumes compared to past trends require a step change in the way energy infrastructure is supported at Union level.
Koska tulevaisuuden energiainfrastruktuurin rakentamiselle on jo kiireinen tarve, ja investointien määrä on lisääntynyt huomattavasti aikaisemmasta, tarvitaan jyrkkää muutosta siinä, miten energiainfrastruktuuria tuetaan unionin tasolla.
In its conclusions of 28 February 2011, the Council endorsed the energy corridors as priorities for Europe.
Neuvosto totesi 28 päivänä helmikuuta 2011 antamissaan päätelmissään energiakäytävien olevan Euroopan painopistealueita.
As regards the energy sector, the European Council of 4 February 2011 called upon the Commission to streamline and improve authorisation procedures and to promote a regulatory framework attractive to investment.
Helmikuun 4 päivänä 2011 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota järkeistämään ja parantamaan energia-alan lupamenettelyjä ja edistämään investointeja houkuttelevia sääntelypuitteita.
It underlined that the bulk of the investment would have to be delivered by the market with costs recovered through tariffs.
Se korosti, että markkinoiden olisi vastattava suurimmasta osasta investointeja kattamalla kustannukset tariffien avulla.
The European Council recognised that public finance is needed for projects required from a security of supply or solidarity perspective which are unable to attract market-based financing.
Eurooppa-neuvosto totesi, että hankkeisiin, jotka ovat perusteltuja toimitusvarmuuden tai solidaarisuuden näkökulmasta mutta joille ei onnistuta hankkimaan riittävästi markkinapohjaista rahoitusta, tarvitaan julkista rahoitusta.
It furthermore underlined the need to modernise and expand Europe's energy infrastructure and to interconnect networks across borders, in order to make solidarity between Member States operational, to provide for alternative supply or transit routes and sources of energy and to develop renewable energy sources in competition with traditional sources.
Lisäksi se korosti tarvetta nykyaikaistaa ja laajentaa Euroopan energiainfrastruktuuria sekä liittää verkot yhteen yli rajojen, jotta jäsenvaltioiden välinen solidaarisuus toimisi käytännössä, saataisiin toteutettua vaihtoehtoisia toimitus- ja kauttakulkureittejä ja energialähteitä ja jotta uusiutuvat energialähteet voisivat kehittyä ja kilpailla perinteisten lähteiden rinnalla.
It insisted that the internal energy market should be completed by 2014 so as to allow gas and electricity to flow freely and that no Member State should remain isolated from the European gas and electricity networks after 2015 or see its energy security jeopardised by a lack of the appropriate connections.
Se painotti, että energian sisämarkkinat olisi toteutettava vuoteen 2014 mennessä, jolloin maakaasua ja sähköä voitaisiin siirtää vapaasti, ja että vuoden 2015 jälkeen mikään jäsenvaltio ei saisi olla eristyksissä Euroopan kaasu- ja sähköverkoista eikä minkään jäsenvaltion energiavarmuus saisi vaarantua asianmukaisten yhteenliitäntöjen puuttumisen vuoksi.
The first two annual work programmes adopted under this Regulation should give priority consideration to projects of common interest and related actions aimed at ending energy isolation and eliminating energy bottlenecks, so as to move towards completion of the internal energy market.
Tämän asetuksen nojalla hyväksyttävissä ensimmäisissä kahdessa vuotuisessa työohjelmassa olisi asetettava etusijalle yhteistä etua koskevat hankkeet ja niihin liittyvät toimet, joilla pyritään lopettamaan energiahuoltoon liittyvä eristyneisyys ja poistamaan energia-alan pullonkaulat ja jotka tähtäävät energian sisämarkkinoiden toteuttamiseen.
Regulation (EU) No 347/2013 of the European Parliament and of the Council [11] identifies the trans-European energy infrastructure priorities which need to be implemented by 2020 in order to meet the Union's energy and climate policy objectives, sets rules to identify projects of common interest necessary to implement those priorities, and lays down measures in the field of the granting of permits, public involvement and regulation to speed up and/or facilitate the implementation of those projects, including criteria for the eligibility of such projects for Union financial assistance.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 347/2013 [11] yksilöidään Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien painopisteet, jotka on tarpeen panna täytäntöön vuoteen 2020 mennessä, jotta voidaan saavuttaa unionin energia- ja ilmastopolitiikan tavoitteet, vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti yksilöidään yhteistä etua koskevia hankkeita, jotka ovat tarpeen näiden painopisteiden toteuttamiseksi, sekä säädetään lupien myöntämistä, julkisen sektorin osallistumista ja sääntelyä koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on nopeuttaa ja/tai helpottaa tällaisten hankkeiden toteuttamista, mukaan lukien perusteet, joilla määritetään tällaisten hankkeiden yleinen kelpoisuus saada unionin rahoitustukea.
Telecommunications are increasingly becoming internet-based infrastructures, with broadband networks infrastructure catalysing the use of digital services across a whole range of activities in society.
Televiestinnästä on yhä enemmän muotoutumassa internetperustaisia infrastruktuureja, joissa laajakaistaverkkoinfrastruktuurit aktivoivat käyttämään digitaalipalveluja monissa yhteiskunnan toiminnoissa.
The internet is becoming the dominant platform for communication, for doing business, for providing public and private services and for social and cultural cohesion.
Internetistä on muodostumassa pääasiallinen foorumi viestinnälle, liiketoiminnalle, julkisten ja yksityisten palvelujen tarjonnalle sekä sosiaaliselle ja kulttuuriselle yhteenkuuluvuudelle.
Furthermore, cloud computing and software-as-a-service are emerging as the new paradigms of computing.
Lisäksi etäresurssipalvelut (”pilvipalvelut”) ja etäsovelluspalvelut ovat kehittymässä tietojenkäsittelyn uusiksi toimintamalleiksi.
Therefore, the trans-European availability of ubiquitous, fast internet access and innovative digital services is essential for economic growth and the single market.
Sen vuoksi kaikkialla käytettävissä olevan nopean internetyhteyden ja innovatiivisten digitaalipalvelujen saatavuus Euroopan laajuisesti on välttämätöntä talouskasvulle ja sisämarkkinoille.
The Europe 2020 Strategy calls for the implementation of the Digital Agenda for Europe, which establishes a stable legal framework to stimulate investment in an open and competitive high-speed internet infrastructure and in related services.
Eurooppa 2020 -strategiassa vaaditaan Euroopalle digitaalistrategiaa, joka tarjoaa sellaiset vakaat oikeudelliset puitteet, jotka kannustavat investoimaan avoimeen ja kilpailukykyiseen nopeaan internetinfrastruktuuriin ja siihen liittyviin palveluihin.
The aim should be for Europe to have the fastest broadband in the world by 2020 based on state-of-the-art technologies.
Tavoitteena olisi oltava, että Euroopalla olisi huipputeknologian perustuvat maailman nopeimmat laajakaistayhteydet vuoteen 2020 mennessä.
On 31 May 2010, the Council concluded that the Union should put the necessary resources into the development of a digital single market based on fast and ultra-fast internet and interoperable applications, and acknowledged that efficient and competitive investment in next-generation broadband networks would be necessary for innovation, consumer choice and the competitiveness of the Union, and could provide a better quality of life through improved health care, safer transport, new media opportunities and easier access to goods, services and knowledge, in particular across borders.
Neuvosto totesi 31 päivänä toukokuuta 2010, että unionin olisi sijoitettava tarvittavat voimavarat nopeisiin ja ultranopeisiin internetyhteyksiin ja yhteentoimiviin sovelluksiin perustuvien digitaalisten sisämarkkinoiden kehittämiseen ja että tehokkaat ja kilpailukykyiset investoinnit seuraavan sukupolven laajakaistaverkkoihin ovat välttämättömiä innovoinnin, kuluttajien valintojen ja unionin kilpailukyvyn kannalta ja voivat edistää parempaa elämänlaatua paremman terveydenhoidon, turvallisemman liikenteen, uusien median mahdollisuuksien sekä tavaroiden, palvelujen ja tiedon helpomman saatavuuden avulla, erityisesti yli rajojen.
The private sector should play a leading role in rolling out and modernising broadband networks, supported by a competitive and investment-friendly regulatory framework.
Yksityisellä sektorilla olisi oltava johtava asema laajakaistaverkkojen rakentamisessa ja nykyaikaistamisessa, ja tämän tueksi olisi luotava kilpailuun perustuvat ja investointimyönteiset sääntelypuitteet.
Where private investment falls short, Member States should undertake the necessary efforts to achieve the targets of the Digital Agenda.
Jos yksityiset investoinnit eivät riitä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet digitaalistrategian tavoitteiden saavuttamiseksi.
Public financial assistance to broadband should be limited to financial instruments for programmes or initiatives targeting projects which cannot be financed solely by the private sector, confirmed by an ex-ante assessment identifying market imperfections or sub-optimal investment situations.
Laajakaistalle annettava julkinen rahoitustuki olisi rajattava rahoitusvälineisiin niitä ohjelmia tai aloitteita varten, joissa keskitytään sellaisiin hankkeisiin, joita yksityinen sektori ei voi yksin rahoittaa, mikä on varmistettava etukäteisarvioinnilla, jossa todetaan markkinoiden puutteet tai epäoptimaaliset investointiolosuhteet.
Consequently, it is essential to stimulate, in accordance with the principle of technological neutrality, Union-wide deployment of fast and ultra-fast broadband networks and to facilitate the development and deployment of trans-European digital services.
Näin ollen on erityisen tärkeää kannustaa nopeiden ja ultranopeiden laajakaistaverkkojen unionin laajuista käyttöönottoa teknologiariippumattomuuden periaatteen mukaisesti ja edistää Euroopan laajuisten digitaalisten palvelujen kehitystä ja käyttöönottoa.
Public investment through financial instruments in fast and ultra-fast broadband networks must not lead to market distortions or create disincentives to invest.
Rahoitusvälineillä tehtävät julkiset investoinnit nopeisiin ja ultranopeisiin laajakaistaverkkoihin eivät saa vääristää kilpailua eivätkä jarruttaa investointeja.
It should be used to attract private investment, and should be resorted to only in cases where there is a lack of commercial interest to invest.
Niitä olisi käytettävä yksityisten investointien houkuttelemiseen ja niihin olisi turvauduttava vain tapauksissa, joissa investointi ei ole kaupallisesti houkuttelevaa.
Several methods of implementation are necessary and require different funding rates and financial instruments to increase the efficiency and impact of the Union financial assistance, to encourage private investment and to respond to the specific requirements of individual projects.
Unionin rahoitustuen tehokkuuden ja vaikutusten lisäämiseksi, yksityisten investointien houkuttelemiseksi ja yksittäisten hankkeiden erityisvaatimuksiin vastaamiseksi tarvitaan erilaisia täytäntöönpanomenetelmiä, eri suuruisia rahoitusosuuksia ja erilaisia rahoitusvälineitä.
A Regulation on guidelines for trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure will identify the criteria according to which projects of common interest may be financially supported under this Regulation.
Televiestintäalan infrastruktuurin Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista annettavassa asetuksessa määritellään perusteet, joiden mukaisesti yleistä etua koskevat hankkeet voivat saada tukea tämän asetuksen nojalla.
Horizon 2020 – the Framework Programme for Research and Innovation [12] – will focus inter alia on tackling societal challenges (e.g. through smart, green, accessible and integrated transport, secure, clean and efficient energy, and information- and communication technology-enabled health, government and sustainable development) in order to respond directly to the challenges identified in the Europe 2020 Strategy, by supporting activities covering the entire spectrum from research to market.
Horisontti 2020 on tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma [12], jossa käsitellään muun muassa yhteiskunnallisiin haasteisiin annettavia vastauksia (esim. älykäs, ympäristöystävällinen, esteetön ja integroitu liikenne; turvallinen, puhdas ja tehokas energia; tieto- ja viestintäteknologia terveyspalveluissa, hallinnossa ja kestävässä kehityksessä). Ohjelman tavoitteena on löytää suoria ratkaisuja Eurooppa 2020 -strategiassa yksilöityihin haasteisiin tukemalla toimintaa, joka kattaa koko kirjon tutkimuksesta markkinoihin.
Horizon 2020 will support all stages in the innovation chain, especially activities closer to the market, including innovative financial instruments.
Horisontti 2020:n mukaisesti tuetaan innovaatioketjua sen kaikissa vaiheissa, erityisesti lähimpänä markkinoita olevia toimia, käyttämällä muun muassa innovatiivisia rahoitusvälineitä.
With the aim of ensuring that the Union funding has a greater impact, and in order to ensure coherence, the CEF will develop close synergies with Horizon 2020.
Unionin rahoituksen vaikutuksen tehostamiseksi ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineeseen sisältyy tiiviin synergian kehittäminen Horisontti 2020:n kanssa.
The Union and most Member States are party to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, while the remaining Member States are in the process of ratifying it.
Unioni ja useimmat jäsenvaltiot ovat vammaisten oikeuksia koskevan yleissopimuksen osapuolia, ja loputkin jäsenvaltiot ratifioivat parhaillaan kyseistä sopimusta.
It is important in the implementation of the relevant projects that accessibility for persons with disabilities, as mentioned in that Convention, be considered in the specification of the projects.
Asianomaisten hankkeiden toteutuksessa on tärkeää, että niiden eritelmissä otetaan huomioon yleissopimuksen mukaiset vammaisten henkilöiden pääsyedellytykset.
Even though a large proportion of the investment under the Europe 2020 Strategy can be delivered by the market and regulatory measures, the financing challenges may require public actions and Union support in the form of grants and innovative financial instruments.
Vaikka huomattava osa Eurooppa 2020 -strategian investoinneista voidaan saada aikaan markkinoilta tai sääntelytoimenpiteillä, rahoitushaasteet saattavat edellyttää julkisia toimia ja unionin tukea avustuksina ja innovatiivisina rahoitusvälineinä.
In order to optimise the use of the Union budget, grants should be targeted at those projects which receive insufficient financing from the private sector.
Unionin talousarvion käytön optimoimiseksi avustukset olisi kohdennettava niihin hankkeisiin, jotka saavat riittämättömästi rahoitusta yksityiseltä sektorilta.
Railway projects should not be excluded from receiving grants under this Regulation because they generate revenue from mandatory charges under Directive 2012/34/EU of the European Parliament and of the Council [13].
Rautatiehankkeilta ei olisi evättävä mahdollisuutta saada tämän asetuksen mukaisia avustuksia sillä perusteella, että ne tuottavat tuloja pakollisina maksuina Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU [13] nojalla.
Fiscal measures in many Member States will drive, or have already driven, public authorities to reassess their infrastructure investment programmes.
Finanssipoliittiset toimet, joita on toteutettu monissa jäsenvaltioissa, johtavat tai ovat jo johtaneet siihen, että viranomaiset alkavat tarkastella uudelleen infrastruktuuri-investointiohjelmiaan.
In this context, PPPs have been viewed as an effective means of delivering infrastructure projects which ensure the achievement of policy objectives such as combating climate change, promoting alternative energy sources and energy and resource efficiency, and supporting sustainable transport and the deployment of broadband networks.
Tätä taustaa vasten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia on pidetty tehokkaana keinona toteuttaa infrastruktuurihankkeita, joilla varmistetaan eräiden toimintatavoitteiden toteutuminen; tällaisia tavoitteita ovat esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjuminen, vaihtoehtoisten energialähteiden käytön ja energia- ja resurssitehokkuuden edistäminen sekä kestävän liikenteen ja laajakaistaverkkojen käyttöönoton tukeminen.
In its Communication of 19 November 2009 entitled: "Mobilising private and public investment for recovery and long term structural change: developing Public Private Partnerships", the Commission committed itself to improving access to finance for PPPs by broadening the scope of existing financial instruments.
Komissio sitoutui 19 päivänä marraskuuta 2009 päivätyssä tiedonannossaan ”Yksityisten ja julkisten investointien lisääminen elpymisen ja pitkän aikavälin rakennemuutoksen edistämiseksi: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittäminen” parantamaan tällaisten kumppanuuksien rahoituksen saatavuutta laajentamalla olemassa olevien rahoitusvälineiden soveltamisalaa.