natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The conclusions reached in recital 120 above apply mutatis mutandis.
Komission näkemyksenä on siis, että toimenpide 6 toi perusteettoman edun airBalticille.
The Commission thus concludes that the conversion into capital of the first State loan and the first tranche of the second State loan entailed State aid to airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Edellä johdanto-osan 120 kappaleessa esitetyistä syistä on todennäköistä, että toimenpide 6 vääristi kilpailua ja vaikutti jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
The 0 %-coupon bonds (measure 4)
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komission päätelmänä on, että toimenpiteeseen 6 liittyi SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea airBalticin hyväksi.
As already indicated in the opening decision, it follows from the 30 April 2010 agreement formalising the purchase of the 0 %-coupon bonds that the purchaser LVRTC (see recital 38 above) acted on behalf of the Latvian State.
Päätelmä tuen olemassaolosta
In addition, Latvia has argued that bonds were purchased by the LVRTC for budgetary reasons.
Komissio toteaa, että toimenpiteisiin 1, 4 ja 5 ei liittynyt valtiontukea edellä esitetyistä syistä.
In addition, it appears that the State did not provide funding to airBaltic before April 2010, while BAS had actually invested significant amounts in the company before that date.
Tähän määrään tulisi lisätä airBalticin saataville 14 päivänä joulukuuta 2012 saatettu toisen valtionlainan toinen erä, 25,4 miljoonaa Latvian latia (35,96 miljoonaa euroa) – eli toimenpiteen 2 jäljellä oleva osa, jota ei ole muutettu pääomaksi – samoin kuin airBalticille toimenpiteellä 6 myönnetty 5 miljoonaa euroa.
Finally, it emerged from the investigation that the bond issuance agreement was adopted at the initiative of BAS and airBaltic's management, which had already suggested to the State in April and June 2009 a capital increase in the company in proportion to their shareholdings.
Näin ollen airBalticille myönnetyn valtiontuen kokonaismäärä on noin 86,53 miljoonaa Latvian latia (122,51 miljoonaa euroa).
As highlighted in the opening decision, the Commission is of the opinion that the purchase of 0 %-coupon bonds was not a typical investment by a prudent market operator.
TUEN LAILLISUUS
However, the Commission notes that Latvia and BAS were at the time major shareholders of airBaltic and their investment decision should be assessed from this perspective and not from that of a purely external investor.
SEUT 108 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jäsenvaltio ei saa panna tukitoimenpidettä täytäntöön, ennen kuin komissio on päätöksellään antanut siihen luvan.
Indeed, it appears rational to conclude that the owners of airBaltic were not looking for short-term profit at the time but were interested in keeping the company afloat.
Komissio tuo esiin, että Latvia myönsi toimenpiteet 2, 3 ja 6 airBalticille pyytämättä komissiolta ennalta lupaa niihin.
On the basis of the above, the Commission comes to the conclusion that Latvia acted as a prudent market operator when purchasing 0 %-coupon bonds together with the private investor BAS.
Komissio pahoittelee, ettei Latvia noudattanut keskeytysvelvoitetta ja että se siten rikkoi sille SEUT 108 artiklan 3 kohdan nojalla kuuluvaa velvollisuutta.
The Commission therefore excludes the presence of an undue advantage in relation to measure 4, and assessment of the other cumulative conditions laid down in Article 107(1) TFEU concerning the presence of state aid is superfluous.
Latvian viranomaisten aikomuksesta myöntää airBalticille 30 miljoonaa euroa syndikoidun lainan 2 perusteella ja toimenpiteen 6 yhteydessä komissio palauttaa mieliin, että Latvian viranomaisilla on SEUT 108 artiklan 3 kohdan nojalla velvollisuus antaa komissiolle tieto tuen myöntämistä koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa.
The EUR 2,8 million payments by Latvijas Krājbanka (measure 5)
TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
Measure 5 relates to the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011.
Sikäli kuin toimenpiteet 2, 3 ja 6 ovat SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuus sisämarkkinoille on arvioitava kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa myönnettyjen poikkeuksien valossa.
As explained in recital 39 above, airBaltic submitted three payment orders to Latvijas Krājbanka prior to the decisions of the FCMC of 17 November 2011 to limit banking operations above EUR 100,000 and of 21 November 2011 to halt all operations of Latvijas Krājbanka.
Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, että toimenpiteiden luonne ja airBalticin vaikeudet huomioon ottaen ainoastaan niillä arviointiperusteilla on merkitystä, jotka koskevat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi myönnettyä tukea SEUT 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti P&R-suuntaviivojen ja erityisesti rakenneuudistusta koskevien määräysten perusteella.
Latvia considers that no State resources were involved given that the operations concerned three payment orders of airBaltic to IATA Clearing House, Riga International Airport and an alternative bank account of airBaltic in a different bank (see recital 39 above).
Latvian viranomaiset olivat alun perin sitä mieltä, että mihinkään toimenpiteeseen ei liittynyt valtiontukea.
These were, according to Latvia, mere common banking operations concerning private funds of airBaltic.
Komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esiin tuomien epäilysten johdosta Latvia on kuitenkin perustellut toimenpiteiden soveltumista sisämarkkinoille ja väittänyt, että toimenpiteissä on kyse hyväksyttävästä rakenneuudistustuesta.
Latvia also argues that the decisions of the FCMC were not imputable to the State.
Ensimmäisessä komissiolle toimitetussa suunnitelmassa yksilöitiin joitakin airBalticin heikkouksia ja arvioitiin, että yhtiö tarvitsisi noin [175–185] miljoonaa euroa osakepääomaa voidakseen uudistaa kalustoaan ja kilpailla tehokkaasti halpalentoyhtiöiden kanssa.
Latvia has explained that the transfer of funds had their origin in payment orders submitted by airBaltic before the FCMC ordered the suspension of the activities of Latvijas Krājbanka on 21 November 2011.
Latvia väittää, että huhtikuun 2011 jälkeen ryhdyttiin toteuttamaan erilaisia toimia, muun muassa airBalticin keskusaseman sulkeminen Vilnassa ja reittien lakkauttamisia, joilla airBalticin rakenneuudistus aloitettiin.
Latvijas Krājbanka executed the transactions on 25 and 30 November 2011.
Myöhemmin laadittiin kattava aloitekokonaisuus, johon sisältyi tuloja, toimintaa, reittiverkostoa, kalustoa ja koko organisaatiota koskevia aloitteita airBalticin kannattavuuden palauttamiseksi (liiketoiminnan uudistussuunnitelma).
Moreover, pursuant to the Law on the FCMC of 1 June 2000, the FCMC takes its decisions without having to take account of any requirement or instruction of any other public authority.
Ensimmäinen suunnitelma laadittiin vuonna 2011 ja siinä käsiteltiin rakenneuudistuksen tärkeimpiä taloudellisia näkökohtia.
In addition, the funding of the FCMC is not dependent upon the State, as the FCMC's activities are financed through payments by parties active on the Latvian financial and capital markets.
Latvian mukaan tämä johti sopimuksen tekemiseen ja lopulta liiketoiminnan uudistussuunnitelman vahvistamiseen maaliskuussa 2012.
It also appears from the applicable laws that the State is not involved in the execution of the enforcement powers and rights of the FCMC relating to its supervision of credit institutions.
Latvian väitteitä tarkastellaan seuraavissa kohdissa.
On the basis of the evidence before it, the Commission is of the view that the trustees appointed by the FCMC acted independently of the State, which would exclude imputability of their actions to Latvia.
Tukikelpoisuus
On the basis of the above, the Commission concludes that measure 5 did not entail state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
P&R-suuntaviivojen 33 kohdan mukaan ainoastaan suuntaviivojen 9–13 kohdassa tarkoitetut vaikeuksissa olevat yritykset ovat oikeutettuja saamaan rakenneuudistustukea.
The EUR 5 million claim from Taurus attributed to airBaltic (measure 6)
Komissio on jo todennut, että airBaltic oli vaikeuksissa oleva yritys ainakin vuodesta 2011 lähtien (ks. edellä johdanto-osan 87 kappale).
The follow-up complaint received on 18 July 2012 refers to the obligation of the investors under Article 7.4 of the Agreement to hand over to the State or its nominated company — under certain circumstances — the outstanding claims stemming from syndicated loan 2 in exchange for LVL 1 (see recital 42 above).
P&R-suuntaviivojen 12 kohdan mukaan vastaperustettu yritys ei voi saada pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sen rahoitustilanne olisi aluksi epävarma.
In accordance with Article 7.4 of the Agreement, Taurus assigned to Latvia a EUR 5 million claim it had against airBaltic for LVL 1.
Yritystä pidetään periaatteessa vastaperustettuna kolmen vuoden ajan siitä, kun se on aloittanut toiminnan merkityksellisellä alalla.
Subsequently, Latvia assigned the claim to airBaltic.
AirBaltic perustettiin vuonna 1995, joten sitä ei voida pitää vastaperustettuna.
In relation to the remaining claims, amounting to EUR 30 million (EUR 42,47 million), which were supposed to be novated within the framework of syndicated loan 2, the Latvian authorities requested the investors by letter of 9 February 2012 to assign to it their respective claims in exchange for 1 LVL each.
AirBaltic ei myöskään kuulu P&R-suuntaviivojen 13 kohdassa tarkoitettuun yhtymään.
Furthermore, Latvia brought an action before the Riga Regional Court in relation to three of the investors in order to enforce Article 7.4 of the Agreement.
Näin ollen komissio toteaa, että airBaltic on oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea.
Latvia has indicated its intention to also attribute these claims to airBaltic.
Rakenneuudistussuunnitelman pätevyys
Latvia argues that the assignment of the EUR 5 million claim to airBaltic was a contingency measure aimed at protecting the State's financial interests and should be seen as a pari passu measure under the Agreement, and thus exclude State aid.
Komissio tuo esiin, että airBalticin rakenneuudistus alkoi huhtikuussa 2011, kun yhtiön johto laati ensimmäisen rakenneuudistussuunnitelman.
The Commission notes that it follows clearly from Article 7.4 of the Agreement that the relevant claims were to be assigned or handed over ‘to the State or its nominated company for the sum of LVL 1’.
Suunnitelmassa keskityttiin kaluston optimointiin ja tarpeeseen korvata yhtiön ilma-alukset tehokkaammilla lentokoneilla, mikä oli myös myöhemmän liiketoiminnan uudistussuunnitelman kulmakivi.
Therefore, since the decision to attribute the EUR 5 million claim to airBaltic was taken by the State, this decision is imputable to it and entails State resources.
Samaan aikaan suljettiin keskusasema Vilnassa.
It emerged during the course of the formal investigation procedure that the agreements for the syndicated loans were never signed.
Useita viikkoja myöhemmin, […] suorittaman tarkastuksen jälkeen, airBalticin johto lisäsi suunnitelmaan henkilöstömäärän vähentämisen [8–12] prosentilla.
However, it appears from the evidence submitted by Latvia that the courts recognised the validity of the Agreement as regards the obligation of the private investors to assign to the State or its nominated company the claims resulting from syndicated loan 2.
Komissio panee merkille, että huhtikuun 2011 rakenneuudistussuunnitelmassa tuotiin esiin airBalticin suurimmat tarpeet.
In this respect, Latvia indicates that, according to several judgments of the Latvian courts, the owner of the EUR 5 million claim is not entitled to request repayment of this amount but only to claim shares in airBaltic reflecting a EUR 5 million advance payment into the share capital of the company.
Vaikka suunnitelmaa ei ollut kehitetty loppuun saakka, siinä luotiin pohja airBalticin rakenneuudistustarpeiden määrittelylle ja yrityksen palauttamiselle elinkelpoiseksi.
Since the State already owned 99,8 % of the shares of airBaltic, Latvia argues that the entitlement to additional shares does not represent any meaningful economic value for the State.
Lisäksi se muodosti perustan liiketoiminnan uudistussuunnitelmalle, jota laadittiin silloin, kun sopimus allekirjoitettiin (3 päivänä lokakuuta 2011), ja joka saatiin valmiiksi maaliskuussa 2012.
The Commission notes that contrary to what Latvia suggests, while the courts may have recognised the right of the State to take over the claims resulting from syndicated loan 2 in line with Article 7.4 of the Agreement, this does not mean that Latvia was obliged to attribute this claim to airBaltic.
Komissio on käytännössä hyväksynyt sen, että rakenneuudistussuunnitelmia muokataan ajan mittaan, ja katsonut, että suunnitelman ensimmäinen versio on rakenneuudistuskauden alkukohta.
The Commission notes that a prudent market economy operator would have not assigned the claim to airBaltic for LVL 1.
Esimerkiksi asiassa Varvaressos antamassaan päätöksessä [37] komissio katsoi, että kyseiselle yritykselle vuosina 2006–2009 myönnettyjä toimenpiteitä oli arvioitava osana jatkuvaa rakenneuudistusta sellaisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella, joka oli laadittu vuonna 2009 (ja joka kattoi vuodet 2006–2011).
Latvia has not provided evidence as to why the State was better off granting the claim to airBaltic than keeping it or using it for some other purpose.
Kuten airBalticin tapauksessa, Varvaressoksen rakenneuudistussuunnitelma vuodelta 2009 oli jatkoa vuonna 2006 laaditulle ”strategiselle liiketoimintasuunnitelmalle”.
As a result of the assignment, Latvia placed the company in a more favourable position than its competitors.
Yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen pitkällä aikavälillä
Furthermore, the Commission does not agree with the arguments of the Latvian authorities and highlights that any additional share in airBaltic would have an additional value to the State, even if small, such that the presence of aid cannot be excluded.
P&R-suuntaviivojen 34 kohdan mukaan rakenneuudistustuen myöntämisen edellytyksenä on oltava sellaisen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka kaikki yksittäiset tuet komissio on hyväksynyt.
In addition, by granting the claim to airBaltic, the State gave up not only to the claim but also any right to interest at a rate of [5 — 7] % thereon.
Suuntaviivojen 35 kohdassa selitetään, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella.
The Commission reiterates the conclusions reached in section 7.2.1 above, that is, when the Agreement was entered into on 3 October 2011, the State did not know whether it would need to make use of Article 7.4 of the Agreement.
Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttaminen siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina.
In addition, the State was not obliged to assign to airBaltic the claims affected by the application of that provision.
Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin (suuntaviivojen 37 kohta).
Finally, the Commission observes that Latvia has not substantiated its claim that the purpose of Article 7.4 of the Agreement was to safeguard the State's investment in airBaltic by preventing any harm to the State in case of default of BAS.
Komissio tuo esiin, että rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtu olosuhteet, jotka johtivat airBalticin vaikeuksiin.
The Commission thus concludes that by providing measure 6, the State did not act as a market economy investor, nor was the operation pari passu with measures 1, 2 and 3.
Ne liittyivät pääasiallisesti vuosien 2008 ja 2009 maailmanlaajuiseen talouskriisiin, joka koetteli voimakkaasti Baltian maita, myös niiden lentoliikennealaa.
Therefore, the Commission is of the opinion that measure 6 conferred an undue advantage on airBaltic.
Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa selitetään, että aiemmin noudatettu kaupallinen strategia samoin kuin tietyt airBalticin edellisen johdon tekemät päätökset pahensivat entisestään yhtiön vaikeuksia.
For the reasons set out in recital 120 above, measure 6 was likely to distort competition and affect trade between Member States.
Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan erityisesti, että airBalticin kaupallisessa strategiassa keskityttiin aiemmin yksinomaan kasvuun eikä kannattavuuteen, jolloin yhtiön menot pääsivät kasvamaan kestämättömälle tasolle.
On account of the arguments above, the Commission comes to the conclusion that measure 6 involved state aid for the benefit of airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Menoja kasvattivat vielä kalusto, johon kuului neljä erilaista ilma-alustyyppiä, sekä ilma-alusten korkeat vuokrakustannukset.
Conclusion on the existence of aid
Reittejä avattiin arvioimatta asianmukaisesti niiden kannattavuutta, ja monet reitit tuottivatkin tappiota.
The Commission concludes that measures 1, 4 and 5 did not entail state aid for the reasons set out above.
Komission johdonmukaisena näkemyksenä on ollut, että nykyisessä taloustilanteessa on tärkeää välttää voiton hakemista pelkällä lyhyellä aikavälillä ja sen sijaan tulisi rakentaa vahvaa pohjaa tulevalle kasvulle.
However, the Commission considers that measures 2, 3 and 6 constituted state aid to airBaltic.
Tässä yhteydessä toiminnan ja palvelujen suorituskyvyn vakauttaminen vie useita vuosia.
In order to determine the amount of aid already disbursed to airBaltic, the Commission observes that measure 3 consisted of the capitalisation of the first State loan of LVL 16 million (EUR 22,65 million) and the first tranche of the second State loan of LVL 41,6 million (EUR 58,89 million).
Rakenneuudistussuunnitelmassa korostetaan, että airBalticin uutena kaupallisena strategiana on ryhtyä hybridilentoyhtiöksi, joka tarjoaa hyvätuottoisille asiakkaille useimpia reittilentoyhtiöiden perinteisiä palveluja samalla kun se hakee halpalentoyhtiöille tyypillisiä kustannussäästöjä.
The second tranche of the second State loan of LVL 25,4 million (EUR 35,96 million) made available to airBaltic on 14 December 2012 — i.e. the remaining part of measure 2 which had not been capitalised — should be added to that amount, together with the EUR 5 million attributed to airBaltic as measure 6.
Yhtiön uusi johto on pannut tätä strategiaa täytäntöön jo merkittävässä määrin lokakuusta 2011 lähtien.
The overall total amount of State aid granted to airBaltic is therefore approximately LVL 86,53 million (EUR 122,51 million).
Lisäksi rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan pääasiallisesti kolmenlaisia rakenneuudistustoimenpiteitä: (i) olemassa olevien liiketoimintojen tulojen ja menojen optimointi; (ii) reittiverkoston uudelleen määrittely ja sen seurauksena lentojen kohteiden, tiheyden ja aikataulujen tarkistaminen RASK:n ja CASK:n optimoimiseksi [39] reittien tasolla; ja (iii) reittiverkoston ja kaluston optimointi parhaan mahdollisen reittiverkoston ja kalustomäärän selvittämiseksi.
LEGALITY OF THE AID
Strategian osana on kehitetty yhteensä 13 tuloja koskevaa aloitetta ja 13 menoja koskevaa aloitetta, ja niiden lisäksi reittiverkon uudelleenmäärittelyn ja kaluston uudistamisen alalla on kehitetty vielä kaksi aloitetta.
Article 108(3) TFEU states that a Member State shall not put an aid measure into effect before the Commission has adopted a decision authorising this measure.
Kaluston optimoinnin alalla komissio panee merkille, että airBalticin sekalainen ja vanheneva kalusto kuluttaa enemmän polttoainetta ja vaatii enemmän kunnossapitoa kuin kilpailijoiden kalusto, mikä ilmenee kustannusten jatkuvana kasvuna.
The Commission observes that Latvia granted measures 2, 3 and 6 to airBaltic without notifying them to the Commission for approval.
Vuosina 2012 ja 2013 airBaltic päätti pitää liikenteessä vain osan sen käytössä olevista ilma-aluksista kustannusten laskemiseksi.
The Commission regrets that Latvia did not comply with the stand-still obligation and therefore violated its obligation according to Article 108(3) TFEU.
Vuonna 2013, korvatakseen osittain Fokker- ja Boeing 757 -kaluston poistamisesta seurannutta kapasiteetin menetystä, airBaltic lisäsi kalustoonsa kaksi Q400 Bombardier -lentokonetta.
As regards the intention of the Latvian authorities to grant to airBaltic EUR 30 million resulting from syndicated loan 2 and linked to measure 6, the Commission recalls the obligation of the Latvian authorities under Article 108(3) TFEU to inform the Commission, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant aid.
Lisäksi kaluston uudistamista silmällä pitäen nykyisiin vuokrasopimuksiin on neuvoteltu entistä paremmat ehdot siihen saakka, kunnes uudet Bombardier CS300 -lentokoneet saadaan käyttöön […] tai […].
Insofar as measures 2, 3 and 6 constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU, their compatibility must be assessed in the light of the exceptions laid down in paragraphs 2 and 3 of that Article.
Tuloja koskeviin aloitteisiin kuuluu uuden hintarakenteen käyttöönotto tai matkatavaramaksujen rakenteen optimointi.
As indicated in the opening decision, in view of the nature of the measures and of the difficulties of airBaltic, the only relevant compatibility criteria appear to be those concerning aid for rescuing and restructuring firms in difficulty under Article 107(3)(c) TFEU on the basis of the R&R Guidelines, and in particular the provisions regarding restructuring aid.
Lisäksi edistetään lähtöselvityksen tekemistä online-muodossa ja siirrytään matkustamomiehistön ja myyntihenkilöstön palkkauksessa joustavaan malliin.
The Latvian authorities were initially of the view that none of the measures entailed state aid.
Kuluja koskeviin aloitteisiin taas sisältyy polttoainehintojen sekä moottori- ja yleistarkastuksia koskevien sopimusten uudelleenneuvottelu nykyisten toimittajien kanssa, vuokrajärjestelyjen optimointi sekä lentokonehallien ja miehistön hotelliyöpymisten kustannusten alentaminen.
However, on the basis of the doubts raised by the Commission in its opening decision, Latvia provided compatibility arguments and argued that the measures constitute compatible restructuring aid.
Myös maahuolintapalvelujen tarjoajien kanssa tehdyt sopimukset neuvotellaan uudelleen.
In particular, Latvia provided an updated restructuring plan in December 2013, complemented by submissions of 28 January, 28 February and 24 March 2014.
Suurin osa edellisissä kappaleissa kuvailluista rakenneuudistustoimenpiteistä on jo pantu täytäntöön.
Latvia notes that the restructuring of airBaltic started on 18 April 2011, when a first plan was submitted to the company's management.
Tulojen optimointia ja kustannusten vähentämistä koskevien aloitteiden sekä kaluston uudistamisen ja reittiverkoston uudelleenmäärittelyn ansiosta airBalticin tulos ennen korkoja ja veroja (EBIT) oli vuoden 2012 lopulla negatiivinen 30 miljoonaa Latvian latia (42,47 miljoonaa euroa), vaikka talousarviossa oli ennakoitu negatiivisen EBITin suuruudeksi 38 miljoonaa Latvian latia (53,8 miljoonaa euroa).
This first plan, which was submitted to the Commission, identified some of the weaknesses of airBaltic and established that approximately EUR [175 — 185] million in share capital was needed to allow the company to renew its fleet and allow it to compete effectively with low-cost carriers.
Vuonna 2013 negatiivinen EBIT laski 7,7 miljoonaan Latvian latiin (10,9 miljoonaan euroon), mikä sekin ylitti tavoitteen.
Latvia argues that as of April 2011, several actions were taken, including the closure of airBaltic's hub in Vilnius and the cancellation of routes, thereby starting airBaltic's restructuring process.
Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään tarkistetut luotettaviin oletuksiin perustuvat talousennusteet realistisen, pessimistisen ja optimistisen skenaarion pohjalta.