natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Latvian State executed its decision to participate in airBaltic's capital increase on 29 December 2011 and proceeded to convert into capital the first State loan and the first tranche of the second State loan.
Liiketoiminnan uudistussuunnitelmassa ennakoidaan, että yhtiölle jo myönnetyn 83 miljoonan Latvian latin (117,51 miljoonan euron) [22] lisäksi realistisessa skenaariossa tarvittaisiin […] vielä [45–55] miljoonaa Latvian latia ([64–78] miljoonaa euroa) lisärahoitusta.
By letter of 4 January 2012, the Ministry of Transport of Latvia requested that BAS participate in the capital increase by converting the BAS loan and injecting the cash.
Määrä laskisi [5–15] miljoonaan Latvian latiin ([7–21] miljoonaan euroon) optimistisessa skenaariossa mutta kasvaisi [135–145] miljoonaan Latvian latiin ([192–206] miljoonaan euroon) pessimistisessä skenaariossa.
Despite the requests of the Latvian authorities, BAS did not seem inclined to fulfil the agreement reached at the shareholders' meeting.
HEINÄKUUN 18 PÄIVÄNÄ 2012 TEHTY KANTELU
Indeed, by letters dated 6 to 26 January 2012, BAS contested the State's acquisition from Latvijas Krājbanka of the airBaltic shares that BAS previously owned (see recital 21 above) and requested that the State refrain from adopting decisions concerning changes in airBaltic's capital.
Latvian ja BAS:n lisäksi sopimuksen osapuolina oli lukuisia muitakin sijoittajia.
On 19 January 2012 the FCMC issued a formal prohibition to BAS and airBaltic on including the BAS loan as part of the capital increase
Nämä sijoittajat sitoutuivat myöntämään airBalticille kaksi syndikoitua 35 miljoonan euron lainaa, joiden korko olisi aluksi [5–7] prosenttia.
By 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase, BAS had neither converted its loan nor injected the cash.
Latvijas Krājbankan ja liettualaisen Snoras-pankin oli tarkoitus myöntää syndikoitu laina 1.
THE COMPLAINT FROM BAS AND SUBSEQUENT EVENTS
Syndikoidun lainan 2 myöntäjiksi oli lupautunut useita yrityksiä, mukaan lukien Taurus.
The complaint filed with the Commission on 9 January 2012 concerned the first and second State loans as well as the capital increase.
Syndikoitujen lainojen avulla oli tarkoitus uudistaa useita saamisia, joita näillä yksityisillä sijoittajilla oli airBalticilta.
The bonds were acquired with a nominal value of LVL 1 each and had no interest, and were purchased by Latvia and BAS in proportion to their shareholding.
MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS
This would result in the Latvian State acquiring 0 %-interest bonds from airBaltic in an amount of approximately LVL 15,78 million (EUR 22,34 million) and BAS acquiring approximately LVL 14,22 million (EUR 20,13 million).
Komissio päätti 20 päivänä marraskuuta 2012 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn.
The bonds are to be converted into capital on 1 July 2015, at a rate of one share per bond.
Aloittamista koskevassa päätöksessä komissio esitti alustavana näkemyksenään, että airBalticia voitiin toimenpiteiden toteuttamisajankohtana pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä.
As regards measure 5, the Latvian authorities explained that no payments were made to airBaltic on 21 and 22 November 2011 as alleged by the complainant.
Lisäksi se totesi suhtautuvansa epäilevästi kuuteen arvioitavana olevaan toimenpiteeseen ja esitti alustavana päätelmänä, että ne olivat kaikki valtiontukea.
However, airBaltic submitted three payment orders to Latvijas Krājbanka prior to the decisions of the FCMC of 17 November 2011 to limit banking operations above EUR 100000 and to halt all operations of Latvijas Krājbanka on 21 November 2011 (see recital 20 above).
Ensimmäiseksi komissio pani merkille, että valtio oli myöntänyt ensimmäisen valtionlainan (toimenpiteen 1) samaan aikaan kuin BAS oli myöntänyt oman lainansa, kumpikin omistusosuutensa mukaisessa suhteessa ja samoilla ehdoilla, mikä voisi ensi näkemältä antaa ymmärtää, että lainat oikeuttivat samoihin etuihin ja vastuisiin (pari passu).
These orders were executed by Latvijas Krājbanka days after.
Komissio totesi kuitenkin, ettei se voinut arvioida ensimmäistä valtionlainaa ja BAS:n lainaa sellaisinaan, vaan niitä oli arvioitava sopimuksen määräyksiä vasten.
In particular, the operations at stake were two payments of USD […] million to IATA Clearing House and of EUR […] million to Riga International Airport executed on 25 November 2011, and a transfer of EUR […] million to an alternative bank account of airBaltic in Swedbank on 30 November 2011.
Komissio panikin merkille, ettei sopimuksesta seurannut, että BAS:n olisi pitänyt myöntää BAS:n lainan lisäksi airBalticille vaihtovelkakirjalaina toisen valtionlainan yhteydessä ja että valtion tekemät sitoumukset olivat erilaisia ja taloudellisesti merkittävämpiä kuin BAS:n sitoumukset.
The ‘reShape’ plan of March 2012
Komissio myös huomautti, että BAS oli tehnyt päätöksen sijoittaa airBalticiin siinä vaiheessa, kun viranomaiset olivat jo osoittaneet haluavansa tukea yhtiötä taloudellisesti.
In March 2012, airBaltic adopted a plan entitled ‘reShape’.
Komissio piti kyseenalaisena sitä, että ensimmäisen valtionlainan korko ja joulukuussa 2011 toteutettu [5–15] prosenttiyksikön suuruinen koron lasku (ks. edellä johdanto-osan 30 kappale) olisivat olleet markkinakorkojen tasolla, kun otetaan huomioon airBalticin merkittävät vaikeudet noihin aikoihin.
It foresees a number of measures, including the purchase of more efficient planes [21] and the closure of certain routes, which would allow the company to break-even in 2014 in the realistic and optimistic scenarios.
Toisesta valtiontuesta (toimenpide 2) komissio toi ensimmäiseksi esiin, että se oli sisältynyt sopimukseen, joskin määrittelemättömän suuruisena ja lukuisien ehtojen rajoissa.
However, in the pessimistic scenario, airBaltic would have negative EBIT until at least 2016.
Komission mukaan toisen valtionlainan ei voitu katsoa oikeuttaneen samoihin etuihin ja vastuisiin (pari passu), sillä – toisin kuin Latvia väitti – sopimuksesta ei seurannut, että BAS:n olisi pitänyt BAS:n lainan lisäksi myöntää airBalticille vaihtovelkakirjalaina.
The reShape plan foresees that on top of the LVL 83 million (EUR 117.51 million) already committed to the company, [22] additional financing of LVL [45 — 55] million (EUR [64 — 78] million) will be needed […] in the realistic scenario.
Lisäksi komissio korosti, että silloin kun Latvia päätti myöntää airBalticille toisen valtionlainan, asia ei vaikuttanut mitenkään BAS:ään sillä BAS:llä ei ollut mitään velvollisuutta myöntää muuta lainaa airBalticille.
This amount would go down to LVL [5 — 15] million (EUR [7 — 21] million) in the optimistic scenario but would increase to LVL [135 — 145] million (EUR [192 — 206] million) in the pessimistic one.
Komissio epäili toisen valtionlainan korosta ([9–11] prosenttia), olisiko yksityinen sijoittaja myöntänyt yhtiölle lainaa vastaavalla korolla, kun otetaan huomioon airBalticin vaikeudet ja se, että lainan vakuutta oli käytetty myös ensimmäisen valtionlainan vakuutena.
THE COMPLAINT OF 18 JULY 2012
Komissio toi 22 päivänä joulukuuta 2011 päätetyn pääoman kasvattamisen osalta (toimenpide 3) esiin, että kyseisen päätöksen tekemisen aikaan BAS oli menettänyt yhtä lukuun ottamatta kaikki osakkeensa airBalticissa (sillä valtio oli ostanut ne Latvijas Krājbankalta).
Apart from Latvia and BAS, a number of other investors were also parties to the Agreement.
Valtion omistusosuus yhtiössä oli näin kasvanut 99,8 prosenttiin (ks. edellä johdanto-osan 21 kappale).
These investors agreed to grant two syndicated loans to airBaltic for EUR 35 million each at an initial interest rate of [5 — 7] %.
Lainan muuttaminen pääomaksi ei siis ollut BAS:lle taloudellisesti järkevää, sillä saadakseen aiemman omistusosuutensa takaisin BAS:n olisi pitänyt paitsi muuntaa BAS:n laina pääomaksi myös myöntää käteisrahoitusta 37,7 miljoonaa Latvian latia (53,38 miljoonaa euroa), ja silti, yhtiön vaikeudet huomioon ottaen, olisi ollut epätodennäköistä, että osakepääoma tuottaisi lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä mitään voittoa.
Syndicated loan 1 was supposed to be provided by Latvijas Krājbanka and the Lithuanian bank Snoras.
Lisäksi komissio suhtautui epäilevästi ajankohtaan, jolloin toimenpide 3 oli tosiasiallisesti toteutettu.
Syndicated loan 2 was supposed to be provided by several companies, among others Taurus.
Komissio toi myös esiin, että BAS:llä ja valtiolla oli tietty aikaraja – oletetusti 30 päivä tammikuuta 2012, jolloin pääoman kasvattamisen ensimmäinen merkintäaika päättyi – pääomasijoituksen tekemiselle airBalticiin.
These syndicated loans were to be granted in order to novate several claims that those private investors held against airBaltic.
Valtio teki pääomasijoituksensa kuitenkin jo 29 tai 30 päivänä joulukuuta 2011, mutta BAS puolestaan ei koskaan muuttanut omaa lainaansa pääomaksi tai myöntänyt käteisrahoitusta.
In case BAS would not fulfil its commitments under the Agreement, in line with its Article 7.4, the investors who were to grant to airBaltic the syndicated loan 2 — including BAS' shareholder Taurus — agreed to ‘assign and to hand over to the State or its nominated company for the sum of LVL 1 all claims which stem from […] the outstanding [syndicated] loan nr 2’.
Komission mukaan Latvian olisi pitänyt ennen lainojensa muuttamista pääomaksi odottaa, että se olisi saanut riittävän varmuuden siitä, että myös BAS tekisi niin.
On 18 July 2012, the Commission received an additional complaint (see recital 7 above) regarding the obligation of the investors under Article 7.4 of the Agreement to assign and to hand over to the State or its nominated company all claims stemming from syndicated loan 2 for just LVL 1 (see recital 28 above).
Näin ollen komissio katsoi, ettei toimenpide 3 vaikuttanut olevan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.
The complainant alleges that by letters of 9 February 2012 and 12 June 2012 the Latvian State had decided that a claim of EUR 5 million towards airBaltic for syndicated loan 2 — the part granted by Taurus, out of a total of EUR 35 million — is to be assigned to airBaltic for a price of LVL 1 (measure 6).
Huhtikuussa 2010 toteutetusta airBalticin nollakorkoisten joukkovelkakirjojen hankinnasta 30 miljoonalla Latvian latilla (42,47 miljoonalla eurolla) (toimenpide 4) komissio korosti, että tällaiset joukkovelkakirjat ovat ominaisuuksiensa puolesta verrattavissa pääomanlisäykseen.
THE OPENING DECISION
Kun otetaan huomioon, ettei hankinnalla tavoiteltu alun perinkään voittoa, sillä joukkovelkakirjoille ei maksettu lainkaan korkoa, ja että tuoton saaminen muuttamisen yhteydessä vaikutti epätodennäköiseltä yhtiön vaikeuksien, lentoliikennealan tilanteen ja yhtiön kannattavuuden palauttamissuunnitelman puuttumisen takia, komissio suhtautui epäilevästi toimenpiteen 4 soveltuvuuteen sisämarkkinoille.
On 20 November 2012, the Commission decided to open the formal investigation procedure.
Lisäksi komissio ei voinut sulkea pois sen mahdollisuutta, että BAS olisi hankkinut joukkovelkakirjat, koska Latvia oli osoittanut suurta kiinnostusta airBalticia kohtaan ennen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua.
In its opening decision, the Commission came to the preliminary view that airBaltic could be considered a firm in difficulty at the time the measures identified were provided.
Komissio ei voinut varmuudella todeta, että Latvijas Krājbankan suorittamat 2,8 miljoonan euron suuruiset maksut (toimenpide 5) olivat – silloin kun ne tehtiin – riippumattomat valtiosta, sillä Latvijas Krājbanka oli valtion sataprosenttisesti omistama pankki.
It also expressed doubts as regards the six measures under assessment and came to the preliminary conclusion that all of them entailed state aid.
Tässä yhteydessä komissio huomautti, että Latvia ei ollut esittänyt mitään todisteita siitä, että airBaltic olisi toimittanut maksu- ja siirtomääräykset ennen kuin FCMC päätti 17 päivänä marraskuuta 2011 rajoittaa jokaisen asiakkaan osalta yli 100000 euron suuruisia pankkitapahtumia.
The Commission first noted that the first State loan (measure 1) was provided by the State at the same time as the BAS loan — in proportion to their shareholdings — and at identical conditions, which at first sight would seem to suggest that the loans had been granted on pari passu terms.
Lopuksi siitä, että airBalticille oli luovutettu 5 miljoonan euron saamiset (toimenpide 6), komissio selitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että Latvia oli sopimuksen 7.4 kohdan nojalla päättänyt, että airBalticille luovutetaan syndikoituun lainaan 2 perustuvat 5 miljoonan euron saamiset – Tauruksen myöntämä osuus yhteensä 35 miljoonasta eurosta – vain yhden Latvian latin korvausta vastaan.
However, the Commission observed that it could not assess the first State loan and the BAS loan in isolation but in the overall context of the provisions of the Agreement.
Komissio korosti, että taloudellisesta näkökulmasta toimenpide muistutti pitkälti velkojen mitätöintiä, jolla Latvia vapautti airBalticin velvollisuudesta maksaa korkoja ja maksaa takaisin osa syndikoidusta lainasta 2 saamisen haltijalle.
Accordingly, the Commission noted that from the Agreement it did not result that, in addition to the BAS loan, BAS also had to issue a convertible loan to airBaltic alongside the second State loan and that the State had made commitments that were different and economically more significant than those taken by BAS.
Komissio totesi lisäksi, ettei toimenpide 6 ollut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen, sillä airBalticilla ei ollut sopimuksen nojalla oikeutta saada saamisia yhden Latvian latin korvausta vastaan.
The Commission also observed that the decision of BAS to invest in airBaltic was taken in a context in which the public authorities had already demonstrated their willingness to financially support the company.
Jäljellä olevista syndikoituun lainaan 2 perustuvista 30 miljoonan Latvian latin (42,47 miljoonan euron) saamisista (ks. edellä johdanto-osan 42 kappale) komissio pani merkille, että edellä esitettyä perustelua voitaisiin soveltaa soveltuvin osin myös näihin saamisiin.
In relation to the interest rate of the first State loan and the cut on the interest rate of [5-15] percentage points occurred in December 2011 (see recital 30 above), the Commission considered it doubtful that the rates applied would be at market level in view of the significant difficulties of airBaltic at the time.
Komission alustavana päätelmänä oli näin ollen, että arvioitavina olevat kuusi toimenpidettä olivat laitonta valtiontukea, sillä ne oli myönnetty SEUT 108 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen ilmoitus- ja keskeytysvelvoitteiden vastaisesti.
With regard to the second State loan (measure 2) the Commission first observed that it was already foreseen in the Agreement, albeit with an undetermined amount and subject to a number of factors.
Komissio myös suhtautui epäilevästi arvioitavina olevien kuuden toimenpiteen soveltuvuuteen sisämarkkinoille, erityisesti siksi, että Latvian viranomaiset eivät olleet esittäneet mitään perusteluja soveltuvuudelle.
According to the Commission, the second State loan could not be considered pari passu since from the Agreement it did not follow — contrary to what Latvia argued — that, in addition to the BAS loan, BAS also had to issue a convertible loan to airBaltic.
Mahdollisista yhteismarkkinoille soveltumisen perusteista komissio katsoi alustavasti – airBalticin vaikeudet huomioon ottaen – että ainoat perusteet, joihin voitaisiin vedota, liittyivät SEUT 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen tarkoitettuun tukeen valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen [23] (jäljempänä ’P&R-suuntaviivat’) mukaisesti.
Moreover, the Commission highlighted that when Latvia decided to provide the second State loan to airBaltic, there was no possible concomitance on the side of BAS since it was under no obligation to provide any other loan to airBaltic.
Niiden tietojen perusteella, jotka sillä oli tuohon aikaan, komissio katsoi, että pelastamistuen edellytykset eivät vaikuttaneet täyttyvän eikä liiketoiminnan uudistussuunnitelma sisältänyt tarvittavia tietoja, jotta sitä olisi voinut pitää P&R-suuntaviivojen 3.2 kohdassa tarkoitettuna rakenneuudistussuunnitelmana.
In relation to the interest rate of the second State loan ([9 — 11] %), the Commission expressed doubts that a private investor would have provided the company with a loan at such an interest rate in view of the difficulties that airBaltic was facing and the fact that the collateral used was the same as that granted in relation to the first State loan.
HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ
Pertaining to the capital increase agreed on 22 December 2011 (measure 3), the Commission noted that at the time the recapitalisation decision was taken, BAS had lost all except one of its shares in airBaltic (since the State had acquired them from Latvijas Krājbanka).
LATVIAN HUOMAUTUKSET
As a result, the State increased its shareholding in the company to 99,8 % (see recital 21 above).
Latvia väittää, että BAS oli sopimuksen alullepanija ja itse asiassa pyysi valtiota osallistumaan pääoman kasvattamiseen.
Therefore, the conversion made little economic sense for BAS, who — in order to regain its former shareholding — was requested not only to convert into capital the BAS loan but also to inject LVL 37,7 million (EUR 53,38 million) in cash, all this with limited possibilities that the equity would provide any return in the short- to medium-term in view of the difficulties of the company.
Valtio suostui lopulta sijoitukseen sopimuksessa asetettujen tiukkojen ehtojen puitteissa.
Moreover, the Commission expressed doubts on the date at which measure 3 was actually granted.
Yksi sopimuksen pääkohdista oli, että valtio ja BAS tekisivät noin 100 miljoonan Latvian latin (141,58 miljoonan euron) suuruisen pääomanlisäyksen kahdessa vaiheessa: (i) 30 miljoonaa Latvian latia (42,47 miljoonaa euroa) ensimmäisen valtionlainan ja BAS:n lainan muodossa, ja (ii) noin 70 miljoonaa Latvian latia (99,1 miljoonaa euroa), jotka valtio ja BAS myöntäisivät omistusosuutensa mukaisessa suhteessa.
The Commission also noted that BAS and the State had a certain period of time — presumably until 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase — to inject the capital in airBaltic.
Näin ollen Latvian mukaan BAS:llä oli sopimuksen nojalla velvollisuus myöntää airBalticille lisää pääomaa sen omistusosuutta vastaava määrä.
The State however did so on 29 or 30 December 2011, while BAS eventually never converted its loan or injected the cash.
Latvia johtaa tämän päätelmän sopimuksen 7.2 kohdasta, jossa todetaan, että valtio myöntää airBalticille toisen lainan ”äänioikeuttaan vastaavassa suhteessa”, mikä Latvian mielestä tarkoitti, että myös BAS:n oli myönnettävä rahoitusta samassa suhteessa.
According to the Commission, before converting the loans, Latvia should have waited until it was reasonably assured that BAS would also do so.
Latvia myös panee merkille, että sopimuksessa määrätään lukuisia varotoimenpiteitä, joilla turvataan valtion taloudelliset edut siltä varalta, että BAS ei täyttäisi velvollisuuksiaan: (i) valtiolla on oikeus ostaa osakkeet BAS:ltä yhden Latvian latin korvausta vastaan, (ii) syndikoidun lainan 2 myöntäneillä yksityisillä sijoittajilla on velvollisuus luovuttaa saamisensa airBalticilta valtiolle tietyissä olosuhteissa, ja (iii) sijoittajilla on velvollisuus hyvittää airBalticille tietyt taseen ulkopuoliset vastuut, joiden määrä on yhteensä noin […] miljoonaa euroa [24].
On this basis, the Commission was of the view that measure 3 did not appear to be MEIP-conform.
Latvian mielestä se, että BAS ja sijoittajat hyväksyivät nämä varotoimenpiteet, todistaa, että ne uskoivat BAS:n täyttävän velvollisuutensa.
In relation to the acquisition of LVL 30 million (EUR 42,47 million) of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4), the Commission highlighted that these bonds, in view of their characteristics, were comparable to a capital injection.
Näistä syistä Latvia katsoo, että toimenpiteet 1, 2 ja 3 olivat samanaikaisia ja markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia.
Given that profitability was excluded from the outset since no interest was attached to the bonds and that future profitability upon conversion appeared unlikely in view of the difficulties of the company, the situation of the airline industry, and the absence at the time of a plan for bringing the company back to profitability, the Commission raised doubts about the market-conformity of measure 4.
Latvia väittää lisäksi, että koska toimenpide 6 oli seurausta varotoimenpiteistä, sekään ei ollut valtiontukea.
In addition, the Commission was not able to exclude that BAS acquired the bonds because of the strong interest shown by Latvia in airBaltic before the bond issuance.
Latvia lisää vielä toimenpiteen 1 osalta, että korko oli markkinataloussijoittajaperiaatteen ja viitekorkotiedonannon [25] mukainen ja että koron laskeminen [11–13] prosentista [2–4] prosenttiin oli valtiolle taloudellisesti järkevää airBalticin (josta se omisti tuolloin 99,8 prosenttia) rahoituskustannusten laskemiseksi.
Concerning the EUR 2,8 million payments by Latvijas Krājbanka (measure 5), the Commission could not conclude with certainty whether — at the time these payments occurred — the actions of Latvijas Krājbanka, being a 100 % State-owned bank as, were independent of those of the State.
Toimenpiteestä 2 Latvia katsoo, että korko oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen.
Finally, regarding the EUR 5 million claim attributed to airBaltic (measure 6), the Commission explained in its opening decision that by virtue of Article 7.4 of the Agreement, Latvia had decided that a claim of EUR 5 million towards airBaltic for syndicated loan 2 — the part granted by Taurus, of a total of EUR 35 million — was to be assigned to airBaltic for a price of LVL 1.
Mitä tulee toimenpiteeseen 6, Latvia lisää, että saamisten luovuttaminen airBalticille oli seurausta sopimuksen 7.4 kohdassa määrätyistä toimenpiteistä.
The Commission highlighted that in economic terms this operation was very similar to a debt waiver, by means of which Latvia was freeing airBaltic from its obligation to pay interests and to reimburse part of syndicated loan 2 to the bearer of the claim.
Latvian mukaan tämä osoittaa, että sopimus on kokonaisuudessaan tasapuolinen, sillä saamisen luovuttaminen airBalticille takaa, että yksityiset sijoittajat myöntävät airBalticille rahoitusta tasasuhteisesti.
In addition, the Commission concluded that measure 6 was not MEIP-conform since airBaltic was not entitled under the Agreement to get the credit in exchange of LVL 1.
Latvia katsoo toimenpiteestä 4, että koska valtio ja BAS laskivat samanaikaisesti liikkeeseen nollakorkoisia joukkovelkakirjoja samoilla ehdoilla, toimenpide ei ollut valtiontukea.
In relation to the rest of the claims under syndicated loan 2 totalling LVL 30 million (EUR 42,47 million) (see recital 42 above), the Commission noted that the reasoning above would apply mutatis mutandis to these claims.
Latvia myös selittää, että päätös laskea liikkeeseen joukkovelkakirjoja tehtiin BAS:n aloitteesta.
The Commission therefore came to the preliminary conclusion that the six measures under assessment entailed unlawful state aid, since they had been granted in breach of the notification and stand-still obligations established in Article 108(3) TFEU.
Mitä tulee siihen, etteivät nämä joukkovelkakirjat tuottaneet mitään voittoa, komission pitäisi Latvian mielestä ottaa huomioon niin kutsuttu omistajavaikutus ja se, että valtiolla oli airBalticin osakkaana erilaiset kannustimet kuin ulkopuolisella sijoittajalla.
The Commission also expressed doubts on the compatibility with the internal market of the six measures under assessment, in particular since the Latvian authorities did not provide any possible grounds for compatibility.
Lopuksi Latvia esittää, ettei toimenpiteeseen 5 liittynyt valtion varoja ja joka tapauksessa FCMC:n toimia ei voi lukea valtion syyksi.