natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The content of the declarations required regarding knowledge and monitoring of the products and the procedures for sending them are set out in detail.
Esitetään yksityiskohtaisemmat tiedot tuotteiden tunnistamisen ja seurannan edellyttämien ilmoitusten sisällöstä ja toimittamistavasta.
These amendments are related to the reform of the system for inspecting designations of origin introduced by Order No 2006-1547 of 7 December 2006 on enhancing the value of agricultural, forestry, food and marine products.
Nämä muutokset liittyvät alkuperänimitysten valvontajärjestelmän uudistukseen, joka otettiin käyttöön maa- ja metsätaloustuotteiden, elintarvikkeiden ja kalastustuotteiden lisäarvon parantamisesta 7. joulukuuta 2006 annetulla lailla nro 2006-1547.
Sub-heading IV.2 ‘Registers’
Alakohta IV.2 ”Rekisterit”
Sub-heading IV.3 ‘Product monitoring’
Alakohta IV.3 ”Tuotteiden tarkastaminen”
Heading V ‘Method of production’
Kohta V ”Tuotantomenetelmä”
Sub-heading V.1 ‘Milk production’
Alakohta V.1 ”Maidon tuotanto”
The dairy herd is defined as ‘all the dairy cows and replacement heifers present on the holding’, it being understood that ‘the dairy cows are the animals in production and the animals which have run dry’ and ‘the heifers are the animals which have been weaned but have not yet given birth.’.
Lypsykarjan määritelmä.
The purpose of this definition is to avoid any confusion by making clear which animals are being referred to when the terms ‘dairy herd’, ‘dairy cows’ and ‘heifers’ are used subsequently in the specification.
”Lypsykarjaan kuuluvat kaikki tilalla olevat lypsylehmät ja karjan uudistamiseen tarkoitetut hiehot”; tässä yhteydessä lypsylehmillä tarkoitetaan maitoa tuottavia eläimiä ja ummessa olevia eläimiä ja hiehoilla vieroitettuja eläimiä ennen ensimmäistä poikimista. Tarkoituksena on määritellä sekaannusten välttämiseksi selkeästi eläimet, joihin viitataan myöhemmin eritelmässä käytettäessä ilmaisuja ”lypsykarja”, ”lypsylehmä” ja ”hieho”.
In point V.1.a, the procedures for temporary derogation from the requirements governing the provenance of the basic ration for dairy cows in the event of drought, climatic hazards or other exceptional circumstances have been removed.
Poistetaan kohdasta V.1.a lypsylehmien perusravinnon alkuperään liittyviä väliaikaisia poikkeuksia koskevat säännöt, joita sovelletaan kuivuuden, ilmasto-olojen muutosten tai muiden poikkeuksellisten olosuhteiden yhteydessä.
In point V.1.a it is made clear that the second paragraph concerns the basic ration and that cruciferous plants in the form of fodder are excluded.
Täsmennetään kohdassa V.1.a, että toinen kappale koskee perusravintoa ja että rehukaalia ei saa antaa rehun muodossa.
The purpose of these clarifications is to avoid any ambiguity in the text.
Tällä halutaan välttää tekstissä mahdolliset tulkinnanvaraisuudet.
In point V.1.a the provision relating to the supply of hay outside the grazing period applies only to the dairy cows: in the interests of consistency, monitoring compliance with this provision is therefore carried out on all the dairy cows and not on the dairy herd.
Kohdassa V.1.a oleva heinän antamista laidunkauden ulkopuolella koskeva määräys on rajoitettu koskemaan yksinomaan lypsylehmiä; johdonmukaisuuden vuoksi määräyksen noudattamisen valvonta koskee sen vuoksi lypsykarjan asemesta kaikkia lypsylehmiä.
In point V.1.b, in the interests of greater clarity, it is specified that the ban on rearing only by permanent stalling and on off-land rearing applies to the dairy cows.
Tarkkuuden parantamiseksi kohdassa V.1.b mainitaan, että kielto pitää eläimiä pysyvästi sisätiloissa ja harjoittaa tuotantoa ilman yhteyttä maahan koskee lypsylehmiä.
In point V.1.b a minimum grazing period of 150 days a year is stipulated for the dairy cows.
Kohdassa V.1.b täsmennetään, että lypsylehmien laiduntamisen on kestettävä vähintään 150 päivää vuodessa.
This condition confirms grazing’s place in the dairy cows’ feed and facilitates monitoring compliance with the grazing requirement.
Tämän edellytyksen tarkoituksena on vahvistaa laiduntamisen merkitystä lypsylehmien ruokinnassa ja helpottaa laiduntamisvelvoitteen valvontaa.
In point V.1.b a sentence specific to green feeding authorises this practice for the dairy cows, with grass coming from the geographical area and supplementing grazing.
Kohdassa V.1.b vihantarehuruokintaa koskevalla erityislausekkeella sallitaan kyseinen käytäntö lypsylehmien osalta maantieteelliseltä alueelta peräisin olevalla ruoholla laiduntamisen täydentämiseksi.
The sentence therefore enables optimum use to be made, in the form of fresh fodder, of grass from parcels which are too far away from the milking shed for the dairy cows to be taken there.
Näin on mahdollista hyödyntää tuorerehuna sellaisilta lohkoilta saatua ruohoa, jotka sijaitsevat liian kaukana lypsytiloista, jotta lypsylehmät voitaisiin viedä niille.
In point V.1.b a stocking density limit for holdings has been set in order to contribute towards affirming the use of extensive methods on the dairy farms to which the designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ applies.
Kohdassa V.1.b otetaan käyttöön tilan eläintiheyttä koskeva rajoitus, jolla vahvistetaan laajaperäinen kasvatusmenetelmä alkuperänimityksen ”Fourme de Montbrison” tuotantoa harjoittavilla lypsykarjatiloilla.
In point V.1.c a maximum limit of 1800 kg has been set for the proportion of supplements and additives in dry matter per dairy cow per year.
Kohtaan V.1.c lisätään täydennysrehun ja ravintolisien osuuden rajoittaminen enintään 1800 kg:aan kuiva-ainetta lypsylehmää kohti vuodessa.
This provision therefore promotes feed based on the fodder which makes up the basic ration and which comes from the geographical area.
Sillä edistetään maantieteelliseltä alueelta peräisin olevasta rehusta koostuvan perusravinnon käyttöä eläinten ruokinnassa.
In point V.1.c the raw materials authorised in supplements given to the dairy cows and the additives authorised are now shown in two separate positive lists for greater clarity.
Kohtaan V.1.c lisätään, että lypsylehmille annettavan täydennysrehun raaka-aineista ja sallituista ravintolisistä laaditaan vastedes selkeyden vuoksi erilliset positiiviluettelot.
The following have been added to the positive list of raw materials authorised in supplements given to the dairy cows: moist grain maize; products derived from oilseeds, without the addition of urea; products derived from oil fruits, without the addition of urea, except for vegetable oils and fats and cocoa shells and pods; products derived from legume seeds; and by-products of the fermentation of micro-organisms whose cells have been deactivated or killed, other than products obtained from the biomass of specific micro-organisms cultivated on specified substrata and other than vinasse.
Luetteloa lypsylehmille annettavan täydennysrehun sallituista raaka-aineista täydennetään kostealla viljamaissilla, öljykasvien siemenistä johdetuilla tuotteilla, joihin ei ole lisätty ureaa, kasviöljyjä ja -rasvoja sekä kaakaopavun kuoria lukuun ottamatta, palkokasvien siemenistä johdetuilla tuotteilla ja mikro-organismeista, joiden solut on inaktivoitu tai tapettu, käymisestä saaduilla sivutuotteilla (muut kuin tietyillä alustoilla kasvatettujen tiettyjen mikro-organismien biomassasta saadut tuotteet ja muut kuin vinassi).
In point V.1.e a provision banning GMOs in holdings’ feed and crops has been added in order to maintain the feed’s traditional character.
Kohtaan V.1.e lisätään rehun perinteisen luonteen säilyttämiseksi määräys, jolla kielletään muuntogeenisten organismien käyttö eläinten ruokinnassa ja niiden viljely tilalla.
Sub-heading V.3 ‘Processing’
Alakohta V.3 ”Jalostus”
In the positive list of ingredients and production aids and additives authorised in the milk or during production, the words ‘harmless cultures of bacteria, yeasts and moulds’ are replaced by the words ‘cultures of bacteria, yeasts and moulds proven to be harmless’ for greater clarity.
Korvataan maidossa tai valmistuksessa sallittujen ainesosien ja valmistuksen apuaineiden tai lisäaineiden positiiviluettelossa ilmaisu ”vaarattomat bakteeriviljelmät, hiivat ja jalohomeet” täsmällisemmällä ilmaisulla ”bakteeriviljelmät, hiivat ja jalohomeet, joiden vaarattomuus on osoitettu”.
The paragraph ‘The different stages which follow comprise cutting the ‘coagulum or curds’, stirring, resting the curds, light pressing, crumbling, salting in the mass of the curds, putting into moulds, draining and putting into gutters. The stages are described in the following paragraphs:’ has been deleted because each stage listed in that paragraph is described individually further on in the specification.
Poistetaan kohta ”Juoksetettu juustomassa (juustouma) leikataan rakeiksi ja sekoitetaan, sen annetaan levätä, sitä puristetaan kevyesti, se murskataan, suolataan, asetetaan muotteihin, valutetaan ja laitetaan kourumaisille alustoille. Nämä vaiheet kuvaillaan tarkemmin seuraavassa:(…)”, koska kaikki kyseisessä kohdassa luetellut vaiheet kuvataan myöhemmin yksitellen eritelmässä.
Light pressing of the curds while resting before crumbling is optional from now on.
Juustouman kevyt puristaminen murskaamista edeltävän lepovaiheen aikana on vastedes valinnaista.
This practice is not in fact an essential part of the technological production process, insofar as the final dry extract of the cheese complies with the specification’s requirements.
Käytäntö ei ole ratkaisevan tärkeä teknisen valmistusmenetelmän kannalta, edellyttäen että juuston lopullisen kuiva-ainepitoisuuden osalta noudatetaan eritelmän määräyksiä.
To facilitate understanding, the text specifies that the indoor draining carried out without turnover pressing takes place after moulding of the curds.
Ymmärrettävyyden lisäämiseksi täsmennetään, että juustomassan valutus tuotantotilassa kääntelemällä ilman puristamista tehdään sen jälkeen, kun juustomassa on laitettu muotteihin.
The minimum duration of in-mould draining without turnover pressing is reduced from 24 to 18 hours.
Muoteissa kääntelemällä ilman puristamista tapahtuvan valutuksen vähimmäiskestoaikaa lyhennetään 24:stä 18 tuntiin.
Changes in practice have reduced this period without affecting the quality of the cheeses produced.
Tähän on syynä valmistusmenetelmien kehittyminen, eikä muutos vaikuta valmiiden juustojen laatuun.
The sentence ‘Pricking is carried out from the 10th day after renneting’ has been moved to point V.4 and it is also made clear that the reference is to the pricking of the cheeses.
Virke ”Pisteleminen aloitetaan kymmenentenä päivänä juoksetteen lisäämisen jälkeen” siirretään kohtaan V.4 täsmentäen samalla, että on kyse juustojen pistelemisestä.
Sub-heading V.4 ‘Maturing and preservation’
Alakohta V.4 ”Kypsytys ja säilytys”
The sentence ‘After pricking, maturing is carried out in a cellar or cheese ripening room kept at a temperature of between 6 °C and 12 °C for at least two weeks with a relative humidity of 90-98 %’ is replaced by the sentence ‘On leaving the guttering room, after drying if necessary, maturing is carried out in a cellar or cheese ripening room kept at a temperature of between 6 °C and 12 °C with a relative humidity of 90-98 %’, supplemented by the sentence ‘After pricking, the cheeses are matured for at least two weeks in a cellar or cheese ripening room at the temperature and humidity described above’.
Virke ”Pistelyn jälkeen juustoja kypsytetään vähintään 15 päivää 6–12 °C:een lämpötilassa kellarissa tai kypsytysvarastossa, jonka suhteellinen kosteus on 90–98 %” korvataan virkkeellä ”Valutustilasta poistamisen jälkeen mahdollisesti hiestettyjä juustoja kypsytetään vähintään 15 päivää 6–12 °C:een lämpötilassa kellarissa tai kypsytysvarastossa, jonka suhteellinen kosteus on 90–98 prosenttia”, ja sitä täydennetään seuraavalla virkkeellä: ”Pistelyn jälkeen juustoja kypsytetään vähintään 15 päivää kellarissa tai kypsytysvarastossa edellä kuvatuissa lämpötila- ja kosteusolosuhteissa.”
The purpose of these clarifications in the text is to describe more fully the sequence of operations.
Näillä muotoiluun liittyvillä täsmennyksillä halutaan kuvata tarkemmin toimenpiteiden kulku.
Pricking does not take place just before the cheeses go into a cellar, but when they are in a cellar.
Pistely ei itse asiassa tapahdu välittömästi ennen juustojen viemistä kellariin vaan niiden ollessa kellarissa.
Drying might be carried out between leaving the gutter room and entering the cellar.
Valutustilasta poistamisen ja kellariin tuomisen välissä juustot voidaan hiestää.
The minimum period of two weeks in a cellar starts from the date of pricking.
Viidentoista päivän vähimmäiskypsytysaika kellarissa lasketaan siitä päivästä, jona juustot pistellään.
Heading VIII ‘Labelling’
Kohta VIII ”Merkinnät”
The requirement to include the reference ‘appellation d’origine contrôlée’ on the labelling has been deleted and replaced by a requirement to include the European Union’s PDO symbol, in the interests of legibility and synergy in the provision of information about PDO-registered products.
Poistetaan velvollisuus ilmoittaa päällysmerkinnöissä maininta ”appellation d’origine contrôlée” (tarkistettu alkuperänimitys) ja korvataan se suojattuun alkuperänimitykseen liittyvällä EU:n SAN-tunnuksella; tämän tarkoituksena on parantaa luettavuutta ja lisätä synergiaa SAN-tuotteiksi rekisteröityjen tuotteiden välillä niitä koskevien tietojen ilmoittamisessa.
Heading IX ‘National requirements’
Kohta IX ”Kansalliset vaatimukset”
In accordance with the above-mentioned national reform of the system for monitoring designations of origin, a table has been added which sets out the main points to be checked and the evaluation method to be used.
Edellä mainitun suojattujen alkuperänimitysten valvontajärjestelmän kansallisen uudistuksen mukaisesti lisätään taulukko, jossa esitetään tärkeimmät valvottavat kohdat ja niiden arviointimenettelyt.
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘FOURME DE MONTBRISON’
Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 [1]”FOURME DE MONTBRISON”
EC No: FR-PDO-0105-01014-06.07.2012
EY-nro: FR-PDO-0105-01014–06.07.2012
PGI ( ) PDO (X)
SMM () SAN (X)
‘Fourme de Montbrison’
”Fourme de Montbrison”
Description of the product to which the name in (1) applies ‘Fourme de Montbrison’ is a cheese produced from renneted cow’s milk.
Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta
It is made in the form of a cylinder between 17 and 21 cm in height and 11,5 and 14,5 cm in diameter, weighing 2,1 to 2,7 kg, has blue veins, is unpressed, uncooked, fermented and salted by adding salt to the curd when it is placed in the mould.
Fourme de Montbrison on lehmänmaidosta juoksettamalla valmistettu puristamaton ja kypsyttämätön, hapatettu ja juustomassan muottiin laittamisen yhteydessä suolattu lieriön muotoinen sinihomejuusto, jonka korkeus on 17–21 cm, halkaisija 11,5–14,5 cm ja paino 2,1–2,7 kg.
The cheese has a fat content of at least 52 grams per 100 grams of cheese after total desiccation and the matured cheese must have a dry matter content of at least 52 grams per 100 grams of cheese.
Sen rasvapitoisuus kuiva-aineessa on vähintään 52 prosenttia, ja kuiva-ainepitoisuuden on oltava vähintään 52 g 100 g:ssa kypsää juustoa.
The designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ must not be used for the cheese until the 32nd day after renneting.
Juustolle voidaan antaa suojattu alkuperänimitys ”Fourme de Montbrison” vasta sen jälkeen, kun maidon juoksettumisesta on kulunut 32 päivää.
There is a bloom on the dry, orange-coloured rind, where white, yellow and red mould may also be present.
Fourme de Montbrison -juustoa peittää ohut kuiva oranssinvärinen homekuori, ja siinä voi olla valkoisia, keltaisia ja punaisia homekukintoja.
The inside of the cheese is cream in colour, with a few cracks and a marbling of light blue veins.
Kermanvalkoisessa sisuksessa on vähän reikiä sekä vaaleansinisiä marmoroituneita homejuovia.
‘Fourme de Montbrison’ has a homogeneous, slightly firm texture and melts in the mouth.
Fourme de Montbrison -juuston rakenne on yhtenäinen, hieman kiinteä ja suussa sulava.
It has a subtle, scented flavour and a fruity, milky taste with a hint of a blue cheese, making it rather mild.
Sen hienostuneen mausteisessa maussa korostuu maitotuotteen maku, johon yhdistyy kevyt sinihomejuuston maku, joka antaa juustolle lievästi makean vivahteen.
Throughout the year, the dairy cows’ basic ration comprises fodder from the defined geographical area.
Lypsylehmiä ruokitaan koko vuoden ajan perusravinnolla, joka koostuu nimityksen maantieteelliseltä alueelta peräsin olevasta rehusta.
The feed authorised in the basic ration comprises all fodder except cruciferous plants in the form of fodder.
Sallittu perusravinto käsittää kaikki rehut lukuun ottamatta rehukaalia, jota ei saa antaa rehun muodossa.
The proportion of hay, grass, wilted grass or grass silage, expressed as dry matter, must be greater than or equal to 80 % of the fodder in the dairy cows’ basic ration on average for all the dairy cows over the year.
Laidunrehun, kuivatun tai esikuivatun heinän, paalirehun tai säilörehun osuuden kuiva-aineena ilmaistuna on oltava vähintään 80 prosenttia kaikkien lypsylehmien keskimääräisestä vuosittaisesta perusrehuannoksesta.
The proportion of maize silage, expressed as dry matter, must not exceed 20 % of the dairy cows’ basic ration on average for all the dairy cows over the year.
Maissisäilörehun osuus kuiva-aineena ilmaistuna saa olla enintään 20 prosenttia kaikkien lypsylehmien keskimääräisestä perusrehuannoksesta vuodessa.
The minimum duration of grazing is 150 days a year.
Kun laitumella on saatavissa tuoretta ruohoa ja heti kun sääolot sen sallivat, lypsylehmät on pidettävä laitumella vähintään 150 päivää vuodessa.
The use of supplements and additives is limited to a maximum of 1800 kg of dry matter per dairy cow per year on average for all the dairy cows.
Kaikille lypsylehmille annettavan täydennysrehun ja ravintolisien määrä on rajoitettu keskimäärin 1800 kg:aan kuiva-ainetta vuodessa eläintä kohti.
The milk is produced and the cheese made, matured and preserved for 32 days from the date of renneting, within the geographical area.
Sekä maidon tuotannon että juustojen valmistuksen, kypsytyksen ja säilytyksen 32 päivän ajan alkaen maidon juoksettumisesta on tapahduttava maantieteellisellä alueella.
Cutting ‘Fourme de Montbrison’ is authorised if it does not completely alter its texture.
Fourme de Montbrison -juuston leikkaaminen paloiksi on sallittua, ellei se muuta juuston rakennetta.
Rind must be present on portions weighing more than 50 grams.
Kuori on pakollinen paloissa, joiden paino on yli 50 grammaa.
The labelling of cheeses with the designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ must include the designation of origin in characters at least two-thirds the size of the largest characters used on the label and display the European Union PDO symbol.
Fourme de Montbrison -juuston päällysmerkinnöissä on oltava nimityksen nimi kirjasinkoolla, joka on vähintään kaksi kolmasosaa etiketissä olevien muiden merkintöjen suurimmasta kirjasinkoosta, sekä EU:n SAN-tunnus.
Irrespective of the regulatory indications applicable to all cheeses, it is forbidden to place any qualifier directly next to the designation of origin, with the exception of specific trade marks or brand names.
Riippumatta kaikkia juustoja koskevista lainsäädännössä edellytetyistä merkinnöistä alkuperänimitykseen suoraan liitetyt määritteet ovat kiellettyjä.
The geographical area for ‘Fourme de Montbrison’ comprises the following:
Fourme de Montbrison -juuston maantieteellinen tuotantoalue käsittää seuraavat alueet
Department of the Loire: the municipalities of Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Ecotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla, Verrières-en-Forez.
Seuraavat kunnat Loiren departementissa: Bard, Cervières, Chalmazel, La Chamba, La Chambonie, Champoly, Châtelneuf, La Côte-en-Couzan, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Jeansagnière, Lérigneux, Noirétable, Palogneux, Roche, Saint-Bonnet-le-Courreau, Saint-Didier-sur-Rochefort, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Jean-la-Vêtre, Saint-Julien-la-Vêtre, Saint-Just-en-Bas, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Priest-la-Vêtre, Saint-Romain-d’Urfé, Les Salles, Sauvain, La Valla-sur-Rochefort ja Verrières-en-Forez.
Department of Puy-de-Dôme: the municipalities of Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne and Valcivières.
Seuraavat kunnat Puy-de-Dômen departementissa: Brugeron, Job, Saint-Anthème, Saint-Pierre-la-Bourlhonne ja Valcivières.
The geographical area for the designation of origin ‘Fourme de Montbrison’ mainly comprises the ‘hautes chaumes’ forming the summits of the Forez mountains within the departments of the Loire and the Puy-de-Dôme, as well as the eastern part of the Forez mountains.
Alkuperänimityksen ”Fourme de Montbrison” maantieteellinen alue käsittää pääasiassa Forezin ruohoylängön, joka sijaitsee korkealla Forez-vuoristossa Loiren ja Puy-de-Dômen departementeissa, sekä Forez-vuoriston itäosan.
The area is a middle mountain region (with an altitude of 1634 m at the highest point) oriented north-south overall, situated on a granite bedrock and bordered by natural boundaries.
Alue on pohjois-eteläsuunnassa sijaitsevaa keskikorkeaa vuoristoa (korkein huippu 1634 m), jonka kallioperä on graniittia ja jota ympäröivät luonnon muodostamat rajat.
The landscape is made up of mountain and subalpine moors featuring bare plateaux with round and gentle hilltops, surrounded by mainly coniferous forest slopes.
Maisema muodostuu ylänkö- ja vuoristonummista, ja siinä vaihtelevat paljaat ylätasangot ja pyöristyneet loivat harjanteet, joiden rinteillä kasvaa erityisesti havumetsää.
There are numerous peat bogs and meadows.
Alueella on paljon turvekerrostumia ja niittyjä.
Average annual temperatures therefore tend to be cold, below 10 °C and often below 5 °C.
Ilmastossa tuntuvat sekä manner- että valtameri-ilmaston vaikutukset, joten vuoden keskilämpötila on melko alhainen, alle 10 °C ja usein jopa alle 5 °C.
The winters are long and cold, with frequent snow.
Talvet ovat pitkiä ja kylmiä, ja lunta sataa usein.
Because of the high altitude and precipitation, fodder production is essentially based on the permanent meadows.
Pinnankorkeudesta ja runsassateisuudesta johtuen rehuntuotanto perustuu ennen kaikkea pysyviin laitumiin.
The production of ‘Fourme de Montbrison’ dates back to the early Middle Ages in the region of the Haut-Forez, where an agri-pastoral system was maintained until the Second World War.
Fourme de Montbrison -juuston valmistus sai alkunsa jo myöhäiskeskiajalla Haut-Forezin alueella, jolla laiduntalouden harjoittaminen jatkui toisen maailmansodan päättymiseen asti.
The cheese was produced in ‘jasseries’, mountain-pasture buildings which became established on both sides of the Forez mountains.
Juuston valmistus tapahtui Forez-vuoriston rinteiden perinteisillä karjamajoilla (jasseries).
At that time the cheese was produced during the summer season from the milk of modest-sized herds; the women made the cheese while the men remained in the village and continued the summer work in the fields.
Tuohon aikaan naiset valmistivat juustoa kesällä vähäisen karjamäärän tuottamasta maidosta miesten jäädessä kyliin peltotöiden pariin.
The natural environment therefore provided coniferous tree trunks which, once hollowed out, made gutters (called ‘chéneaux’) perfectly suited to draining the cheese during production.
Luonnosta saatiin havupuiden runkoja, joista tehtiin kaivertamalla erinomaisia kouruja (chéneaux) valmistusvaiheessa olevien juustojen valutukseen.