natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Appendix C — Mean useful voltage
Lisäys G — Sanasto
Appendix D — Specification of the pantograph gauge
JOHDANTO
Appendix E — List of referenced standards
Tämä YTE koskee unionin rautatiejärjestelmän energiaosajärjestelmää ja osia kunnossapito-osajärjestelmästä direktiivin 2008/57/EY 1 artiklan mukaisesti.
Appendix F — List of open points
Energiaosajärjestelmä on määritelty direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevassa 2.2 kohdassa.
Appendix G — Glossary
Tämän YTE:n tekninen soveltamisala on määritelty tarkemmin tämän asetuksen 2 artiklassa.
INTRODUCTION
Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on määritelty tämän asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa.
This TSI concerns the energy subsystem and part of the maintenance subsystem of the Union rail system in accordance with Article 1 of Directive 2008/57/EC.
Direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä
The energy subsystem is defined in Annex II (2.2) to Directive 2008/57/EC.
esitetään sen aiottu soveltamisala (2 luku)
The technical scope of this TSI is further defined in Article 2 of this Regulation.
täsmennetään energiaosajärjestelmän olennaiset vaatimukset (3 luku)
The geographical scope of this TSI is defined in Article 2(4) of this Regulation.
määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka osajärjestelmän ja sen muihin osajärjestelmiin kohdistuvien liitäntöjen on täytettävä (4 luku)
In accordance with Article 5(3) of Directive 2008/57/EC, this TSI:
täsmennetään yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joita varten on oltava olemassa eurooppalaiset eritelmät, myös eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä unionin rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi (5 luku)
indicates its intended scope (Section 2);
kerrotaan, mitä menettelyjä on kussakin käsiteltävässä tapauksessa käytettävä toisaalta yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimuksenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioimisessa ja toisaalta osajärjestelmien EY-tarkastuksessa (6 luku)
lays down essential requirements for the energy subsystem (Section 3);
esitetään tämän YTE:n käyttöönottosuunnitelma (luku 7)
establishes the functional and technical specifications to be met by the subsystem and its interfaces vis-à-vis other subsystems (Section 4);
ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattiosaamista sekä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat vaatimukset, joita osajärjestelmän käyttö ja kunnossapito sekä tämän YTE:n käyttöönotto edellyttävät (4 luku).
specifies the interoperability constituents and interfaces which must be covered by European specifications, including European standards, which are necessary to achieve interoperability within the Union rail system (Section 5);
Direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrättävistä erityistapauksista kerrotaan 7 luvussa.
states, in each case under consideration, which procedures are to be used in order to assess the conformity or the suitability for use of the interoperability constituents, on the one hand, or the EC verification of the subsystems, on the other hand (Section 6);
Tämän YTE:n vaatimukset koskevat kaikkia tämän YTE:n soveltamisalaan kuuluvia raideleveysjärjestelmiä, ellei kohdassa viitata tiettyyn raideleveysjärjestelmään tai tiettyihin nimellisiin raideleveyksiin.
sets out the implementation plan of this TSI (Section 7);
ENERGIAOSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS
indicates, for the staff concerned, the professional qualifications and health and safety conditions required at work for the operation and maintenance of the subsystem, as well as for the implementation of this TSI (Section 4).
Tämä YTE kattaa kaikki kiinteät laitteet, joita tarvitaan virran syöttämiseksi junille.
In accordance with Article 5(5) of the Directive 2008/57/EC, provisions for specific cases are indicated in Section 7.
Energiaosajärjestelmään kuuluvat seuraavat osat:
Requirements in this TSI are valid for all track gauge systems within the scope of this TSI, unless a paragraph refers to specific track gauge systems or to specific nominal track gauges.
Syöttöasemat Niiden ensiö on yhdistetty suurjänniteverkkoon, ja niissä jännite muunnetaan junille sopivaksi jännitteeksi ja/tai virransyöttöjärjestelmä muutetaan junille sopivaksi.
DESCRIPTION OF THE ENERGY SUBSYSTEM
Syöttöasemien toisio on yhdistetty rautatien ajojohdinjärjestelmään.
This TSI covers all fixed installations necessary to achieve interoperability that are required to supply traction energy to a train.
Välikytkinasemat syöttöasemien välillä sijaitsevien kytkinasemien tehtävänä on pitää erillään erivaiheiset syötöt sekä mahdollistaa ratajohdon suojaus, erotus ja varasyöttö.
The energy subsystem consists of:
Erotusjaksot Erotusjaksot ovat laitteita, jotka mahdollistavat siirtymisen kahden erilaisen sähköjärjestelmän tai saman sähköjärjestelmän eri vaiheiden välillä.
substations connected on the primary side to the high-voltage grid, with transformation of the high-voltage to a voltage and/or conversion to a power supply system suitable for the trains.
Ajojohdinjärjestelmä Järjestelmä jakaa sähköenergiaa radalla kulkeville junille ja siirtää sen niille virroittimien välityksellä.
On the secondary side, substations are connected to the railway contact line system;
Ajojohdinjärjestelmässä on myös manuaalisesti käytettävät tai kauko-ohjattavat erottimet, joita tarvitaan ajojohdinjärjestelmän osuuksien tai ryhmien eristämiseksi toisistaan toiminnan niin vaatiessa.
sectioning locations electrical equipment located at intermediate locations between substations to supply and parallel contact lines and to provide protection, isolation and auxiliary supplies;
Myös syöttöjohdot ovat ajojohdinjärjestelmän osa.
separation sections equipment required to provide the transition between electrically different systems or between different phases of the same electrical system;
Paluuvirtapiiri Paluuvirtapiiriin kuuluvat kaikki johtimet, jotka muodostavat käyttövirran paluuvirtapiirin.
contact line system a system that distributes the electrical energy to the trains running on the route and transmits it to the trains by means of current collectors.
Tältä kannalta paluuvirtapiiri on siis energiaosajärjestelmän osa, ja sillä on liitäntä infrastruktuuriosajärjestelmään.
The contact line system is also equipped with manually or remotely controlled disconnectors which are required to isolate sections or groups of the contact line system according to operational necessity.
Direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevan 2.2 kohdan mukaisesti sähkönkulutuksen mittausjärjestelmän ratalaitteisto, johon viitataan tässä YTE:ssä kaluston ulkopuolisena energiatietojen keruujärjestelmänä, esitetään tämän YTE:n 4.2.17 kohdassa.
Feeder lines are also part of the contact line system;
Virransyöttöjärjestelmän tavoite on toimittaa jokaiseen junaan virtaa siten, että ne pysyvät suunnitelluissa aikatauluissa.
return circuit all conductors which form the intended path for the traction return current.
Virransyöttöjärjestelmän perusparametrit on määritelty 4.2 kohdassa.
Therefore, so far as this aspect is concerned, the return circuit is part of the energy subsystem and has an interface with the infrastructure subsystem.
Tavoitteena on varmistaa luotettava ja jatkuva sähköenergiansiirto virransyöttöjärjestelmästä liikkuvaan kalustoon.
In accordance with Annex II, Section 2.2 of Directive 2008/57/EC, the trackside of the electricity consumption measuring system, referred to in this TSI as on-ground energy data collection system, is set out in point 4.2.17 of this TSI.
Ajojohtimen ja virroittimen vuorovaikutus on olennainen osa yhteentoimivuutta.
The objective of the power supply system is to supply every train with power in order to meet the planned timetable.
Ajojohtimen rakennetta ja virranoton laatua koskevat perusparametrit esitetään 4.2 kohdassa.
Basic parameters for power supply system are defined in point 4.2.
Energiaosajärjestelmällä on liitäntöjä rautatiejärjestelmän muihin osajärjestelmiin suunnitellun suoritustason saavuttamiseksi.
The objective is to ensure reliable and continuous power transfer from the power supply system to the rolling stock.
Nämä osajärjestelmät on lueteltu seuraavassa:
The interaction between the overhead contact line and the pantograph is an important aspect of interoperability.
liikkuva kalusto
Basic parameters referring to the geometry of the OCL and quality of current collection are set out in point 4.2.
infrastruktuuri
The energy subsystem interfaces with other subsystems of the rail system in order to achieve the envisaged performance.
ratalaitteiden ohjaus, hallinta ja merkinanto
These subsystems are listed below:
junaan asennetut ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteet
Rolling stock;
käyttötoiminta ja liikenteen hallinta.
Infrastructure;
Kyseisten liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät on esitetty tämän YTE:n 4.3 kohdassa.
Trackside control command and signalling;
Energiaosajärjestelmään liittyvät vaatimukset, jotka koskevat rautatietunneleiden turvallisuutta, on esitetty rautatietunneleiden turvallisuutta koskevassa YTE:ssä.
On-board control command and signalling;
OLENNAISET VAATIMUKSET
Operation and traffic management.
Seuraavassa taulukossa esitetään tämän YTE:n perusparametrit ja niitä vastaavat direktiivin 2008/57/EY liitteessä III esitetyt ja numeroidut olennaiset vaatimukset.
Point 4.3 of this TSI sets out the functional and technical specification of these interfaces.
YTE:n kohta
Requirements relating to the energy subsystem for safety in railway tunnels are set out in the TSI relating to Safety in railway tunnels.
YTE:n kohdan otsikko
The following table indicates basic parameters of this TSI and their correspondence to the essential requirements as set out and numbered in Annex III of Directive 2008/57/EC.
Terveysvaikutus
TSI point
Esteettömyys ja saavutettavuus
R&A
Yhdenmukaisuus on tarkastettava erityisesti siltä osin kuin on kyse energiaosajärjestelmän eritelmistä, sen liitännöistä järjestelmään, johon se on integroitu, sekä käyttö- ja kunnossapitosäännöistä.
Environ-mental protection
Yhteentoimivuuden innovatiiviset ratkaisut, jotka eivät täytä tässä YTE:ssä esitettyjä vaatimuksia ja joita ei voida arvioida tässä YTE:ssä esitetyillä tavoilla, edellyttävät uusia eritelmiä ja/tai arviointimenetelmiä.
Tech.
Teknisen innovoinnin mahdollistamiseksi nämä eritelmät ja arviointimenetelmät on kehitettävä 6.1.3 ja 6.2.3 kohdassa kuvatun innovatiivisia ratkaisuja koskevan prosessin mukaisesti.
Compati-bility
Energiaosajärjestelmä määritetään 4.2–4.7 kohdassa kaikki sovellettavat olennaiset vaatimukset huomioon ottaen.
Accessibility
Energiaosajärjestelmän EY-tarkastuksen menettelyt esitetään tämän YTE:n 6.2.4 kohdassa ja lisäyksessä B olevassa taulukossa B.1.
CHARACTERISATION OF THE SUBSYSTEM
Erityistapaukset luetellaan 7.4 kohdassa.
The whole rail system, to which Directive 2008/57/EC applies and of which the energy subsystem is a part, is an integrated system whose consistency needs to be verified.
Viitattaessa EN-standardeihin ei sovelleta mahdollisia eroja, joita kutsutaan ”kansallisiksi poikkeamiksi” tai ”kansallisiksi erityisehdoiksi” EN-standardissa, eivätkä ne muodosta tämän YTE:n osaa.
This consistency must be checked, in particular, with regard to the specifications of the energy subsystem, its interfaces vis-à-vis the system in which it is integrated, as well as the operating and maintenance rules.
Energiaosajärjestelmän suoritustaso määritellään rautatiejärjestelmältä vaadituksi suoritustasoksi vähintään seuraavien osalta:
The functional and technical specifications of the subsystem and its interfaces, described in points 4.2 and 4.3, do not impose the use of specific technologies or technical solutions, except where this is strictly necessary for the interoperability of the rail network.
radan enimmäisnopeus
Innovative solutions for interoperability, which do not fulfil requirements specified in this TSI and are not assessable as stated in this TSI, require new specifications and/or new assessment methods.
junatyyppi (-tyypit)
In order to allow technological innovation, these specifications and assessment methods shall be developed by the process for innovative solutions described in points 6.1.3 and 6.2.3.
junille asetettavat palveluvaatimukset
Taking account of all the applicable essential requirements, the energy subsystem is characterised by the specifications set out in points 4.2 to 4.7.
junien virroittimien kautta saatava teho.
Procedures for the EC verification of the energy subsystem are indicated in point 6.2.4 and Appendix B, Table B.1, of this TSI.
Energiaosajärjestelmälle ominaiset perusparametrit:
For specific cases, see point 7.4.
Virransyöttö
Where reference is made to EN standards in this TSI, any variations called ‘national deviations’ or ‘special national conditions’ in the EN standards are not applicable and do not form part of this TSI.
Jännite ja taajuus (4.2.3)
The performance to be achieved by the energy subsystem is specified at least by the required performance of the rail system with respect to:
Virransyöttöjärjestelmän suoritustasoa koskevat parametrit (4.2.4)
maximum line speed;
Virtakestoisuus, tasavirtajärjestelmät, pysähdyksissä olevat junat (4.2.5)
type(s) of train;
Hyötyjarrutus (4.2.6)
train service requirements;
Sähköisen suojauksen hallinta (4.2.7)
power demand of the trains at the pantographs.
Yliaallot ja dynaamiset ilmiöt vaihtovirtaa käyttävissä virransyöttöjärjestelmissä (4.2.8)
The basic parameters characterising the energy subsystem are:
Ajojohtimen rakenne ja virranoton laatu
Power supply:
Ajojohtimen rakenne (4.2.9)
Voltage and frequency (4.2.3);
Virroittimen ulottuma (4.2.10)
Parameters relating to supply system performance (4.2.4);
Keskimääräinen kosketusvoima (4.2.11)
Current capacity, DC systems, trains at standstill (4.2.5);
Dynaaminen käyttäytyminen ja virranoton laatu (4.2.12)
Regenerative braking (4.2.6);
Ajojohtimen suunnittelussa käytetty virroittimien välinen etäisyys (4.2.13)
Electrical protection coordination arrangements (4.2.7);
Ajolangan materiaali (4.2.14)
Harmonics and dynamic effects for AC traction power supply systems (4.2.8).
Eri vaiheiden väliset erotusjaksot (4.2.15)
Geometry of the OCL and quality of current collection:
Eri virransyöttöjärjestelmien erotusjaksot (4.2.16)
Geometry of the overhead contact line (4.2.9);
Kaluston ulkopuolinen energiatietojen keruujärjestelmä (4.2.17)
Pantograph gauge (4.2.10);
Sähköiskulta suojaavat menetelmät (4.2.18)
Mean contact force (4.2.11);
Energiaosajärjestelmän jännitteen ja taajuuden on noudatettava jotakin neljästä seuraavasta, 7 luvun mukaisesti määritetystä järjestelmästä:
Dynamic behaviour and quality of current collection (4.2.12);
vaihtovirta 25 kV, 50 Hz
Pantograph spacing for overhead contact line design (4.2.13);
vaihtovirta 15 kV, 16,7 Hz
Contact wire material (4.2.14);
tasavirta 3 kV
Phase separation sections (4.2.15);
tasavirta 1,5 kV.
System separation sections (4.2.16).
Valitun järjestelmän jännitteen ja taajuuden arvojen ja rajojen on oltava standardin EN 50163:2004 kohdan 4 mukaiset.
On-ground energy data collecting system (4.2.17)
Seuraavat parametrit on otettava huomioon:
Protective provisions against electric shock (4.2.18)
junan huippuvirta (4.2.4.1)
The voltage and frequency of the energy subsystem shall be one of the four systems, specified in accordance with Section 7:
junien tehokerroin ja keskimääräinen käytettävä jännite (4.2.4.2).
AC 25 kV, 50 Hz;
Junan huippuvirta
AC 15 kV, 16,7 Hz;
Energiaosajärjestelmän suunnittelussa on varmistettava, että virransyöttö voi saavuttaa määritetyn suoritustason ja että junia, joiden teho on alle 2 MW, on mahdollista käyttää ilman tehon tai virransyötön rajoitusta.
DC 3 kV;
Keskimääräinen käytettävä jännite
DC 1,5 kV.
Lasketun keskimääräisen käytettävän jännitteen virroittimessa on oltava standardin EN 50388:2012 kohdan 8 mukainen (lukuun ottamatta kohtaa 8.3, joka korvataan lisäyksessä C olevalla C.1 kohdalla).
The values and limits of the voltage and frequency shall comply with EN 50163:2004, clause 4 for the selected system.
Simuloinnissa on otettava huomioon junien todellisen tehokertoimen arvot.
The following parameters shall be taken in consideration:
Lisäyksessä C olevassa C.2 kohdassa annetaan lisätietoja standardin EN 50388:2012 kohdasta 8.2.
maximum train current (4.2.4.1);
Tasavirtajärjestelmien ajojohdin on suunniteltava siten, että se kestää joko 300 A (1,5 kV:n virransyöttöjärjestelmässä) tai 200 A (3,0 kV:n virransyöttöjärjestelmässä) virroitinta kohden, kun juna on pysähdyksissä.
power factor of trains and the mean useful voltage (4.2.4.2).
Pysähdyksissä olevien junien virtakestoisuus on saavutettava standardin EN 50367:2012 kohdan 7.2 taulukossa 4 annetulla staattisen kosketusvoiman testiarvolla.
Maximum train current
Ajojohtimen suunnittelussa on otettava huomioon standardin EN 50119:2009 kohdan 5.1.2 mukaiset lämpötilarajat.
The energy subsystem design shall ensure the ability of the power supply to achieve the specified performance and allow the operation of trains with a power less than 2 MW without power or current limitation.
Vaihtovirtaa käyttävät tehonsyöttöjärjestelmät on suunniteltava siten, että sähköjarrutuksen teho voidaan hyödyntää saumattomasti tehonsyöttönä joko muihin juniin tai muilla tavoin.
Mean useful voltage
Tasavirtaa käyttävät tehonsyöttöjärjestelmät on suunniteltava siten, että sallitaan sähköjarrun käyttö ainakin hyödynnettäväksi muiden junien tehonsyöttöön.
The calculated mean useful voltage ‘at the pantograph’ shall comply with EN 50388:2012, clause 8 (except clause 8.3 that is replaced by point C.1 of Appendix C).
Energiaosajärjestelmän sähköisen suojauksen hallinnoinnin suunnittelussa on täytettävä standardin EN 50388:2012 kohdan 11 vaatimukset.
Simulation shall take into account values of the real power factor of trains.
Virransyöttöjärjestelmän ja liikkuvan kaluston vuorovaikutus voi johtaa järjestelmän sähköiseen epävakauteen.
Point C.2 of Appendix C provides additional information to clause 8.2 of the EN 50388:2012.
Sähköjärjestelmän yhteensopivuuden saavuttamiseksi yliaaltojen synnyttämät ylijännitteet on rajoitettava standardin EN 50388:2012 kohdan 10.4 mukaisten kriittisten arvojen alapuolelle.
The OCL of DC systems shall be designed to sustain 300 A (for a 1,5 kV supply system) and 200 A (for a 3 kV supply system), per pantograph when the train is at standstill.
Ajojohdin on suunniteltava käytettäväksi sellaisten virroittimien kanssa, joiden kelkan rakenne on määritelty LOC & PAS YTE:n 4.2.8.2.9.2 kohdassa, ottamalla huomioon tämän YTE:n 7.2.3 kohdan säännöt.
The current capacity at standstill shall be achieved for the test value of static contact force given in table 4 of clause 7.2 of EN 50367:2012.
Ajolangan korkeus ja ajolangan sivuttaispoikkeama sivutuulessa ovat tekijöitä, jotka vaikuttavat rautatieverkon yhteentoimivuuteen.
The OCL shall be designed taking into account the temperature limits in accordance with EN 50119:2009, clause 5.1.2.
Ajolangan korkeus
AC power supply systems shall be designed to allow the use of regenerative braking able to exchange power seamlessly either with other trains or by any other means.
Taulukossa 4.2.9.1 on tietoja ajolangan korkeuden sallituista rajoista.
DC power supply systems shall be designed to permit the use of regenerative braking at least by exchanging power with other trains.
Taulukko 4.2.9.1
Electrical protection coordination design of the energy subsystem shall comply with the requirements detailed in EN 50388:2012, clause 11.
Kuvaus
The interaction of traction power supply system and rolling stock can lead to electrical instabilities in the system.
Ajolangan nimelliskorkeus (mm)
In order to achieve electrical system compatibility, harmonic overvoltages shall be limited below critical values according to EN 50388:2012, clause 10.4.
5080–5300
The overhead contact line shall be designed for pantographs with the head geometry specified in the LOC & PAS TSI, point 4.2.8.2.9.2 taking into account the rules set out in point 7.2.3 of this TSI.
5000–5750
The contact wire height and the lateral deviation of the contact wire under the action of a cross-wind are factors which govern the interoperability of the rail network.
Ajolangan vähimmäissuunnittelukorkeus (mm)
Contact wire height
Standardin EN 50119:2009 kohdan 5.10.5 mukaisesti ja valitun raideleveyden mukaan
The permissible data for contact wire height is given in Table 4.2.9.1.
Ajolangan enimmäissuunnittelukorkeus (mm)
Table 4.2.9.1
Ajolangan korkeuden ja virroittimen toimintakorkeuden välinen suhde on esitetty standardin EN 50119:2009 kuvassa 1.
Description
Ajolangan korkeus tasoristeyksissä on määritettävä kansallisten sääntöjen tai niiden puuttuessa standardin EN 50122-1:2011 kohtien 5.2.4 ja 5.2.5 mukaan.
Nominal contact wire height [mm]
Ajolangan korkeusarvot ovat 1520:n ja 1524 mm:n raideleveysjärjestelmissä seuraavat:
Between 5080 and 5300
ajolangan nimelliskorkeus:
Between 5000 and 5750
6000–6300 mm
Minimum design contact wire height [mm]
ajolangan vähimmäissuunnittelukorkeus:
In accordance with EN 50119:2009, clause 5.10.5 depending on the chosen gauge
ajolangan enimmäissuunnittelukorkeus:
Maximum design contact wire height [mm]
Suurin sallittu sivuttaispoikkeama
For the relation between the contact wire heights and pantograph working heights see EN 50119:2009 figure 1.
Ajolangan suurin sallittu sivuttaispoikkeama suhteessa raiteen keskikohtaan sivutuulessa on annettu taulukossa 4.2.9.2.
At level crossings the contact wire height shall be specified by national rules or in the absence of national rules, according to EN 50122-1:2011, clauses 5.2.4 and 5.2.5.
Taulukko 4.2.9.2
For the track gauge system 1520 and 1524 mm the values for contact wire height are as follows:
Virroittimen leveydestä riippuva suurin sallittu sivuttaispoikkeama
Nominal contact wire height:
Virroittimen leveys (mm)
between 6000 mm and 6300 mm;
Suurin sallittu sivuttaispoikkeama (mm)
Minimum design contact wire height:
Kun rata on moniraiteinen, jokaisen (erillisenä ratana käytettäväksi suunnitellun) kiskoparin, josta aiotaan arvioida YTE:n mukaisuus, on täytettävä sivuttaispoikkeamaa koskeva vaatimus.
Maximum design contact wire height:
Raideleveysjärjestelmä 1520 mm:
Maximum lateral deviation
Jäsenvaltioissa, jotka soveltavat LOC & PAS YTE:n 4.2.8.2.9.2.3 kohdan mukaista virroittimen profiilia, ajolangan suurin sallittu sivuttaispoikkeama suhteessa raiteen keskikohtaan sivutuulessa on 500 mm.
The maximum lateral deviation of the contact wire in relation to the track centre line under action of a cross wind shall be in accordance to table 4.2.9.2.
Mikään energiaosajärjestelmän osa ei saa olla virroittimen mekaanisen kinemaattisen ulottuman sisäpuolella (ks. lisäyksessä D oleva kuva D.2) lukuun ottamatta ajolankaa ja ajolangan ohjainta.
Table 4.2.9.2
Yhteentoimivilla radoilla käytettävä virroittimen mekaaninen kinemaattinen ulottuma määritetään käyttäen lisäyksessä D olevassa D.1.2 kohdassa esitettyä menetelmää ja LOC & PAS YTE:n 4.2.8.2.9.2.1 ja 4.2.8.2.9.2.2 kohdassa määriteltyjä virroittimen profiileja.
Maximum lateral deviation depending on the pantograph length
Tämä ulottuma on laskettava kinemaattisella menetelmällä käyttämällä seuraavia arvoja:
Pantograph length [mm]
virroittimen heiluminen — epu — 0,110 m alemmalla tarkastuskorkeudella h′u 5,0 m ja
Maximum lateral deviation [mm]
virroittimen heiluminen — epo — 0,170 m ylemmällä tarkastuskorkeudella h′o 6,5 m
In the case of the multi-rail track, the requirement for lateral deviation shall be fulfilled for each pair of rails (designed, to be operated as a separated track) that is intended to be assessed against TSI.
lisäyksessä D olevan D.1.2.1.4 mukaisesti, ja muut arvot ovat lisäyksessä D olevan D.1.3 kohdan mukaisia.
Track gauge system 1520 mm:
Jäsenvaltioissa, jotka soveltavat LOC & PAS YTE:n 4.2.8.2.9.2.3 kohdan mukaista virroittimen profiilia, virroittimen sallittu staattinen ulottuma määritellään lisäyksessä D olevassa D.2 kohdassa.
For Member States applying the pantograph profile according to LOC&PAS TSI, point 4.2.8.2.9.2.3 the maximum lateral deviation of the contact wire in relation to the pantograph centre under action of a cross wind shall be 500 mm.
Keskimääräinen kosketusvoima Fm on kosketusvoiman tilastollinen keskiarvo.