natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland indicated that, as Finavia was not able to attract any other cargo operator to Tampere or to rent out the hangar, it decided to convert the hangar into a low-cost terminal suitable for basic ground handling services.
Suomi totesi, ettei Finavia onnistunut houkuttelemaan muita rahtiyhtiöitä Tampereen alueelle ja/tai vuokraamaan terminaalia, joten se päätti muuttaa terminaalin perusmaahuolintapalvelujen tarjoamiseen soveltuvaksi halpalentoyhtiöterminaaliksi.
The initial construction costs of T2 had by that time already been depreciated and the refurbishment of the terminal required only minor renovations [9].
Kyseiseen ajankohtaan mennessä T2:n alkuperäiset rakentamiskustannukset oli jo kuoletettu, ja terminaalin kunnostaminen edellytti vain pieniä kunnostustöitä [9].
The following table details the investment costs of the refurbishment of T2, amounting to EUR 760612.
Seuraavassa taulukossa eritellään T2:n kunnostuskustannukset, jotka olivat yhteensä 760612 euroa.
Refurbishment works
Kunnostustyöt
Investment costs in EUR
Investointikulut (euroa)
Copies, permits, travel
Jäljennökset, luvat, matkustus
Construction engineering
Rakennustekniset työt
Heating/pipes/air conditioning
Lämmitys/putkistot/ilmastointi
Electricity
Sähkötyöt
Low-voltage installations
Matalajännitteiset laitteistot
Security screening equipment
Turvatarkastuslaitteet
Finland explained further that Finavia’s intention was to make the new low-cost terminal available to all airlines willing to accept the lower quality of service.
Suomi selitti, että Finavian pyrkimyksenä oli rakentaa uusi halpalentoyhtiöille tarkoitettu terminaali kaikkien sellaisten lentoyhtiöiden käyttöön, jotka olisivat valmiita hyväksymään palvelujen matalamman tason.
The following table provides a comparison of the level of service and of facilities at T1 and T2 at TMP airport:
Seuraavassa taulukossa vertaillaan TMP:n lentoaseman T1:n ja T2:n palvelujen ja tilojen tasoa:
Terminal 1 (T1)
Terminaali 1 (T1)
Terminal 2 (T2)
Terminaali 2 (T2)
Operational model
Liiketoimintamalli
Traditional model: check-in operations, security checks, transportation, sorting, loading and unloading of luggage are carried out by different professional groups and companies.
Perinteinen malli: Eri ammattiryhmät ja eri yritykset vastaavat lähtöselvitystoiminnoista, turvatarkastuksista ja matkatavaroiden kuljetuksesta, lajittelusta, lastauksesta ja purkamisesta.
Low-cost model: the same persons perform all the tasks of the different professional groups at T1, such as check-in, security checks, loading and unloading of luggage.
Halpalentoyhtiömalli: Samat henkilöt vastaavat kaikista T1:n eri ammattiryhmien hoitamista tehtävistä, kuten lähtöselvityksestä, turvatarkastuksista ja matkatavaroiden lastauksesta ja purkamisesta.
The functions are located in a restricted area of the terminal, which requires only minimum staff and speeds up passenger flows.
Toiminnot sijoittuvat rajatulle alueelle, jolloin tarvitaan vain vähän henkilökuntaa ja matkustajavirtojen käsittely nopeutuu.
Ground handling capacity
Maahuolinnan kapasiteetti
Three to five (depending on the type of aeroplane) simultaneous take-offs or landings.
Yhtäaikaisesti 3–5 lentoonlähtöä tai laskeutumista (konetyypistä riippuen).
One outbound aeroplane an hour
Yksi lähtevä lento tunnissa.
Facilities providing good service including a sophisticated luggage transportation system, pleasant waiting rooms with associated services, facilities to accommodate the needs of several ground handling providers, etc.
Tilat mahdollistavat tasokkaan palvelun ja kattavat muun muassa kehittyneen matkatavaroiden kuljetusjärjestelmän, viihtyisät odotustilat palveluineen ja useiden eri maahuolintapalvelutuottajien tarpeet.
Basic facilities that correspond mainly to warehouse standards (e. g. concrete floors), with only few windows.
Perustasoiset tilat, jotka vastaavat lähinnä varastotilojen vaatimuksia (esim. betonilattia). Vain muutama ikkuna.
Finland indicated that as T2 could provide ground handling services for only one outbound aeroplane an hour, it was suitable only for point-to-point carriers using large aircraft.
Lisäksi Suomi ilmoitti, että koska T2 voi tarjota maahuolintapalveluja vain yhdelle lähtevälle lennolle tunnissa, se soveltuu vain suoria lentoyhteyksiä (point-to-point) tarjoaville ja suuria lentokoneita käyttäville lentoyhtiöille.
At the same time, in order to optimise the use of its staff, the operator of the terminal required airlines to enter into long-term agreements and also agreements on timetables; for instance flights could not always be operated at the times requested by the airlines, as was the case in T1.
Jotta terminaalin pitäjä voisi optimoida henkilöstönsä käytön, sen olisi voitava tehdä pidempiaikaisia sopimuksia lentoyhtiöiden kanssa sekä pystyttävä sopimaan aikatauluista, koska esimerkiksi lentoja ei voi aina suorittaa lentoyhtiöiden pyytämänä ajankohtana, kuten T1:ssä.
According to Finland, the optimisation of staff expenses and the service levels provided allowed cost savings of approximately […] compared to T1.
Suomen mukaan henkilöstökulujen optimointi ja tarjottu palvelutaso tuovat noin […] kustannussäästöt T1:n kustannuksiin verrattuna.
Finland indicated that before starting the refurbishment of T2 and adopting a low-cost strategy there, the issue was discussed several times at the meetings of Finavia’s board of directors.
Suomi totesi, että ennen T2:n kunnostustöiden aloittamista ja halpalentoyhtiöitä koskevan strategian käyttöönottoa aiheesta keskusteltiin useaan otteeseen Finavian hallituksen kokouksissa.
A business plan was also prepared for this purpose.
Aiheesta laadittiin myös liiketoimintasuunnitelma.
The following table summarises the business plan (worst-case scenario) for the refurbishment of T2 and the implementation of a low-cost strategy: […]
Seuraavassa taulukossa esitetään tiivistetysti T2:n kunnostusta ja halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamista koskeva liiketoimintasuunnitelma (pahimman mahdollisen tilanteen skenaario): […]
Finland indicated that the ex ante business plan was based on prudent assumptions, leading to an underestimation of the revenues and an overestimation of the costs expected in the last years of the period under consideration.
Suomi ilmoitti, että etukäteen laadittu liiketoimintasuunnitelma perustui varovaisiin arvioihin, minkä vuoksi tarkastelujakson viimeisten vuosien liikevaihto aliarvioitiin ja odotetut kustannukset yliarvioitiin.
Under the other scenarios the low-cost strategy was expected to be even more profitable.
Lisäksi Suomi osoitti, että muiden skenaarioiden mukaan halpalentoyhtiöitä koskevan strategian voitaisiin odottaa olevan vieläkin tuottavampi.
The all-inclusive charges paid by the airlines using T2 varied in the different scenarios between […] per aircraft turnaround.
Terminaali 2:ta käyttävien lentoyhtiöiden suorittamien kokonaismaksujen määrä vaihteli skenaarion mukaan […] välillä ilma-aluksen kääntöä kohti.
As the decision on the low-cost strategy was made by Finavia’s board of directors on the basis of calculations and studies, it was not imputable to the State.
Suomi katsoi, että koska päätöksen halpalentoyhtiöitä koskevan strategian puolesta teki Finavian hallitus laskelmien ja tutkimusten perusteella, päätöksen ei voida katsoa johtuvan Suomen valtiosta.
The measures were not the result of requirements or orders by authorities, nor were the authorities involved in the adoption of the measures.
Suomi jatkoi, etteivät toimenpiteet johtuneet viranomaisten vaatimuksista tai määräyksistä eivätkä viranomaiset osallistuneet toimenpiteiden hyväksymiseen.
Finland indicated that Finavia and Airpro operated in compliance with business principles and financed their operations from the service charges and revenues collected from customers and from other business operations.
Suomi totesi, että Finavia ja Airpro toimivat liiketoimintaa koskevia periaatteita noudattaen ja rahoittavat toimintansa asiakkailtaan perimillään palvelumaksuilla sekä asiakkaista ja muista liiketoiminnoista saamillaan tuloilla.
In particular, neither Finavia nor Airpro received funding from the State budget: they operated profitably and annually distributed part of their profit to the State in accordance with the profit requirements imposed on them.
Suomi totesi erityisesti, ettei Finavia tai Airpro saanut rahoitusta valtion talousarviosta vaan että ne toimivat voittoa tuottaen. Lisäksi ne jakavat vuosittain osan voitoistaan valtiolle niille asetettujen tuottovaatimusten mukaisesti.
Finland indicated that the Ministry of Transport and Communications decided on Finavia’s performance targets.
Suomi ilmoitti, että liikenne- ja viestintäministeriö vastaa Finavian suoritustavoitteiden asettamisesta.
These performance targets, however, concern the group as a whole and individual business decisions were taken at Finavia’s own discretion.
Kyseiset suoritustavoitteet kuitenkin koskevat koko konsernia, ja Finavia tekee yksittäiset liiketoimintapäätökset oman harkintansa mukaan.
In the past few years (2003 to 2005) Finavia’s profit requirement had been approximately 4 % of the invested capital.
Muutaman viime vuoden aikana (2003–2005) Finavian tuottovaatimus oli noin 4 prosenttia sijoitetusta pääomasta.
The following table summarises Finavia’s performance:
Seuraavassa taulukossa kuvataan Finavian tulosta:
Key financial data of Finavia in million EUR (actual figures)
Finavian avainluvut (miljoonaa euroa; todelliset luvut)
Revenues
Liikevaihto
Dividends paid to the State
Valtiolle maksettu osinko
Finland indicated that Finavia did not prepare airport-specific financial statements, as all its airports were part of the same legal entity.
Suomi totesi, ettei Finavia laadi lentoasemakohtaisia tilinpäätöksiä, koska kaikki sen lentoasemat ovat saman oikeushenkilön osia.
However, since 2000 Finavia had nevertheless collected airport-specific information based on its own internal calculations (actual data).
Vuodesta 2000 lähtien Finavia on kuitenkin kerännyt (todellisiin tietoihin perustuvia) lentoasemakohtaisia tietoja sisäisistä laskelmistaan.
This information was based on airports’ volume trends and associated revenue and on the costs of the resources used at airports, namely personnel, contracted services and the depreciation of fixed assets.
Kerätyt tiedot perustuvat lentokenttien käyttöasteen kehittymiseen ja siihen liittyviin tuottoihin sekä lentokentillä käytettävien resurssien, kuten henkilöstön, sopimuspalvelujen ja kiinteän omaisuuden poistojen, kustannuksiin.
The overall performance of Finavia at TMP airport (excluding services provided by Airpro) is summarised in the following table: […]
Seuraavassa taulukossa kuvataan Finavian kokonaistulos TMP:n lentoasemalla (Airpron palvelut pois lukien): […]
Besides commercial operations, the financial results of Finavia at TMP airport also included operations falling within the public policy remit, such as air traffic control and use of the runway at TMP airport for military purposes.
Finavian TMP:n lentoaseman taloudellinen tulos sisältää kaupallisten toimien lisäksi yleisen järjestyksen ylläpidon piiriin kuuluvia toimenpiteitä, kuten lennonjohtotoimet ja TMP:n lentoaseman kiitoradan käyttö sotilaallisiin tarkoituksiin.
Finland explained that the runway at TMP airport had to be available for military purposes 24 hours a day, 365 days a year.
Suomi selosti, että TMP:n lentoaseman kiitoradan on oltava käytettävissä sotilaallisiin tarkoituksiin milloin tahansa.
The runway was indeed used for military purposes (at least 30 % of the actual aircraft movements a year).
Lentoaseman kiitorataa käytetään myös todellisuudessa sotilaallisiin tarkoituksiin (vähintään 30 prosenttia todellisista ilma-alustapahtumista vuodessa).
The air traffic control cost amounted to approximately […].
Lennonjohdon kustannukset ovat noin […].
The above figures took into account the rent paid by Airpro to Finavia for the use of T2 and the landing charges as well as other airport charges for the services provided to airlines using T2.
Edellä mainituissa luvuissa otetaan huomioon myös Airpron Finavialle maksama vuokra T2:n käytöstä sekä laskeutumismaksut ja T2:ta käyttävien lentoyhtiöiden suorittamat lentokenttämaksut muista tarjotuista palveluista.
As regards Airpro, Finland explained further that it was a limited company and legally distinct from Finavia.
Airpron osalta Suomi tarkensi, että Airpro on oikeudellisesti Finaviasta täysin erillinen osakeyhtiö.
The following table summarises the actual financial results of Airpro’s operations at TMP airport: […]
Seuraavassa taulukossa kuvataan Airpron toiminnan todellinen taloudellinen tulos TMP:n lentoasemalla: […]
Airpro’s financial results at TMP airport included costs, such as the rent for T2 at TMP airport, Airpro’s own costs for personnel and equipment, and also the cost of services provided by Finavia.
Airpron TMP:n lentoaseman taloudellinen tulos sisältää seuraavat kustannukset: TMP:n lentoaseman T2:n vuokra, omat henkilöstö- ja laitekulut ja Finavian tarjoamien palvelujen kustannukset.
The financial statements included revenues, such as the all-inclusive charge paid by Ryanair, parking fees and other commercial revenues.
Lisäksi tilinpäätös sisältää tuloja, kuten Ryanairin suorittama kokonaismaksu, pysäköintituloja ja muita kaupallisesta toiminnasta saatavia tuloja.
Consequently, Finland argued that Finavia and Airpro acted as market economy investors when they decided to implement the low-cost strategy and convert the cargo hangar into a low-cost passenger terminal.
Näin ollen Suomi katsoi, että Finavia ja Airpro ovat toimineet markkinataloussijoittajana tehdessään päätöksen toteuttaa halpalentoyhtiöitä koskeva strategia ja kunnostaa rahtiterminaali halpalentoyhtiöiden käyttöön tarkoitetuksi matkustajaterminaaliksi.
Finland argued that even if the financing of the refurbishment of T2 were considered State aid, it would be compatible on the basis of Article 107(3)(c) of the TFEU, as it complied with the compatibility criteria set out in the 2005 Aviation Guidelines.
Lisäksi Suomi totesi, että vaikka T2:n kunnostukseen myönnetyn rahoituksen katsottaisiin olevan valtiontukea, tuki soveltuisi yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sillä vuoden 2005 ilmailun suuntaviivoja on noudatettu.
Finland argued further that the measures could be considered to meet objectives of general interest, which in its view related not only to the general-interest nature of airport operations, but also to the diversification of traffic connections in the region in a manner that met the needs of the residents and society.
Suomi lisäsi, että toimenpiteiden voidaan katsoa täyttävän yleisen edun mukaiset tavoitteet, millä tarkoitetaan sen mukaan yleisen edun mukaisen lentokenttätoiminnan lisäksi alueen liikenneyhteyksien lisäämistä asukkaiden ja yhteisön tarpeisiin vastaten.
According to Finland, therefore, the alterations to T2 were proportional to their purpose and to the result achieved.
Suomi katsoo näin ollen, että T2:n muutokset ovat oikeasuhteisia käyttötarkoituksiinsa ja saavutettuihin tuloksiin nähden.
In addition, Finland stated that the operations of airports had special characteristics that needed to be taken into account.
Lisäksi Suomi totesi, että lentokenttien toimintaan liittyy erityisiä ominaispiirteitä, jotka on otettava huomioon.
For example TMP airport helped to improve mobility at more congested airports in accordance with the Union’s objective.
Esimerkiksi TMP:n lentoasema soveltuu ruuhkaisempien lentoasemien liikkuvuuden parantamiseen unionin tavoitteen mukaisesti.
Operating TMP airport contributed to regionally balanced development in a sparsely populated country such as Finland.
Suomen mukaan TMP:n lentoaseman toiminta edistää osaltaan tasapainoista aluekehitystä Suomen kaltaisessa harvaan asutussa maassa.
In this regard, it was particularly important to safeguard traffic connections from the more remote regions in Finland to Europe, since other forms of transport were not a viable alternative.
Tältä osin Suomi totesi, että on erityisen tärkeää turvata liikenneyhteydet Suomen syrjäisemmiltä alueilta Eurooppaan, sillä muut liikennemuodot eivät ole kannattavia vaihtoehtoja.
The costs incurred for the construction of the terminal were proportional to the purpose as well as necessary.
Suomi katsoi, että terminaalin rakennuskustannukset ovat olleet oikeasuhteisia tarkoitukseen ja tarpeeseen nähden.
On the basis of the business plans and the actual figures, the infrastructure in question had sufficient medium-term prospects for use.
Suomen mukaan liiketoimintasuunnitelmien ja todellisten lukujen perusteella asianomaisen infrastruktuurin käyttöä koskevat keskipitkän aikavälin näkymät ovat riittävät.
T2 was open in a fair and non-discriminatory manner to all airlines.
Suomi totesi, että T2 on tasapuolisesti ja syrjimättömästi avoinna kaikille lentoyhtiöille.
So far, however, no airline but Ryanair had shown interest in it.
Toistaiseksi Ryanairin lisäksi muut lentoyhtiöt eivät kuitenkaan ole osoittaneet kiinnostusta sen käyttöön.
According to Finland the infrastructure in question did not affect trade to an extent contrary to the interests of the Union.
Suomen mukaan asianomainen infrastruktuuri ei vaikuta sisämarkkinoilla käytävään kauppaan unionin edun vastaisesti.
TMP airport was small and therefore the impact of the measures at Union level was not significant.
Suomi totesi, että TMP:n lentoasema on kooltaan pieni, joten sitä koskevien toimenpiteiden vaikutus unionissa ei ole merkittävä.
In addition, the benefits of the measures for the region outweighed any negative impact at Union level.
Lisäksi Suomi totesi, että toimenpiteiden hyödyt alueelle ovat merkittävämpiä kuin niiden mahdolliset kielteiset vaikutukset unionin tasolla.
The lease agreement between Finavia and Airpro for T2 at TMP airport
Finavian ja Airpron välinen TMP:n lentoaseman T2:ta koskeva vuokrasopimus
Pursuant to the lease agreement, Airpro pays a monthly rent amounting to […] plus […] VAT for the use of the facilities.
Vuokrasopimuksen mukaan Airpro maksaa tilojen käytöstä […] kuukausivuokraa sekä […] arvonlisäveroa.
Accordingly, the rent including VAT totals […] a month.
Arvonlisäverollinen vuokra on siis yhteensä […] kuukaudessa.
The agreement provides that in addition to the basic rent the rent also includes the costs incurred for turning the cargo hangar into a low-cost passenger terminal, plus the related interest.
Sopimuksessa määrätään, että perusvuokran lisäksi vuokra kattaa myös rahtiterminaalin muuttamisesta halpalentoyhtiöterminaaliksi syntyneet kustannukset ja niihin liittyvät korot.
Finland indicated that at the time of concluding the lease agreement, the alterations to T2 were still ongoing and the refurbishment costs of the terminal had to be estimated in order to determine the amount of rent.
Suomi tarkensi, että vuokrasopimuksen tekohetkellä T2:n muutostyöt olivat yhä kesken ja terminaalin kunnostuskustannukset täytyi arvioida vuokran määrittämistä varten.
The costs were estimated at EUR 700000 and their monthly impact on the rent was expected to be approximately […].
Kustannusten arvioitiin nousevan 700000 euroon, minkä vaikutus kuukausivuokran määrään arvioitiin olevan noin […].
In addition to the estimated refurbishment costs Finavia estimated that the costs of additional works and arrangements made after the commencement of the operations of T2 would be approximately […] and their monthly impact on the rent would be […].
Suomi jatkoi, että arvioitujen kunnostuskustannusten lisäksi Finavia arvioi, että lisätöistä ja T2:n toiminnan aloittamisen jälkeen toteuttavista järjestelyistä aiheutuvat kustannukset olisivat noin […], joiden vaikutus kuukausivuokraan olisi […].
In accordance with the calculations above, Airpro compensated Finavia for the costs incurred by the alterations to T2 with a monthly rent amounting to […].
Edellä kuvailtujen laskelmien mukaisesti Airpro korvaa Finavialle T2:n kunnostuksesta aiheutuneita kustannuksia kuukausivuokran yhteydessä yhteensä […] kuukaudessa.
Finland argued that the monthly rent paid by Airpro was not below the market price.
Suomen näkemyksen mukaan Airpron maksama kuukausivuokra on markkinahintojen mukainen.
The rent paid by Airpro was actually higher than the rent paid by the previous tenant, DHL.
Suomi lisäsi, että Airpron maksama vuokra on todellisuudessa korkeampi kuin edellisen vuokralaisen DHL:n maksama vuokra.
DHL paid a monthly rent amounting to […] excluding VAT for the use of the facilities, which corresponded to approximately […] [10].
DHL maksoi tilojen käytöstä vuokraa […] Suomen markkaa kuukaudessa (alv pois lukien), mikä vastaa noin […] euroa [10].
The share of VAT amounted to […], so the total monthly rent including VAT was […], which corresponded to approximately […].
Arvonlisäveron osuus oli […] Suomen markkaa, jolloin arvonlisäverollinen kuukausivuokra oli yhteensä […] markkaa, mikä vastaa noin […].
Finland noted further that without the implementation of the low-cost strategy and conversion of the cargo hangar into a low-cost terminal, T2 might have remained vacant, which would have encumbered the finances of TMP airport.
Suomi huomautti, että jos halpalentoyhtiöitä koskevaa strategiaa ei olisi toteutettu eikä rahtiterminaalia muutettu halpalentoyhtiöterminaaliksi, T2 olisi voinut jäädä tyhjäksi, mikä olisi rasittanut TMP:n lentoaseman taloutta.
The implementation of the low-cost strategy by Airpro and the agreement of 3 April 2003 between Airpro and Ryanair
Airpron toteuttama halpalentoyhtiöitä koskeva strategia ja Airpron ja Ryanairin 3 päivänä huhtikuuta 2003 tekemä sopimus
As regards the implementation of the low-cost strategy by Airpro, Finland explained that discussions with airlines had started earlier.
Airpron toteuttaman halpalentoyhtiöitä koskevan strategian osalta Suomi selitti, että keskusteluja lentoyhtiöiden kanssa käytiin jo aiemmin.
There had been ongoing discussions for example with Ryanair for a few years before the decision was taken to implement a low-cost strategy at TMP airport.
Suomi totesi, että esimerkiksi Ryanairin kanssa käytiin keskusteluja jo muutamia vuosia ennen kuin päätös halpalentoyhtiöitä koskevan strategian toteuttamisesta TMP:n lentoasemalla tehtiin.
According to Finland the letter sent by Airpro to a number of airlines inviting them to consider starting up operations at the low-cost terminal was only one part of the marketing strategy for T2.
Suomen mukaan Airpron useille eri lentoyhtiöille lähettämä kirje, jossa pyydettiin yhtiöitä harkitsemaan toiminnan aloittamista halpalentoyhtiöille tarkoitetussa terminaalissa, oli vain yksi osa T2:n markkinointistrategiaa.
Finland provided a copy of the marketing letter.
Suomi myös toimitti jäljennöksen markkinointikirjeestä.
The letter indicates the charges applicable at T2, such as the charge for ground handling and terminal use, the amount of which depends on the aircraft type used.
Kirjeessä ilmoitettiin T2:ssa sovellettavat maksut, kuten maahuolinnasta ja terminaalin käytöstä perittävät maksut, jotka määräytyivät ilma-aluksen tyypin mukaan.
In addition to the charges applicable at T2, the airlines are to pay the normal landing, terminal navigation and security charges.
Terminaali 2:een sovellettavien maksujen lisäksi lentoyhtiöiltä perittäisiin tavanomaiset laskeutumis-, lennonvarmistuspalvelu- ja turvapalvelumaksut.
As summarised in the tables below the all-inclusive charge depends on the daily frequencies of Ryanair at the airport and on the year of the agreement: […]
Kuten jäljempänä olevissa taulukoissa esitetään, kokonaismaksun määrä riippuu Ryanairin päivittäisen liikennöinnin tiheydestä sekä sopimusvuodesta: […]
In the agreement, Ryanair commits itself to commencing operations at TMP airport with […] daily turnarounds.
Ryanair sitoutui sopimuksessa aloittamaan toimintansa TMP:n lentoasemalla […] ilma-aluksen käännöllä päivässä.
Furthermore Ryanair agrees to give […] notice of any reduction in the number of daily turnarounds at the airport.
Lisäksi Ryanair sitoutui ilmoittamaan […] aiemmin, jos se vähentää päivittäisten kääntöjen lukumäärää lentoasemalla.