natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EIT Governing Board sets the strategic direction of the EIT and the framework conditions for the KICs, and through its members connects the EIT with the various stakeholder communities in the field.
EIT:n hallintoneuvosto määrittää EIT:n strategisen suunnan sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintapuitteet, ja jäsentensä välityksellä se luo EIT:lle yhteydet alalla toimiviin erityyppisiin sidosryhmiin.
In line with the EIT's business-orientated approach, decision-making needs to be efficient, quick, and focused.
EIT:n liiketoiminnallisen lähestymistavan mukaisesti päätöksenteon on oltava tehokasta, nopeaa ja tarkoin suunnattua.
Determining factors in this regard are size, composition and procedures of the Governing Board.
Hallintoneuvoston koko, kokoonpano ja menettelyt ovat tässä ratkaisevia osatekijöitä.
The principle of independent members, combined with a limited number of elected members representing the KIC community, has proven its value and allows gathering of expertise from across the knowledge triangle.
Itsenäisten jäsenten periaate yhdistettynä osaamis- ja innovaatioyhteisöjä edustavien valittujen jäsenten rajoitettuun määrään on osoittautunut hyväksi ratkaisuksi, jonka avulla on mahdollista koota asiantuntemusta kaikista osaamiskolmion osista.
The initial model with 18 elected members plus, more recently, four additional KIC representatives has, however, shown its limitations.
Alkuperäisessä mallissa – 18 valittua jäsentä ja hiljattain lisätyt neljä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen edustajaa – on kuitenkin omat puutteensa.
A Board scaled down in size will lead to more efficient decision-making and reduce administrative overheads.
Pienemmän hallintoneuvoston myötä voidaan tehostaa päätöksentekoa ja vähentää hallinnollisia yleiskuluja.
Finally, further efficiency can be gained by re-focusing the EIT Governing Board towards its core role of providing strategic guidance.
Tehokkuutta voidaan parantaa myös keskittämällä EIT:n hallintoneuvoston toiminta uudelleen sen ydintehtävänä olevaan strategiseen ohjaukseen.
Moreover, coherence with other Union initiatives will be further strengthened via reinforced consultation with the European Commission on the EIT Triennial Work Programme.
Lisäksi vahvistetaan johdonmukaisuutta unionin muiden aloitteiden kanssa edelleen siten, että kuullaan Euroopan komissiota aikaisempaa enemmän EIT:n kolmivuotisesta työohjelmasta.
The information on EIT and KICs from the EIT Triennal Work Programme will enable to assess and ensure complementarity with the other parts of Horizon 2020 and other Union Policies and instruments.
EIT:tä ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjä koskevat, EIT:n kolmivuotisen työohjelman pohjalta saatavat tiedot antavat mahdollisuuden arvioida ja varmistaa täydentävyys Horisontti 2020 -puiteohjelman muihin osiin sekä unionin muihin politiikkoihin ja välineisiin nähden.
All these changes have been incorporated in the modified Regulation (EC) No 294/2008.
Kaikki nämä muutokset sisältyvät muutettuun asetukseen (EY) N:o 294/2008.
The decisions of the EIT Governing Board are implemented by the EIT headquarters under the leadership of the Director who is accountable for the EIT's actions.
EIT:n päätoimipaikka panee EIT:n johtajan johdolla täytäntöön EIT:n hallintoneuvoston päätökset; EIT:n johtaja on vastuussa EIT:n toimista.
In doing so, the headquarters mirror the results-oriented nature of the EIT and its KICs and are the driving force behind the simplification of procedures.
Päätoimipaikka heijastaa näin ollen EIT:n ja sen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulossuuntautunutta luonnetta ja toimii menettelyjen yksinkertaistamisen veturina.
At the same time, the EIT headquarters develop the capacity to systematically digest the learning from the KICs and make these findings available for the benefit of the wider innovation community.
Samanaikaisesti EIT:n päätoimipaikka kehittää valmiuttaan omaksua ja käsitellä järjestelmällisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöistä saatuja kokemuksia ja asettaa tulokset laajemman innovaatioyhteisön käyttöön.
Over time, the EIT headquarters will become a resourceful repository of best practices and a real knowledge partner for policy makers.
Ajan mittaan EIT:n päätoimipaikasta tulee parhaita toimintatapoja koskeva monipuolinen tietolähde ja todellinen tietämystä edistävä kumppani päätöksentekijöille.
Attraction and retention of talented professionals is a challenge for the EIT headquarters.
Lahjakkaiden ammatti-ihmisten houkutteleminen ja heidän pysyvyytensä varmistaminen on haaste EIT:n päätoimipaikalle.
To equip the EIT office with the best talent and skills, it will define a clear human resource strategy, including options beyond direct employment such as secondments or temporary attachments, promoting regular exchanges of staff and internships with excellent innovation, research and education institutions from the Union and the rest of the world.
Jotta EIT:n toimistoon saataisiin lahjakkaita ja osaavia henkilöitä, sen on määritettävä selvä henkilöstöstrategia, joka käsittää suoran työllistämisen lisäksi muitakin vaihtoehtoja, kuten tilapäiset ja määräaikaiset siirrot, ja jossa edistetään säännöllisiä henkilöstö- ja harjoittelijavaihtoja unionissa ja muualla sijaitsevien huipputason innovaatio- ja tutkimusorganisaatioiden ja oppilaitosten kanssa.
Ensure through a smart human resource strategy, including systematic use of internal and external expertise, and internal management procedures, that the EIT will develop into a reference institution for innovative governance.
ottaa käyttöön älykkään henkilöstöstrategian, johon kuuluu sisäisen ja ulkoisen asiantuntemuksen järjestelmällinen käyttö, ja soveltaa sisäisiä johtamismenettelyjä kehittyäkseen innovatiivisen hallinnon esikuvaksi
Interaction between the EIT and the KICs not only provide the framework for KICs to operate successfully, but are also at the core of the mutual learning process enabling the EIT to play its role as a test bed for new innovation models.
EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välinen vuorovaikutus luo puitteet osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tuloksekkaalle toiminnalle, mutta on myös olennainen tekijä vastavuoroisessa oppimisessa, minkä ansiosta EIT voi toimia uusien innovaatiomallien testikohteena.
In order to provide KICs with appropriate framework conditions, clear and coherent guidance must be given by the EIT at all stages of the process without at the same time being overly prescriptive.
Jotta osaamis- ja innovaatioyhteisöillä olisi asianmukaiset toimintaedellytykset, EIT:n on annettava niille kaikissa toimintavaiheissa ohjeistusta selvästi ja johdonmukaisesti mutta liikaa ohjaamista välttäen.
This guidance would include in particular management of a KIC and how to involve core and non-core partners.
Ohjeistuksen tulisi koskea erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisön hallinnointia ja keskeisten ja muiden kuin keskeisten kumppanien mukaan saamista.
Interactions between EIT headquarters and the KICs need to be systematic and regular as well as clear, transparent and trust-based in order to achieve maximum efficiency.
EIT:n päätoimipaikan ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuorovaikutuksen on oltava järjestelmällistä ja säännöllistä sekä selkeää ja avointa, ja sen on perustuttava luottamukseen, jotta se on mahdollisimman tehokasta.
Both the contractual relations between the EIT and the KICs as well as the organisational arrangements of the EIT headquarters should contribute thereto.
EIT:n ja osaamis- ja innovointiyhteisöjen sopimusten sekä EIT:n päätoimipaikan organisaatiojärjestelyjen olisi tuettava näitä tavoitteita.
Moving away from a merely administrative role, the EIT headquarters will optimise their operational functions to steer the KICs to maximum performance and make good results widely available.
Siirtymällä pois pelkästä hallinnollisesta roolista EIT:n päätoimipaikka optimoi operatiiviset toimintonsa ohjatakseen osaamis- ja innovaatioyhteisöt maksimisuorituksiin ja asettaakseen hyvät tulokset laajalti tarjolle.
There are efficiency gains to be achieved from providing a number of centralised services and functions, rather than at individual KIC level.
Tehokkuusedut ovat mahdollisia, kun tiettyjä palveluja ja toimintoja suoritetaan keskitetysti eikä yksittäisen osaamis- ja innovaatioyhteisön tasolla.
While all KICs work on specific themes, a number of elements are of a horizontal nature and it is precisely there where the EIT can provide tangible added value.
Kaikilla osaamis- ja innovaatioyhteisöllä on omat aihealueensa, mutta toisaalta niissä on joukko useita aloja koskevia tekijöitä, ja juuri niiden kohdalla EIT voi tuoda konkreettista lisäarvoa.
Such knowledge provider functions can relate notably to the EIT headquarters becoming an information broker and resourceful interlocutor, e.g. in fostering cross-KIC exchange and mutual learning, facilitating relations with the Union institutions and other key organisations, such as the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD), or on specific horizontal issues, such as counselling on IP, technology and knowledge transfer, benchmarking against international best practices, or undertaking anticipation and foresight studies to identify future directions for the EIT and the KICs.
Tällaisten tietämyksen tarjoamista koskevien toimintojen myötä on mahdollista, että EIT:n päätoimipaikasta tulee informaation välittäjä ja monipuolinen yhteistyökumppani: se voi esimerkiksi tukea osaamis- ja innovaatioyhteisöjen keskinäistä vaihtoa ja oppimista, edistää suhteita unionin toimielimiin ja muihin keskeisiin organisaatioihin, kuten Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestöön OECD:hen, ja käsitellä erityisiä useita aloja koskevia kysymyksiä, jotka koskevat esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvää neuvontaa, teknologian ja tietämyksen siirtoa, esikuva-analyysiä parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin nähden tai ennakoivien tutkimusten tekemistä EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulevaa linjausta varten.
The EIT and KICs should decide together where these tasks can be most effectively dealt with.
EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen olisi päätettävä yhdessä, missä nämä tehtävät voidaan suorittaa tehokkaimmin.
In this regard, it will be of crucial importance for the EIT and the KICs to establish viable mechanisms for systematic collaboration around horizontal issues.
Tältä osin on ensisijaisen tärkeää, että EIT ja osaamis- ja innovaatioyhteisöt kehittävät näiden useita aloja koskevien kysymysten käsittelemistä varten toimivia yhteistyöjärjestelyjä.
Active exchange and mutual learning with other initiatives should be a cornerstone of the EIT's efforts in testing out new innovation models.
EIT:n ja muiden aloitteiden välinen aktiivinen keskinäinen vaihto ja oppiminen olisi otettava lähtökohdaksi, kun EIT testaa uusia innovaatiomalleja.
The EIT therefore needs to tap into existing best practices and external expertise in order to become the reference body for innovation it aspires to.
Näin ollen on tarpeen, että EIT hyödyntää olemassa olevia parhaita toimintatapoja ja ulkopuolista asiantuntemusta, jotta se tavoitteensa mukaisesti kehittyisi innovaatiotoiminnan esikuvaksi.
It is therefore indispensable for the Governing Board to take its decisions informed by the insights and needs of the innovation actors on the ground, and in the context of the wider European framework.
Siksi on välttämätöntä, että hallintoneuvosto tekee päätöksensä tietoisena kentällä toimivien innovaatiotoimijoiden näkemyksistä ja tarpeista ja ottaen huomioon laajemmat eurooppalaiset puitteet.
By embracing a culture of openness and external engagement, the EIT can actively promote the take-up and acceptance of new innovations by society at large.
Avoimen toimintatavan ja ulkopuolisten kontaktien myötä EIT voi tukea aktiivisesti uusien innovaatioiden käyttöönottoa ja omaksumista kaikkialla yhteiskunnassa.
To this end, the EIT will directly engage with Member States and other stakeholders from across the innovation chain, generating beneficial effects on both sides.
Edellä mainittuja tarkoituksia varten EIT on suoraan yhteydessä jäsenvaltioihin ja muihin innovaatioprosessiin osallistuviin tahoihin, sillä tästä syntyy molemminpuolista hyötyä.
In order to render such dialogue and exchange more systematic, the setting up of an EIT Stakeholder Forum, bringing together the wider community of stakeholders around horizontal issues, could be an appropriate tool to facilitate a two-way, interactive communication.
Jotta tällaisesta vuoropuhelusta ja kokemusten vaihdosta tulisi järjestelmällisempää, voisi olla aiheellista perustaa kaksisuuntaista vuorovaikutteista viestintää helpottava EIT:n sidosryhmäfoorumi, jolla laajempi sidosryhmien yhteisö voi käsitellä useita aloja koskevia kysymyksiä.
Stakeholders will include representatives of national and regional authorities, organized interests and individual entities from business, higher education, and research, cluster organisations, as well as other interested parties from across the knowledge triangle.
Sidosryhmiin kuuluvat maiden keskus- ja alueviranomaiset, yritystoiminnan, korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen alan edunvalvontaryhmät ja yksittäiset yhteisöt, klusteriorganisaatiot sekä muut intressitahot kaikista osaamiskolmion osista.
Member States' representatives shall meet in a special configuration, within the Stakeholder Forum, to guarantee an appropriate communication and flow of information with the EIT, and be informed of the achievements, give advice to, and share experiences with, the EIT and the KICs.
Jäsenvaltioiden edustajat kokoontuvat erityiskokoonpanossa sidosryhmäfoorumin yhteydessä taatakseen asianmukaisen ajatustenvaihdon ja tiedonkulun EIT:n kanssa ja saadakseen tietoa tuloksista, antaakseen neuvoja EIT:lle sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöille ja jakaakseen kokemuksia niiden kanssa.
The special configuration of Member States' representatives within the Stakeholder Forum shall also ensure appropriate synergies and complementarities between EIT and KIC activities with national programmes and initiatives, including the potential national co-financing of KIC activities.
Sidosryhmäfoorumin yhteydessä kokoontuva jäsenvaltioiden edustajien erityiskokoonpano varmistaa myös asianmukaisen synergian ja täydentävyyden EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnan ja kansallisten ohjelmien ja aloitteiden välillä, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisön toiminnan mahdollinen kansallinen yhteisrahoitus.
The organisation of the Stakeholder Forum has been incorporated in the modified Regulation (EC) No 294/2008.
Sidosryhmäfoorumin järjestäminen sisältyy muutettuun asetukseen (EY) N:o 294/2008.
Moreover, active consultation with other Union institutions, in particular with relevant services of the Commission, from early on in the process will help to maximise synergies and mutual learning with other Union initiatives.
Aktiivinen neuvonpito unionin muiden toimielinten ja erityisesti komission asiaankuuluvien yksiköiden kanssa prosessin alusta lähtien auttaa osaltaan maksimoimaan synergiavaikutuksia ja vastavuoroista oppimista unionin muiden aloitteiden kanssa.
Set up a regular EIT Stakeholder Forum, and its special configuration of Member States' representatives, to facilitate interaction and mutual learning with the wider innovation community from across the knowledge triangle, and including national and regional authorities.
perustaa säännöllisesti kokoontuvan EIT:n sidosryhmäfoorumin ja sen yhteydessä kokoontuvan jäsenvaltioiden edustajien erityiskokoonpanon edistämään vuorovaikutusta ja vastavuoroista oppimista laajemman innovaatioyhteisön kanssa ja koko osaamiskolmion osalta, mukaan lukien kansalliset ja alueviranomaiset;
The EIT designed an original funding model which builds on joint strengths and resources of existing excellent organisations;
EIT on suunnitellut täysin uudenlaisen rahoitusmallin:
EIT funding acts as a catalyst to leverage and pool together supplementary financial resources from a wide range of public and private partners.
se perustuu olemassa olevien erinomaisten organisaatioiden yhdistettyihin vahvuuksiin ja resursseihin, ja siinä EIT:n rahoitus toimii moottorina, jonka ansiosta saadaan hankituksi ja kootuksi lisää rahoitusvaroja monilta julkisen ja yksityisen sektorin osapuolilta.
On this basis, the EIT provides on average up to 25 % of the total KIC funding, while the remaining minimum 75 % of a KIC's overall budget should come from non-EIT sources.
Näin ollen EIT antaa keskimäärin enintään 25 prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kokonaisrahoituksesta, ja loput eli vähintään 75 prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kokonaistalousarviosta olisi katettava muista lähteistä.
This includes KIC partners' own revenues and resources, but also public funding at national, regional and Union level, in particular the – current and future – Structural Funds and the Framework Programme for Research and Innovation.
Niihin kuuluvat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaniorganisaatioiden omat tulot ja varat, mutta myös kansallinen, alueellinen ja unionin tason julkinen rahoitus, etenkin – nykyiset ja tulevat – rakennerahastot sekä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma.
In the latter case the KICs (or some of their partners) apply for funding in accordance with the respective rules of the programmes and on an equal footing with other applicants.
Viimeksi mainitussa tapauksessa osaamis- ja innovaatioyhteisöt (tai jotkin niiden kumppaniorganisaatiot) hakevat rahoitusta ohjelmissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti ja tasavertaiselta pohjalta muihin hakijoihin nähden.
The contribution from KIC partners is not a classic grant "co-financing" requirement, but a pre-requisite for a minimum level of involvement of existing organisations and their financial commitment to the KIC.
Osaamis- ja innovaatioyhteisön jäsenten rahoitusosuus ei ole perinteinen avustusten yhteydessä vaadittu osarahoitus vaan on edellytys olemassa olevien organisaatioiden vähimmäistason mukaiselle osallistumiselle ja niiden taloudelliselle sitoutumiselle osaamis- ja innovaatioyhteisöön.
This bottom-up approach guarantees strong commitment from KIC partners, incentivizes investment and stimulates structural and organizational change among KIC partners and beyond.
Tämä alhaalta ylöspäin -lähestymistapa takaa osaamis- ja innovaatioyhteisön jäsenten vahvan sitoutumisen, saa liikkeelle investointeja ja vauhdittaa rakenne- ja organisaatiomuutoksia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen jäsenten keskuudessa ja muualla.
The experience of the initial KICs shows that industry is financially committed to the delivery of the KIC business plans and that the share of the KIC budget from industrial partners amounts to between 20 % to 30 % of the total KIC annual budget.
Ensimmäisistä osaamis- ja innovaatioyhteisöistä saadut kokemukset osoittavat, että teollisuus on sitoutunut taloudellisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoimintasuunnitelmien toteuttamiseen ja että teollisuuden rahoittama osuus on 20–30 prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuotuisesta kokonaistalousarviosta.
The EIT funding is foreseen only for "KIC added value activities", namely activities that allow the integration of the knowledge triangle (higher education, research and innovation) policies and partners within and across the KIC, in accordance with the objectives and priorities laid down in the KIC business plans.
EIT:n rahoitus on tarkoitettu ainoastaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen lisäarvotoimintoihin eli toimiin, jotka mahdollistavat osaamiskolmioon (korkea-asteen koulutus, tutkimus ja innovaatio) liittyvien toimintalinjojen ja osapuolten integroinnin osaamis- ja innovaatioyhteisöissä niiden liiketoimintasuunnitelmissa vahvistettujen tavoitteiden ja prioriteettien mukaisesti.
It includes in particular basic and applied research, innovation, education, entrepreneurship and business creation projects of the KICs, which top up investment in well-established activities (eg. existing research projects).
Kyseeseen tulevat etenkin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perus- ja soveltavan tutkimuksen hankkeet, innovointihankkeet, koulutus- ja yrittäjyyshankkeet ja yritysten perustamista koskevat hankkeet, jotka täydentävät vakiintuneisiin toimintoihin (esimerkiksi olemassa oleviin tutkimushankkeisiin) tehtyjä investointeja.
The administration, management and coordination activities of the KIC should also be covered by the EIT contribution.
EIT:n rahoitusosuudella on myös tarkoitus kattaa osaamis- ja innovaatioyhteisön hallinto-, johto- ja koordinointitoiminnot.
KICs go through various development phases with different characteristics of their total budgets before reaching cruising speed.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöt käyvät läpi eri kehitysvaiheet, jotka ovat ominaisuuksiltaan erilaisia, kun tarkastellaan yhteisöjen kokonaisbudjettien kehittymistä täyden toiminnan vaiheeseen asti.
The absorption capacity of a KIC is relatively limited at the very beginning, but develops substantially over the following years.
Varojenkäyttökyky on osaamis- ja innovaatioyhteisöissä alussa suhteellisen vähäinen mutta kehittyy huomattavasti seuraavina vuosina.
After an initial set-up phase of two years, KIC budgets should grow substantially and KICs can mobilise a significant level of new resources from existing and new partners in a relatively short time.
Kaksi vuotta kestävän perustamisvaiheen jälkeen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen talousarvioiden on tarkoitus kasvaa huomattavasti ja nämä yhteisöt pystyvät suhteellisen nopeasti hankkimaan huomattavan määrän uusia rahoitusvaroja olemassa olevilta ja uusilta kumppaneilta.
To reach a sufficient critical mass and to achieve impact at European level, KIC annual budgets will be between EUR 250-450 million at cruising speed, depending on the strategy, partnership and market potential of each individual KICs.
Jotta saavutettaisiin riittävä kriittinen massa ja saataisiin aikaan Euroopan laajuisia vaikutuksia, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuosibudjetit ovat 250–450 miljoonaa euroa täyden toiminnan vaiheessa (kunkin yksittäisen osaamis- ja innovaatioyhteisön strategiasta, yhteistyöryhmästä ja markkinapotentiaalista riippuen).
EIT funding will continue to be provided for certain KIC added value activities where EIT investment brings substantial returns, such as education, business creation, co-location, outreach and dissemination.
EIT:n rahoitusta annetaan jatkossakin tiettyihin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen lisäarvotoimintoihin, joissa EIT:n investoinnilla saadaan aikaan huomattavia tuloksia. Tällaisia toimintoja ovat esimerkiksi koulutus, yritysten perustaminen, yhteistoimintakeskittymiin perustuva toiminta, tunnetuksi tekemisen edistäminen sekä tulosten levittäminen.
Currently, the EIT funding to the KICs is carried out solely via grants.
Nykyisin EIT antaa osaamis- ja innovaatioyhteisöille rahoitusta yksinomaan avustusten muodossa.
In the next Multiannual Financial Framework (MFF 2014-2020) new financial mechanisms may be established via debt or equity instruments.
Seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (2014–2020) voidaan ottaa käyttöön uusia, oman tai vieraan pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä.
As an 'investor' in KICs, the EIT will follow these developments closely, and will encourage KICs access to make full use of them, facilitating and coordinating access if appropriate.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöihin investoijana EIT seuraa tätä kehitystä tiiviisti ja kannustaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjä hyödyntämään täysimittaisesti uusia rahoitusmuotoja; EIT on myös valmis tarvittaessa edistämään ja koordinoimaan rahoituksen saantia.
EIT budget needs
EIT:n määrärahatarpeet
The EIT's budget needs in the period 2014-2020 are EUR 2711,4 million and are based on three main components:
EIT:n määrärahatarpeet ovat vuosina 2014–2020 yhteensä 2711,4 miljoonaa euroa, ja ne voidaan jakaa seuraaviin kolmeen pääosaan: