natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SOCIETAL CHALLENGES
YHTEISKUNNALLISET HAASTEET
HEALTH, DEMOGRAPHIC CHANGE AND WELL-BEING
TERVEYS, VÄESTÖNMUUTOS JA HYVINVOINTI
Effective health promotion, supported by a robust evidence base, prevents disease, contributes to well-being and is cost-effective.
Vankkaan näyttöön perustuvalla tehokkaalla terveyden edistämisellä ehkäistään tauteja, parannetaan hyvinvointia ja kustannustehokkuutta.
Promotion of health, active ageing, well-being and disease prevention also depend on an understanding of the determinants of health, on effective preventive tools, such as vaccines, on effective health and disease surveillance and preparedness, and on effective screening programmes.
Terveyden edistämistä, aktiivista ikääntymistä, hyvinvointia ja tautien ehkäisemistä varten on muun muassa tunnettava terveyttä määrittävät tekijät, käytössä on oltava tauteja tehokkaasti ehkäiseviä välineitä kuten rokotteita, ja terveyden ja tautien seurannan ja niihin varautumisen on oltava tehokkaita, samoin seulontaohjelmien.
Successful efforts to prevent, detect early, manage, treat and cure disease, disability, frailty and reduced functionality are underpinned by the fundamental understanding of their causes, processes and impacts, as well as factors underlying good health and well-being.
Jotta tauteja, toimintarajoitteita, heikkoutta ja työkyvyn alentumista voidaan ehkäistä, havaita ajoissa, hallita, hoitaa ja parantaa onnistuneesti, on ymmärrettävä perinpohjaisesti niiden syyt, prosessit ja vaikutukset sekä terveyteen ja hyvinvointiin vaikuttavat tekijät.
Improved understanding of health and disease will demand close linkage between fundamental, clinical, epidemiological and socio-economic research.
Terveyden ja sairauksien parempi ymmärtäminen edellyttää tiivistä yhteyttä perus-, kliinisen, epidemiologisen ja sosioekonomisen tutkimuksen välillä.
Effective sharing of data and the linkage of these data with real-world large-scale cohort studies is also essential, as is the translation of research findings into the clinic, in particular through the conduct of clinical trials.
Tehokas tiedonvaihto ja näiden tietojen liittäminen todellisessa elämässä tehtäviin laajoihin kohorttitutkimuksiin on myös keskeistä. Tutkimustulokset on myös muunnettava kliinisiksi käytännöiksi erityisesti kliinisillä kokeilla.
It is a societal challenge to adjust to the further demands on health and care sectors due to the ageing population.
On yhteiskunnallinen haaste mukautua terveydenhuollon ja -hoidon aloilla kasvaviin vaatimuksiin, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä.
If effective health and care is to be maintained for all ages, efforts are required to improve and speed up decision making in prevention and treatment provision, to identify and support the dissemination of best practice in the health and care sector, to raise awareness and to support integrated care.
Jos tehokkaan terveydenhuollon ja -hoidon halutaan edelleen kattavan kaikenikäiset, on pyrittävä parantamaan ja nopeuttamaan päätöksentekoa ennaltaehkäisy- ja hoitotoimissa, tunnistamaan parhaat käytännöt terveydenhoito- ja -terveydenhuoltoalalla ja tukemaan niiden levittämistä, lisäämään tietoisuutta sekä tukemaan yhdistettyjä hoitopalveluja.
A better understanding of ageing processes and the prevention of age-related illnesses are the basis for keeping European citizens healthy and active throughout the course of their lives.
Ikääntymisprosessien parempi ymmärtäminen ja ikään liittyvien sairauksien ehkäisy ovat perusta Euroopan kansalaisten pitämiselle terveinä ja aktiivisina koko elämänsä ajan.
Similarly important is the wide uptake of technological, organisational and social innovations empowering older persons, persons with chronic diseases as well as disabled persons, to remain active and independent.
Yhtä tärkeää on sellaisten teknisten, organisatoristen ja sosiaalisten innovaatioiden laaja käyttöönotto, joiden avulla ikäihmiset, kroonisesti sairaat sekä toimintarajoitteiset henkilöt voivat pysyä aktiivisina ja itsenäisinä.
Doing so will contribute to increasing their physical, social, and mental well-being and lengthening the duration thereof.
Näin voidaan lisätä heidän fyysistä, sosiaalista ja henkistä hyvinvointiaan ja saada se jatkumaan kauemmin.
This specific objective should address in the relevant activities chronic conditions and diseases including but not limited to:
Tämän erityistavoitteen olisi koskettava asiaan liittyvissä toimissa esimerkiksi seuraavia kroonisia tauteja ja sairauksia:
cardiovascular disease, cancer, metabolic diseases and risk factors including diabetes, chronic pain, neurological, neurodegenerative, mental health and substance use disorders, rare diseases, overweight and obesity, autoimmune diseases, rheumatic and musculo-skeletal disorders and various diseases affecting different organs as well as acute conditions and various functional limitations.
sydän- ja verisuonitaudit, syöpä, aineenvaihduntasairaudet ja riskitekijät diabetes mukaan luettuna, krooninen kipu, neurologiset, neurodegeneratiiviset, päihteiden käyttöön liittyvät ja mielenterveyden häiriöt, harvinaiset sairaudet, ylipaino ja liikalihavuus, reuma- ja autoimmuunisairaudet, tuki- ja liikuntaelinten sairaudet sekä eri elimiin vaikuttavat erilaiset sairaudet, akuutit sairaudet ja erilaiset toimintarajoitteet.
Likewise infectious diseases, including but not limited to HIV/AIDS, tuberculosis and malaria, neglected and poverty related diseases and animal-borne diseases, emerging epidemics, re-emerging infectious diseases (including water-related diseases) as well as the threat of increasing anti-microbial resistance and occupational diseases and work related disorders should be addressed.
Sen olisi koskettava myös infektiotauteja, kuten HIV/AIDS, tuberkuloosi ja malaria, laiminlyötyjä ja köyhyyteen liittyviä sairauksia sekä eläinten välityksellä tarttuvia tauteja, uusia epidemioita, uudelleen ilmeneviä infektiotauteja (mukaan lukien veteen liittyvät sairaudet) ja kasvavan mikrobilääkeresistenssin uhkaa sekä työperäisiä sairauksia ja työhön liittyviä häiriöitä.
Personalised medicine should be developed in order to suit preventive and therapeutic approaches to patient requirements, and must be underpinned by the early detection of disease.
On kehitettävä yksilöllistä lääketiedettä, jotta voidaan laatia potilaiden tarpeita vastaavia ennaltaehkäiseviä ja hoitostrategioita, ja sen tueksi on kehitettävä sairauksien varhaista havaitsemista.
All of these activities will be undertaken in such a way as to provide support throughout the research and innovation cycle, strengthening the competitiveness of the European based industries and development of new market opportunities.
Kaikki nämä toimet toteutetaan niin, että tukea annetaan koko tutkimus- ja innovointisyklin ajan, mikä vahvistaa Eurooppaan sijoittautuneen teollisuuden kilpailukykyä ja lisää uusien markkinoiden kehittämismahdollisuuksia.
Support will be given to translational approaches that integrate several steps of the innovation process in the health care industry.
Tukea annetaan translaatioon perustuville lähestymistavoille, joissa yhdistetään useita terveydenhoitoalan innovaatioprosessin vaiheita.
Specific activities are described below.
Erityistoimia kuvataan jäljempänä.
Understanding health, well-being and disease
Terveyden, hyvinvoinnin ja tautien ymmärtäminen
Understanding the determinants of health, improving health promotion and disease prevention
Terveyttä määrittävien tekijöiden ymmärtäminen, terveyden edistämisen ja tautien ehkäisemisen tehostaminen
A better understanding of the determinants of health is required in order to provide evidence for effective health promotion and disease prevention, and will also allow the development of comprehensive health and well-being indicators in the Union based on existing data sources and indicator systems.
Terveyttä määrittävät tekijät on tunnettava paremmin, jotta saadaan tehokkaaseen terveyden edistämiseen ja tautien ehkäisyyn tarvittavaa tieteellistä näyttöä ja voidaan myös kehittää unionille olemassa oleviin tietolähteisiin ja indikaattorijärjestelmiin perustuvat kattavat terveyden ja hyvinvoinnin indikaattorit.
Environmental, behavioural (including life-style), psychological, organisational, cultural, socio-economic, biological and genetic factors, in their broadest senses, will be studied.
Ympäristöön ja käyttäytymiseen (myös elintapoihin) liittyviä, psykologisia, organisatorisia, kulttuurisia, sosioekonomisia, biologisia ja geneettisiä tekijöitä tutkitaan niiden laajimmassa merkityksessä.
Approaches will include the long term study of cohorts and their linkage with data derived from "omics" research, systems bio-medicine including relevant applications of systems biology and other methods.
Menetelmiin kuuluvat muun muassa pitkäaikaistutkimus, jossa tutkitaan kohortteja ja niiden yhteyksiä omiikka-tutkimuksesta saatuihin tietoihin, ja systeemibiolääketiede, mukaan lukien biologisten järjestelmien asiaankuuluvat sovellukset ja muut menetelmät.
In particular, a better understanding of the environment as a determinant of health will require an interdisciplinary approach integrating amongst others human-relevant molecular biological, epidemiological and toxicological approaches and resultant data to study the modes of action of various chemicals, combined exposures to pollutants and other environmental and climate-related stressors, to perform integrated toxicological testing and to seek alternatives to animal testing.
Jotta erityisesti ympäristön merkitys terveyttä määrittävänä tekijänä tunnettaisiin paremmin, tarvitaan poikkitieteellistä lähestymistapaa, jossa yhdistetään muun muassa ihmisen kannalta merkittävää molekyylibiologiaa, epidemiologiaa ja toksikologiaa ja jonka tuloksena saatavien tietojen avulla tutkitaan erilaisten kemikaalien vaikutustapoja, altistumista sekä saasteille että muille ympäristöön ja säähän liittyville stressitekijöille sekä suoritetaan yhdennettyjä toksikologisia testejä ja etsitään vaihtoehtoja eläinkokeille.
Innovative approaches to exposure assessment are needed using new-generation biomarkers based on 'omics' and epigenetics, human biomonitoring, personal exposure assessments and modelling to understand combined, cumulative and emerging exposures, integrating socio-economic, cultural, occupational, psychological and behavioural factors.
Altistumisen arviointiin tarvitaan innovatiivisia lähestymistapoja, joissa hyödynnetään omiikkaan ja epigenetiikkaan perustuvia uuden sukupolven biomerkkiaineita, ihmisten biomonitorointia, henkilökohtaisia altistumisarviointeja ja mallintamista yhdistyneen, kumulatiivisen ja yllättävän altistumisen ymmärtämiseksi siten, että sosioekonomiset, kulttuuriset, työperäiset, psykologiset ja käyttäytymistieteelliset tekijät otetaan huomioon.
Improved links with environmental data using advanced information systems will be supported.
Ympäristötiedon parempaa hyödyntämistä edistyneiden tietojärjestelmien avulla tuetaan.
In this way, existing and planned policies and programmes can be assessed and policy support provided.
Näin voidaan arvioida nykyisiä ja suunniteltuja toimintapolitiikkoja ja ohjelmia ja tukea niitä.
Similarly, improved behavioural interventions, prevention and education programmes can be developed, including those pertaining to health literacy in nutrition, physical activity, vaccination and other primary care interventions.
Vastaavasti voidaan kehittää parempia käyttäytymisinterventioita sekä ehkäisy- ja opetusohjelmia, muun muassa ravitsemusta, liikuntaa, rokotuksia ja muita perusterveydenhuollon toimenpiteitä koskevan terveysosaamisen osalta.
Understanding disease
Tautien ymmärtäminen
There is a need for an improved understanding of health and disease, throughout the human life cycle, so that new and better prevention measures, diagnosis, treatments and rehabilitation measures can be developed.
Terveyden ja tautien ymmärtämystä ihmisten koko elinkaaren aikana on parannettava, jotta voidaan kehittää uusia ja parempia ehkäisytoimenpiteitä, diagnooseja, hoitoja ja kuntoutustoimenpiteitä.
Interdisciplinary, basic and translational research on the patho-physiology of disease is essential to improve the understanding of all aspects of disease processes, including a re-classification of normal variation and disease based on molecular data, and to validate and use research results in clinical applications.
Tieteidenvälinen perus- ja translaatiotutkimus tautien patofysiologiasta on oleellista, kun pyritään ymmärtämään paremmin kaikkia näkökohtia sairausprosesseissa, tavanomaisen vaihtelun ja tautien uudelleenluokitus molekyylitietojen perusteella mukaan luettuna, sekä validoimaan ja käyttämään tutkimustuloksia kliinisissä sovelluksissa.
Underpinning research will encompass and encourage development and use of new tools and approaches for the generation of biomedical data and will include bio-imaging, "omics", high throughput and systems medicine approaches.
Biolääketieteellisten tietojen tuottamisen uusien välineiden ja lähestymistapojen kehittämistä ja käyttöä edistetään tätä tukevalla tutkimuksella, joka kattaa biokuvantamisen, omiikat, suurikapasiteettiset tekniikat ja systeemilääketieteen lähestymistavat.
These activities will demand close linkage between fundamental and clinical research and with long term cohort studies (and the corresponding research domains) as described above.
Tällaisessa toiminnassa perustutkimus ja kliininen tutkimus sekä pitkäaikaiset kohorttitutkimukset (ja vastaavat tutkimusalat) on edellä esitetyn mukaisesti liitettävä tiiviisti toisiinsa.
Close links with research and medical infrastructures (databases, bio-banks etc.) will also be required for standardisation, storage, sharing and access to data, which are all essential for maximising data utility and for stimulating more innovative and effective ways of analysing and combining datasets.
Lisäksi tarvitaan läheiset yhteydet tutkimuksen ja lääketieteellisten infrastruktuurien kanssa (tietokannat, biopankit jne.) tiedon standardointia, säilyttämistä, jakamista ja saantia varten. Nämä kaikki ovat keskeisiä tiedon käytettävyyden maksimoimisen sekä tietokokonaisuuksien innovatiivisempien ja tehokkaampien analysoimis- ja yhdistämistapojen edistämisen kannalta.
Improving surveillance and preparedness
Seurannan ja varautumisen parantaminen
Human populations are under threat from new and emerging infections, including of zoonotic origin, as well as from those which result from drug resistance to existing pathogens and from other direct and indirect consequences of climate change and from the international movement of people.
Ihmisiin kohdistuu uhkia uusista ja yleistyvistä infektiotaudeista, myös zoonooseista peräisin olevista, sekä taudeista, joita aiheuttavat nykyisten patogeenien lääkeresistenssi sekä muut ilmastonmuutoksen ja ihmisten kansainvälisen liikkumisen välittömät ja välilliset seuraukset.
New or improved methods for surveillance, diagnosis, early warning networks, health service organisation and preparedness campaigns are needed for the modelling of epidemics and for effective pandemic response.
Epidemioiden mallintamiseen ja tehokkaaseen reagointiin pandemiatapauksissa tarvitaan uusia tai parempia seuranta- ja diagnosointimenetelmiä, varhaisvaroitusverkostoja, terveyspalvelujen organisointia ja varautumista koskevia kampanjoita.
Efforts to maintain and enhance capabilities to combat drug-resistant infectious diseases are also needed.
Lisäksi on pyrittävä ylläpitämään ja tehostamaan valmiutta torjua lääkeresistenttejä infektiotauteja.
Preventing disease
Tautien ehkäiseminen
Developing effective prevention and screening programmes and improving the assessment of disease susceptibility
Tehokkaiden ehkäisy- ja seulontaohjelmien kehittäminen ja tautialttiuden arvioimisen parantaminen
The development of prevention and screening programmes depends on the identification of early biomarkers (including functional and behavioural) of risk and of disease onset, and their design should be informed by internationally accepted criteria.
Ehkäisy- ja seulontaohjelmien kehittämiseksi on tunnistettava riskin ja taudin puhkeamisen varhaiset biomerkkiaineet (myös toiminnalliset ja käyttäytymiseen liittyvät), ja ne olisi suunniteltava kansainvälisesti hyväksytyin perustein.
Their deployment depends on the testing and validation of screening methods and programmes.
Ohjelmien toteuttaminen edellyttää seulontamenetelmien ja -ohjelmien testausta ja validointia.
Knowledge should be generated and methods developed for identifying individuals and populations at a clinically relevant increased risk of disease.
Kliinisesti merkityksellisessä kasvaneessa sairastumisvaarassa olevien yksilöiden ja väestöryhmien tunnistamiseksi olisi tuotettava tietoa ja kehitettävä menetelmiä.
Identifying individuals and populations at high risk of disease will allow personalised, stratified and collective strategies for efficacious and cost-effective disease prevention to be developed.
Kun suuressa sairastumisvaarassa olevat yksilöt ja väestönosat tunnetaan, voidaan kehittää yksilöllisiä, monivaiheisia ja kollektiivisia strategioita vaikuttavaa ja kustannustehokasta taudinehkäisyä varten.
Improving diagnosis and prognosis
Diagnostiikan ja prognostiikan parantaminen
An improved understanding of health, disease and disease processes throughout the life cycle is needed to develop new and more effective diagnostics and theranostics.
Uuden ja tehokkaamman diagnostiikan ja teranostiikan kehittämistä varten tarvitaan terveyden, tautien ja sairausprosessien parempaa tuntemusta elämän kaikissa vaiheissa.
Innovative and existing methods, technologies and tools will be developed with the goal of significantly improving disease outcomes through earlier, more accurate diagnosis and prognosis and by allowing for accessible, more patient-adapted, treatment.
Taudeista selviämistä pyritään huomattavasti parantamaan varhaisemmalla ja tarkemmalla diagnostiikalla ja prognostiikalla sekä mahdollistamalla saatavilla oleva potilaskohtaisempi hoito, ja tätä varten kehitetään innovatiivisia ja nykyisiä menetelmiä, tekniikoita ja välineitä.
Developing better preventive and therapeutic vaccines
Parempien ehkäisevien ja terapeuttisten rokotteiden kehittäminen
There is a need for more effective preventive and therapeutic interventions and vaccines and evidence-based vaccination schemes for an expanded range of diseases, including poverty-related diseases such as HIV/AIDS, tuberculosis, malaria and neglected infectious diseases and also for other major diseases.
Tarvitaan tehokkaampia ehkäiseviä ja hoitavia interventioita ja rokotteita sekä näyttöön perustuvia rokotusohjelmia hyvin laajaan kirjoon tauteja, mukaan lukien köyhyyteen liittyvät taudit, kuten HIV/AIDS, tuberkuloosi, malaria ja laiminlyödyt infektiotaudit, ja myös muihin merkittäviin tauteihin.
This relies on a better understanding of disease and disease processes and their consequent epidemics and on clinical trials and associated studies being undertaken.
Tämä edellyttää, että tauteja ja sairausprosesseja ja niitä seuraavia epidemioita ymmärretään paremmin ja että tehdään kliinisiä kokeita ja niihin liittyvää tutkimusta.
Treating and managing disease
Tautien hoitaminen ja hallinta
Treating disease, including developing regenerative medicine
Tautien hoitaminen ja regeneratiivisen hoidon kehittäminen
There is a need to support the improvement of cross-cutting support technologies for drugs, biotherapies, vaccines and other therapeutic approaches, including transplantation, surgery, gene and cell therapy and nuclear medicine;
Lääkehoitoa, biologisia hoitoja, rokotuksia ja muita hoitomenetelmiä monialaisesti tukevan tekniikan parantamista on tuettava, transplantaatio, kirurgia, geeni- ja soluhoito ja isotooppilääketiede mukaan luettuina.
to increase success in the drug and vaccine development process (including alternative methods to replace classical safety and effectiveness testing, e.g. the development of new methods);
Lääke- ja rokotekehittelystä on saatava parempia tuloksia (myös vaihtoehtoisia menetelmiä perinteiselle turvallisuus- ja vaikuttavuustestaukselle, esimerkiksi kehittämällä uusia menetelmiä).
to develop regenerative medicine approaches, including approaches based on stem cells;
Regeneratiivisia hoitotapoja ja kantasoluihin perustuvia hoitoja on kehitettävä.
to develop new biopharmaceuticals, including therapeutic vaccines;
Uusia biologisia lääkkeitä, mukaan lukien terapeuttiset rokotteet, on kehitettävä.
to develop improved medical and assistive devices and systems;
Lääkinnällisiä laitteita sekä apuvälineitä ja -järjestelmiä on kehitettävä.
to improve palliative therapies;
Palliatiivista hoitoa on parannettava.
to maintain and enhance the ability to combat disease and undertake medical interventions that depend on the availability of effective and safe antimicrobial drugs;
Valmiuttamme torjua tauteja ja toteuttaa lääketieteellisiä toimenpiteitä, jotka edellyttävät tehokkaiden ja turvallisten mikrobilääkkeiden saatavuutta, on ylläpidettävä ja tehostettava.
and to develop comprehensive approaches to treat co-morbidities at all ages and avoid poly-pharmacy.
Lisäksi on kehitettävä kattavia tapoja hoitaa komorbiditeettia kaikenikäisillä ja välttää monilääkitystä.
These improvements will facilitate the development of new, more efficient, effective, sustainable and personalised treatments for disease and for the management of disability and frailty, including advanced therapies and cellular therapies for the treatment of chronic diseases.
Näiden parannusten jälkeen on helpompi kehittää uusia, tehokkaampia, vaikuttavia, kestäviä ja yksilöllisiä hoitoja tauteihin ja keinoja hallita toimintakyvyttömyyttä ja heikkoutta, mukaan lukien pitkälle kehitetyt terapiat ja soluterapiat kroonisten sairauksien hoitamista varten.
Transferring knowledge to clinical practice and scalable innovation actions
Tietämyksen siirtäminen kliiniseen käytäntöön ja laajennuskelpoiseen innovointiin
Clinical trials are an important means to transfer biomedical knowledge to application in patients, and support for these will be provided, as well as for the improvement of their practice.
Kliiniset kokeet ovat tärkeä tapa siirtää biolääketieteellistä tietoa potilassovelluksiin, ja siihen samoin kuin kokeisiin liittyvien käytäntöjen parantamiseen annetaan tukea.
Examples include the development of better methodologies to allow trials to focus on relevant population groups, including those suffering from other concomitant diseases and/or already undergoing treatment; the determination of comparative effectiveness of interventions and solutions;
Esimerkkejä tästä ovat menettelyjen parantaminen niin, että kokeissa voidaan keskittyä keskeisiin väestöryhmiin (myös niihin, joilla esiintyy muita liitännäistauteja ja/tai joiden hoito on jo aloitettu), interventioiden ja ratkaisujen suhteellisen tehokkuuden määrittäminen sekä tietokantojen ja sähköisten terveystietojen käytön lisääminen tietolähteinä kokeissa ja tietämyksen siirrossa.
and enhancing the use of databases and electronic health records as data sources for trials and knowledge transfer.
Prekliinisiä ja/tai kliinisiä tutkimuksia tiettyjen harvinaislääkkeiden kehittämiseksi tuetaan.
Pre-clinical and/or clinical development of designated orphan drugs will be supported. Similarly, support for the transfer of other types of interventions, such as those related to independent living, into real world environments will be provided.
Vastaavasti tuetaan muunlaisten toimenpiteiden, kuten itsenäiseen asumiseen liittyvien toimenpiteiden, siirtämistä tosielämän ympäristöihin.
Active ageing and self-management of health
Aktiivisena ikääntyminen ja terveyden omahoito
Active ageing and independent and assisted living
Aktiivisena ikääntyminen sekä itsenäinen ja avustettu asuminen