natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"The challenge is to secure supplies of safe and high quality food and bio-based products and to ensure sustainable management of biological resources, contributing to both rural and coastal development and to competitiveness of the European biobased industries, while preserving terrestrial and marine eco-systems, reducing fossil-dependency, mitigating and adapting to climate change and promoting zero-waste and resource efficiency."
haasteena on taata turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja biopohjaisten tuotteiden saatavuus ja varmistaa kestävä biologisten resurssien hallinta edistäen sekä maaseudun että rannikkoalueiden kehitystä ja Euroopan biopohjaisten toimialojen kilpailukykyä sekä säilyttäen maa- ja meriekosysteemit, vähentäen riippuvuutta fossiilisista polttoaineista, lievittäen ilmastonmuutoksen seurauksia ja sopeutuen niihin sekä edistäen jätteettömyyttä ja resurssitehokkuutta.
A KIC on a sustainable supply chain will help meeting Horizon 2020 priorities, namely those defined in the context of the societal challenge "Food security, sustainable agriculture and forestry, marine and maritime and inland water research and the bio-economy".
Kestävän toimitusketjun osaamis- ja innovaatioyhteisö auttaa saavuttamaan niitä Horisontti 2020 -puiteohjelman tavoitteita, jotka on määritelty yhteiskunnallisten haasteiden yhteydessä luvussa "Elintarviketurva, kestävä maa- ja metsätalous, meri-, merenkulku- ja sisävesitutkimus ja biotalous".
This thematic field is in addition highly relevant in terms of economic and societal impact.
Tämä aihealue on hyvin merkityksellinen myös taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutustensa takia.
Questions of food safety and security have a bearing on nearly all sectors of our economy and society, and very often call for regulatory action.
Elintarviketurvallisuus ja -turva vaikuttavat lähes kaikkiin talouden ja yhteiskunnan osa-alueisiin ja edellyttävät hyvin usein sääntelytoimia.
The food industry is the largest manufacturing sector in Europe and plays an essential role in Europe's wider economic development.
Elintarviketeollisuus on Euroopan suurin teollisuudenala, ja sillä on keskeinen merkitys Euroopan laajemmalle taloudelliselle kehitykselle.
Despite its relevant role, the competitiveness of the European food and drink industry is being challenged.
Tärkeästä asemasta huolimatta Euroopan elintarvike- ja juomateollisuuden kilpailukyky on koetteilla.
Over the last decade, Europe's share of the global market has declined from 25 % to 21 % in the face of competition from emerging economies, such as China, India and Brazil.
Viime vuosikymmenen aikana Euroopan osuus maailmanmarkkinoista on kutistunut 25 prosentista 21 prosenttiin nousevan talouden maista, kuten Kiinasta, Intiasta ja Brasiliasta, tulevan kilpailun vuoksi.
Increasingly unable to compete on cost alone, the European food industry needs to be able to add value by creating healthier, more sustainable and resource-efficient products if it is to reverse this decline.
Koska Euroopan elintarviketeollisuuden on yhä mahdottomampaa kilpailla pelkällä hinnalla, sen on tarpeen tarjota lisäarvoa kehittämällä terveellisempiä, kestävämpiä ja resurssitehokkaampia tuotteita, jos se aikoo kääntää nykyisen kehityssuunnan.
Action is needed to ensure a climate resilient and sustainable global food system while meeting the increasing food demand within the constraints of available land and declining fish stocks, protecting the natural environment and safeguarding human health.
Tarvitaan toimia, joilla varmistetaan kestävä ja ilmastonmuutosta sietävä maailmanlaajuinen elintarvikkeiden tuotantojärjestelmä samalla kun vastataan kasvavaan elintarvikkeiden kysyntään rajoissa, joita asettavat käytettävissä olevan maan määrä, hupenevat kalavarat sekä luonnonympäristön ja ihmisten terveyden suojeleminen.
A KIC in this area will focus on the food supply chain.
Tämän alan osaamis- ja innovaatioyhteisö keskittää huomionsa elintarvikkeiden toimitusketjuun.
This focus lends itself particularly well to the holistic approach of a KIC.
Tällainen keskittyminen sopii erityisen hyvin osaamis- ja innovaatioyhteisön kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan.
The objective is to ensure a more efficient and effective food supply chain system, while improving the sustainability and traceability in all parts of this chain.
Tavoitteena on varmistaa tehokkaampi ja paremmin toimiva elintarvikkeiden toimitusketju ja parantaa samalla kestävyyttä ja jäljitettävyyttä ketjun kaikissa osissa.
Addressing the food supply chain via a KIC will thus give the possibility to address not only some of the major economic and societal relevant challenges Europe is facing, but also to mobilise investment and long-term commitment from the business sector – namely, in the deployment of new and innovative technologies, processes and knowledge to increase sustainable food production, processing, packaging and distribution, to reduce waste and promote better nutrition.
Elintarvikkeiden toimitusketjun ongelmien käsittely osaamis- ja innovaatioyhteisön avulla tarjoaa siten tilaisuuden tarttua Euroopan suuriin taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin ja sen lisäksi myös tilaisuuden saada liikkeelle elinkeinoelämän investoinnit ja sitoutumisen pitkällä aikavälillä. Tämä merkitsee käytännössä uusien ja innovatiivisten teknologioiden, prosessien ja tietojen käyttöä, jotta voidaan lisätä kestävää elintarvikkeiden tuotantoa, jalostusta, pakkaamista ja jakelua, vähennettäessä jätteiden määrää ja edistettäessä parempaa ravintoa.
Through its integrative approach, a KIC in this area will be able to influence the industry approach to focus more on consumer-driven innovation, thereby benefiting consumer health and quality of life.
Integroivan lähestymistapansa ansiosta alan osaamis- ja innovaatioyhteisö voi ohjata teollisuutta keskittymään enemmän kuluttajalähtöiseen innovointiin, mikä parantaisi kuluttajien terveyttä ja elämänlaatua.
This will go along with the potential of new business models and market strategies that focus on consumers' needs and trends and build upon enhanced awareness of the food chain, which can have potential to get innovations and technological possibilities in line with consumer interests and thus create new business opportunities.
Tämä yhdistyy uusien liiketoimintamallien ja sellaisten markkinastrategioiden, joissa keskitytään kuluttajien tarpeisiin ja trendeihin ja jotka perustuvat kasvavaan elintarvikeketjua koskevaan tietoisuuteen, tarjoamaan potentiaaliin sovittaa yhteen innovaatiot ja teknologiset mahdollisuudet sekä kuluttajien edut ja luoda siten uusia tilaisuuksia liiketoiminnalle.
A KIC in this area will be very important to overcome the high level of fragmentation of the whole food supply chain.
Tämän alan osaamis- ja innovaatioyhteisöllä tulee olemaan suuri merkitys pyrittäessä eroon elintarvikkeiden koko toimitusketjun äärimmäisestä pirstoutuneisuudesta.
It will blend a critical mass of excellent research, innovation, education and training stakeholders along the whole chain.
Se tuo yhteen kriittisen massan huippulaatuisia, ketjun eri osissa toimivia tutkimuksen, innovoinnin ja yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sidosryhmiä.
All elements of the chain (primary sector, food production, food processors, retailers, food service channels and – not least – the consumer) are inextricably linked to each other for the conception of future innovations.
Kaikki ketjun osat (alkutuotantosektori, elintarviketuotanto, elintarvikkeiden jalostus, vähittäiskauppa, elintarvikepalvelujen väylät ja luonnollisesti myös kuluttajat) ovat erottamattomasti yhteydessä toisiinsa tulevien innovaatioiden luomiseksi.
A KIC will provide the necessary systemic and transdiciplinary approach to tackle these issues.
Osaamis- ja innovaatioyhteisö tarjoaa tarvittavan systeemisen ja monialaisen lähestymistavan näiden ongelmien ratkaisuun.
The major added value of a KIC in this area will be its role in addressing the current shortage of skills and human resources.
Tämän alan osaamis- ja innovaatioyhteisön suurin lisäarvo on siinä, että se tarttuu nykyiseen taitojen ja henkilöresurssien puutteeseen.
Currently, probably as many as half of the European food and beverage manufacturing industries are facing a shortage in scientific and skilled personnel.
Nykyisin jopa puolella eurooppalaisista elintarvikkeita ja juomia valmistavista yrityksistä saattaa olla pula tieteellisestä ja pätevästä henkilöstöstä.
This is a barrier to innovation in this sector.
Tämä on este alan innovoinnille.
By integrating education with the other sectors of the knowledge triangle, a KIC will address this issue.
Osaamis- ja innovaatioyhteisö puuttuu ongelmaan integroimalla koulutuksen muihin osaamiskolmion alueisiin.
It will at the same time offer the opportunity to stimulate new educated entrepreneurial people, capable of developing new innovative technologies and business.
Samalla se tarjoaa tilaisuuden kannustaa uusia, koulutettuja potentiaalisia yrittäjiä, jotka kykenevät luomaan uusia innovatiivisia teknologioita ja yrityksiä.
This focus on entrepreneurship would be particularly relevant in the food sector, which is characterised by a high number of SMEs.
Huomion kohdistaminen yrittäjyyteen on tärkeää etenkin elintarvikealalla, jolla toimii runsaasti pk-yrityksiä.
The major risks associated to the success of a KIC under this theme are mainly related to the necessary accompanying innovation framework conditions, which KICs are not directly addressing.
Osaamis- ja innovaatioyhteisön onnistumisen suurimmat riskit tällä aihealueella liittyvät pääasiassa tarpeellisiin innovoinnin reunaehtoihin, joihin osaamis- ja innovaatioyhteisöt eivät voi suoraan vaikuttaa.
For increasing sustainability throughout the food supply chain, some changes in regulation may be needed in order, for example, to internalise food production costs.
Jotta elintarvikkeiden koko toimitusketjun kestävyyttä voitaisiin parantaa, sääntelyyn saattaa olla tarpeen tehdä muutoksia esimerkiksi elintarvikkeiden tuotantokustannusten sisällyttämiseksi hintoihin.
Therefore, the KICs need to liaise with ongoing Union and national innovation and policy activities on these matters (see next section).
Näin ollen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on tarpeen olla yhteydessä meneillään oleviin unionin tason ja kansallisiin innovointi- ja poliittisiin hankkeisiin tällä alalla (katso seuraava jakso).
The Union is fully engaged in this field.
Unioni onkin hyvin aktiivinen tällä alalla.
A KIC would contribute to address Horizon 2020 societal challenge "Food security, sustainable agriculture and forestry, marine and maritime and inland water research and the bio-economy".
Osaamis- ja innovaatioyhteisö osallistuisi Horisontti 2020 -puiteohjelmaan sisältyvän yhteiskunnallisen haasteen "Elintarviketurva, kestävä maa- ja metsätalous, meri-, merenkulku- ja sisävesitutkimus ja biotalous" ratkaisemiseen.
It would, in particular, co-operate with the proposed European Innovation Partnership (EIP) "Agricultural Productivity and Sustainability".
Se tekisi yhteistyötä etenkin ehdotetun eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden kanssa, jonka aiheena on "Maatalouden tuottavuus ja kestävyys".
Whilst the latter will put emphasis on building bridges between cutting-edge research and practical innovation, a KIC would in particular create complementarity in educating key actors, such as entrepreneurs and consumers.
Mainitussa kumppanuudessa painotetaan yhteyksien luomista huippututkimuksen ja käytännön innovaatioiden välille, kun taas osaamis- ja innovaatioyhteisö täydentäisi kuvaa kouluttamalla avaintoimijoita, kuten yrittäjiä ja kuluttajia.
Coordination is also needed, with the Joint Programming Initiative "Agriculture, Food Security and Climate Change", which will pool national research efforts to integrate adaptation, mitigation and food security in the agriculture, forestry and land use sectors.
Koordinointia tarvitaan myös yhteisen ohjelma-aloitteen "Maatalous, elintarviketurva ja ilmastonmuutos" kanssa, jossa kootaan yhteen kansallinen tutkimustoiminta, jotta sopeutumis- ja hillitsemistoimet sekä elintarviketurva voidaan integroida maa- ja metsätalouden ja maankäytön aloille.
The European Maritime and Fisheries Fund will promote environmental and social sustainability of fisheries and aquaculture, thus highlighting the need for technical developments coupled with new entrepreneurial skills in these fields, in line with the evolution of consumers' behaviour, providing possibilities for synergies.
Euroopan meri- ja kalatalousrahasto edistää ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävää kehitystä kalataloudessa ja vesiviljelyssä ja korostaa siten tarvetta uusiin teknisiin ratkaisuihin yhdistettyinä alan uusiin yrittäjätaitoihin kuluttajakäyttäytymisen kehityksen mukaisesti, mikä tuo mahdollisuuksia synergioiden luomiseen.
Likewise, coordination will also be possible with the recently launched JPI "Healthy Food for a Healthy Life" and "Connecting Climate Research in Europe", and with European Technology Platforms in relating areas (in particular, the Food for Life Platform) or numerous projects under the Seventh Framework Programme.
Samoin on mahdollista koordinoida toiminta hiljattain käynnistettyjen yhteisten ohjelma-aloitteiden "Tervettä elämää terveellisestä ravinnosta" ja "Yhdentyvä Euroopan laajuinen ilmastotutkimus" kanssa sekä vastaavien aihealueiden eurooppalaisten teknologiayhteisöjen (etenkin Food for Life) tai seitsemännen puiteohjelman lukuisten hankkeiden kanssa.
Similarly, it would build on eco-innovation market replication projects, under the CIP (Competitiveness and Innovation Programme), where food and drink has been one of the priority areas.
Lisäksi se perustuisi kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelman (CIP) ekoinnovointialan markkinamallihankkeisiin, joissa elintarvikkeet ja juomat ovat kuuluneet ensisijaisiin aihealueisiin.
Such experience will continue with Horizon 2020 namely in the context of the Climate action, environment, resource efficiency and raw materials societal challenge.
Tällaisia kokemuksia on jatkossa luvassa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa liittyen etenkin ilmastotoimia, ympäristöä, resurssitehokkuutta ja raaka-aineita koskeviin yhteiskunnallisiin haasteisiin.
A KIC in this area would be complementary to these activities since it would focus on transdisciplinary activities within the knowledge triangle with a strong focus on innovative products and services and entrepreneurial education as well as on consumer issues.
Tämän alan osaamis- ja innovaatioyhteisö täydentäisi tällaisia toimia, koska siinä keskityttäisiin osaamiskolmioon sisältyviin monitieteisiin toimiin, keskittyen selkeästi innovatiivisiin tuotteisiin ja palveluihin, yrittäjyyskoulutukseen sekä kuluttaja-asioihin.
A KIC which focuses on the food supply chain is most suited to address the challenges outlined above.
Elintarvikkeiden toimitusketjuun keskittyvä osaamis- ja innovaatioyhteisö soveltuu erittäin hyvin vastaamaan edellä kuvatun kaltaisiin haasteisiin.
It also meets the criteria put forward for the selection of KIC themes:
Lisäksi se täyttää osaamis- ja innovaatioyhteisön aiheiden valintaperusteet seuraavasti:
It addresses a major economic and societal relevant challenge (the need to ensure a resilient and sustainable food system while meeting the increasing food demand within the constraints of available land, protecting the natural environment and safeguarding human health), and contributes to the delivery of the Europe 2020 agenda and its objectives on climate and energy, employment, innovation and education.
Se vastaa merkittävään taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen haasteeseen (tarpeeseen varmistaa vahva ja kestävä elintarvikejärjestelmä samalla kun vastataan kasvavaan elintarvikkeiden kysyntään rajoissa, joita asettavat käytettävissä olevan maan määrä sekä luonnonympäristön ja ihmisten terveyden suojeleminen), ja tukee Eurooppa 2020 -strategian toteuttamista ja sen ilmasto-, energia-, työllisyys-, innovaatio- ja koulutustavoitteita.
This KIC focus is aligned with priorities defined in Horizon 2020 and complementary with other Union activities in the food sector, in particular with the EIP "Agricultural Productivity and Sustainability".
Tämän osaamis- ja innovaatioyhteisön painotusalue on Horisontti 2020 -puiteohjelman painopisteiden mukainen ja täydentää muita unionin toimia elintarvikealalla, etenkin innovaatiokumppanuutta "Maatalouden tuottavuus ja kestävyys".
It is able to mobilise investment and long-term commitment from the businesses sector and offers possibilities for various emerging products and services – namely, in the deployment of new and innovative technologies, processes and knowledge to increase sustainable food production, processing, packaging and distribution, to reduce waste and promote better nutrition and a healthier population.
Sen avulla on mahdollista saada elinkeinoelämä investoimaan ja sitoutumaan pitkällä aikavälillä, ja se tarjoaa tilaisuuden uusille tuotteille ja palveluille. Tämä merkitsee käytännössä uusien ja innovatiivisten teknologioiden, prosessien ja tietojen käyttöä lisättäessä kestävää elintarvikkeiden tuotantoa, jalostusta, pakkaamista ja jakelua, vähennettäessä jätteiden määrää ja edistettäessä parempaa ravintoa ja väestön terveyttä.
It aims at overcoming the high level of fragmentation of the whole food supply chain;
Se edistää uuden teknologian kehitystä sekä tehokkaampien ja kestävämpien tuotantojärjestelmien luomista.
It thus requires transdisciplinary work involving different areas of knowledge, such as agronomy, ecology, biology, chemistry, nutrition, and socio-economy.
Se edellyttää siten monitieteistä toimintaa, johon kuuluu esimerkiksi agronomia, ekologia, biologia, kemia, ravitsemustiede ja sosioekonomia.
It will address the European paradox, since it will find new innovative approaches to ensure a more sustainable and efficient supply chain and to improve food security.
Sen avulla puututaan Euroopan paradoksiin, sillä sen kautta löydetään uusia innovatiivisia toimintatapoja, joilla varmistetaan kestävämpi ja tehokkaampi toimitusketju ja parannetaan elintarviketurvaa.
One of the major challenges defined in the European Innovation Agenda and which also has to be addressed within the framework of Horizon 2020, is the competitiveness of Union Member States on the global market.
Yksi tärkeimmistä Euroopan innovaatio-ohjelmassa määritellyistä haasteista, johon on vastattava myös Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä, on unionin jäsenvaltioiden kilpailukyky globaaleilla markkinoilla.
One of the sectors where the problem is particularly urgent is manufacturing.
Ongelma on erityisen polttava muun muassa valmistusteollisuudessa.
Manufacturing in European countries is under considerable strain:
Valmistusteollisuuteen kohdistuu Euroopan maissa merkittäviä paineita:
increased competition from other developed economies, low cost production in developing countries, and scarcity of raw materials are putting pressure on the European manufacturing companies.
kiristynyt kilpailu muiden kehittyneiden talouksien taholta, kehitysmaiden alhaiset tuotantokustannukset ja raaka-aineiden niukkuus aiheuttavat paineita eurooppalaisille teollisuusyrityksille.
One possible answer to address these challenges is the development of a "high value (or added-value) manufacturing" industry.
Yksi mahdollinen vastaus näihin haasteisiin on kehittää lisäarvoa tuovaa valmistusteollisuutta.
This concept defines an integrated system including the whole cycle of production, distribution and end-of-life treatment of goods and products/services applying a customer/user driven innovation system.
Tämä käsite tarkoittaa integroitua järjestelmää, joka kattaa koko syklin eli tuotteiden/palvelujen tuotannon ja jakelun ja tuotteiden käsittelyn niiden elinkaaren loppuvaiheessa ja jossa sovelletaan asiakas- tai käyttäjälähtöistä innovointia.
Rather than competing primarily on cost, added value manufacturers deliver value by delivering product/service innovation, establishing process excellence, achieving high brand recognition and/or contributing to a sustainable society.
Lisäarvoa tuovat valmistajat eivät niinkään kilpaile hinnoilla vaan saamalla aikaan lisäarvoa palvelu- ja tuoteinnovoinnilla, prosesseihin liittyvällä osaamisella, pääsemällä laajaan tuotemerkin tunnetuksi tuloon sekä edistämällä kestävää yhteiskuntaa.
The manufacturing sector is of considerable economic, social and environmental significance.
Valmistusteollisuudella on hyvin suuri merkitys sekä talouden, yhteiskunnan että ympäristön kannalta.
In 2010 the manufacturing sector accounted for 15,4 % of the Union's GDP and over 33 million jobs.
Vuonna 2010 valmistusteollisuuden osuus unionin BKT:sta oli 15,4 prosenttia, ja se tarjosi yli 33 miljoonaa työpaikkaa.
This figure increases to 37 % if power generation, construction, and associated business services are included.
Luku on 37 prosenttia suurempi, jos mukaan lasketaan sähkövoiman tuotanto, rakennusala ja niihin liittyvät yrityspalvelut.
At the same time, manufacturing also contributed to about 25 % of the waste, 23 % of greenhouse gases and 26 % of NOx generated in Europe.
Samalla valmistusteollisuus tuotti noin 25 prosenttia Euroopan jätteistä, 23 prosenttia kasvihuonekaasuista ja 26 prosenttia typpioksidipäästöistä.
Bearing this in mind, it is quite clear that the overall objectives in the field of manufacturing must be increased competitiveness of Europe within the global market as well as the development of more sustainable and environment-friendly manufacturing processes.
Onkin aivan selvää, että valmistusteollisuuden yleistavoitteina on oltava Euroopan kilpailukyvyn parantaminen globaaleilla markkinoilla samoin kuin kestävämpien ja ympäristöystävällisempien valmistusmenetelmien kehittäminen.
A KIC on added-value manufacturing will help meeting Horizon 2020 priorities in terms of advanced manufacturing and processing, and its specific objective of "transforming today's industrial forms of production towards more knowledge intensive, sustainable, low-emission, trans-sectoral manufacturing and processing technologies, to realise innovative products, processes and services".
Lisäarvoteollisuuden osaamis- ja innovaatioyhteisö tukee Horisontti 2020 -puiteohjelman painopisteitä pitkälle kehittyneen valmistuksen ja prosessoinnin osalta sekä puiteohjelman erityistavoitteen osalta, joka koskee "nykyisten teollisuuden tuotantomuotojen muuntamista osaamisintensiivisemmiksi, kestävämmiksi, vähäpäästöisemmiksi ja monialaisiksi valmistus- ja prosessointiteknologioiksi, jotka johtavat innovatiivisiin tuotteisiin, prosesseihin ja palveluihin".
It will be able to mobilise investment and long-term commitment from the business sector, and to expand and create new markets.
Sen avulla on mahdollista saada liikkeelle elinkeinoelämän investoinnit ja sitoutuminen pitkällä aikavälillä sekä laajentaa ja luoda uusia markkinoita.
It could have in particular a function in supporting the actions defined in the Strategic Research Agenda of the European Technology Platform (ETP) "Manufuture":
Sillä voisi olla merkitystä etenkin seuraavien eurooppalaisen teknologiayhteisön (ETP) strategisen tutkimusohjelman Manufuture-foorumilla määritettyjen tavoitteiden tukemisessa:
Eco-design
ekosuunnittelu;
Development of added-value products and services;
lisäarvoa tuovien tuotteiden ja palvelujen kehittäminen;
Development of new business models;
uusien liiketoimintamallien kehittäminen;
Development of advanced manufacturing engineering processes;
kehittyneiden tuotantotalouden prosessien luominen;
New emerging manufacturing sciences and technologies;
uudet tuotantotieteet ja -teknologiat;
Transformation of existing research and education infrastructures to support world-class manufacturing.
nykyisten tutkimus- ja koulutusinfrastruktuurien muuntaminen siten, että ne tukevat maailman huipputasoa edustavaa valmistusteollisuutta.