natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Are comprehensive and do not overlap;
tiedot ovat kattavia, eivätkä sisällä päällekkäisyyksiä,
Can be efficiently exchanged among practitioners who have different databases and software systems, thereby reducing the likelihood of errors.
mahdollistavat niiden tehokkaan vaihtamisen erilaisia tietokantoja ja ohjelmistojärjestelmiä käyttävien tutkijoiden välillä, mikä vähentää virheiden todennäköisyyttä.
This nomenclature and other conventions focus on elementary flows, flow properties and the related units, and give suggestions for the naming of process datasets, product and waste flows, for better compatibility among different database systems.
Tässä nimikkeistössä ja muissa käytännöissä keskitytään perusvirtoihin, virtojen ominaisuuksiin ja niihin liittyviin yksiköihin sekä esitetään ehdotuksia prosessien tietokokonaisuuksien ja tuote- ja jätevirtojen nimeämiseksi, millä pyritään lisäämään eri tietokantajärjestelmien yhteentoimivuutta.
Basic recommendations and requirements are also given on the classification of source and contact datasets.
Siinä myös esitetään perustavia suosituksia ja vaatimuksia lähde- ja yhteystietokokonaisuuksien luokittelusta.
Table 11 lists the ILCD Handbook rules that are required in PEF studies.
Siinä myös esitetään perustavia suosituksia ja vaatimuksia lähde- ja yhteystietokokonaisuuksien luokittelusta.Taulukko 11 luetellaan ILCD-käsikirjan säännöt, joita on noudatettava PEF-tutkimuksissa.
Table 12 specifies the rule-category and the relevant chapters of the ILCD Handbook.
Taulukko 12 eritellään sääntöluokka ja sitä koskevat ILCD-käsikirjan kohdat.
Required rules for each flow type
Kutakin virtatyyppiä koskevat säännöt
Items
Kohteet
Required Rules from the ILCD - Nomenclature
Sovellettavat ILCD-käsikirjan säännöt - Nimikkeistö
(see Table 14)
(katso taulukko 14)
Raw material, Input
raaka-aine, syöte
Nomenclature Rules
Nimikkeistöä koskevat säännöt
Rule #
Sääntö #
Rule Category
Sääntöluokka
Chapter section in ILCD Handbook - Nomenclature and other conventions
Käsikirjan ”ILCD Handbook - Nomenclature and other conventions” luku
"Elementary flow categories" by issuing/receiving environmental compartment
”Elementary flow categories” (Perusvirtaluokat) tuottavan/vastaanottavan ympäristön osa-alueen mukaan
Chapter section 2.1.1
Kohta 2.1.1
Further differentiation of issuing/receiving environmental compartments
Tuottavien/vastaanottavien ympäristön osa-alueiden eriyttäminen
Chapter section 2.1.2
Kohta 2.1.2
Additional, non-identifying classification of "Resources from ground" elementary flows
”Resources from ground” (Maaperän luonnonvaroja) koskevien perusvirtojen yksilöimätön lisäluokittelu
Chapter section 2.1.3.1
Kohta 2.1.3.1
Recommended for both technical and non-technical target audience: additional, non-identifying classification of emissions
Suositellaan sekä tekniselle että muulle kuin tekniselle kohdeyleisölle: päästöjen yksilöimätön lisäluokittelu
Chapter section 2.1.3.2
Kohta 2.1.3.2
Top-level classification of Product flows, Waste flows, and Processes
Tuotevirtojen, jätevirtojen ja prosessien ylätason mukainen luokittelu
Chapter section 2.2
Kohta 2.2
Second-level classifications of Product flows, Waste flows, and Processes (for preceding top-level classification)
Tuotevirtojen, jätevirtojen ja prosessien alatason mukainen luokittelu (edeltävän ylätason mukaisen luokittelun mukaan)
“Base name” field
”Base name” (Perusnimi) -kenttä
Chapter section 3.2
Kohta 3.2
“Treatment, standards, routes” name field
”Treatment, standards, routes” (Käsittely, standardit, reitit) -nimikenttä
“Mix type and location type” name field
”Mix type and location type” (Jakaumatyyppi ja sijainnin tyyppi) -nimikenttä
“Quantitative flow properties” name field
”Quantitative flow properties” (Virran määrälliset ominaisuudet) -nimikenttä
Example of Identifying Appropriate Nomenclature and Properties for Specific Flows
Esimerkki asianmukaisen nimikkeistön ja ominaisuuksien määrittämisestä erityisvirroille
Raw material, Input: Crude oil (Rules 2, 4, 5)
Raaka-aine, syöte: raakaöljy (säännöt 2, 4, 5)
Specify "elementary flow category" by the issuing / receiving environmental compartment:
”Perusvirtaluokan” määrittäminen tuottavan/vastaanottavan ympäristön osa-alueen mukaan:
Example: Resources - Resources from ground
Esimerkki: luonnonvarat – maaperän luonnonvarat
Further differentiation of issuing / receiving environmental compartments
Tuottavien/vastaanottavien ympäristön osa-alueiden eriyttäminen
Example: Non-renewable energy resources from ground
Esimerkki: maaperän uusiutumattomat energiavarat
Additional, non-identifying classification for "Resources from ground" elementary flows
”Resources from ground” (Maaperän luonnonvaroja) koskevien perusvirtojen yksilöimätön lisäluokittelu
Example: Non-renewable energy resources from ground (e.g. "Crude oil; 42.3 MJ/kg net calorific value")
Esimerkki: maaperän uusiutumattomat energiavarat (esim. ”raakaöljy; alempi lämpöarvo 42,3 MJ/kg”)
Flow dataset: Crude oil: 42.3 MJ/kg net calorific value
Virtaa koskeva tietokokonaisuus: raakaöljy: alempi lämpöarvo 42,3 MJ/kg
Ref: http://lca.jrc.ec.europa.eu/lcainfohub/datasets/html/flows/fe0acd60-3ddc-11dd-a6f8-0050c2490048_02.01.000.html
Lähde: http://lca.jrc.ec.europa.eu/lcainfohub/datasets/html/flows/fe0acd60-3ddc-11dd-a6f8-0050c2490048_02.01.000.html
Emission, output: Example: Carbon Dioxide (Rules 2, 4, 9)
Esimerkki: hiilidioksidi (säännöt 2, 4 ja 9)
Specify "elementary flow categories" by issuing / receiving environmental compartment:
”Perusvirtaluokkien” määrittäminen tuottavan/vastaanottavan ympäristön osa-alueen mukaan:
Example: Emissions – Emissions to air - Emissions to air, unspecified
Esimerkki: päästöt – päästöt ilmaan – päästöt ilmaan, määrittelemätön
Example: “Emission to air, DE”
Esimerkki: ”päästöt ilmaan, DE”
Additional, non-identifying classification of emissions
Päästöjen yksilöimätön lisäluokitus
Example: Inorganic covalent compounds (e.g. "Carbon dioxide, fossil", "Carbon monoxide", "Sulphur dioxide", "Ammonia", etc.)
Esimerkki: epäorgaaniset kovalenttiset yhdisteet (esim. ”hiilidioksidi, fossiilinen”, ”hiilimonoksidi”, ”rikkidioksidi”, ”ammoniakki” jne.)
Ref: http://lca.jrc.ec.europa.eu/lcainfohub/datasets/html/flows/fe0acd60-3ddc-11dd-af54-0050c2490048_02.01.000.html
Lähde: http://lca.jrc.ec.europa.eu/lcainfohub/datasets/html/flows/fe0acd60-3ddc-11dd-af54-0050c2490048_02.01.000.html
Product flow: Example: T-shirt (Rules 10-17)
Tuotevirta. Esimerkki: T-paita (säännöt 10–17)
Top-level classification for Product flows, Waste flows, and Processes:
Tuotevirtojen, jätevirtojen ja prosessien ylätason mukainen luokittelu:
Example: “System”
Esimerkki: ”Järjestelmä”
second-level classifications for Product flows, Waste flows, and Processes (for preceding top-level classification):
Tuotevirtojen, jätevirtojen ja prosessien (edellä esitetyn ylätason mukaisen luokittelun osalta) alatason mukainen luokittelu:
Example: “Textiles, furniture and other interiors”
Esimerkki: ”Tekstiilit, huonekalut ja muut sisustuotteet”
“Base name” field:
”Perusnimi” -kenttä:
Example: “Base Name: White polyester T-shirt”
Esimerkki: ”Perusnimi: valkoinen polyesteristä valmistettu T-paita”
“Treatment, standards, routes” name field:
”Käsittely, standardit, reitit” -nimikenttä:
Example:“ ”
Esimerkki:” ”
“Mix type and location type” name field:
”Jakaumatyyppi ja sijaintityyppi” -nimikenttä:
“Production mix, at point of sale”
”Tuotantojakauma myyntipisteessä”
“Quantitative flow properties” name field:
“Virran määrälliset ominaisuudet”-nimikenttä:
Example: “160 grammes polyester”
Esimerkki: ”160 grammaa polyesteriä”
naming convention of flows and processes.
Virtojen ja prosessien nimeämiskäytäntö
<“Base name”; “Treatment, standards, routes”; “Mix type and location type”; “Quantitative flow properties”>.
<”Perusnimi”; ”Käsittely, standardit, reitit”; ”Jakaumatyyppi ja sijaintityyppi”; ”Virtojen määrälliset ominaisuudet”>.
Example: “White polyester T-shirt; product mix at point of sale; 160 grammes polyester”
Esimerkki: ”Valkoinen polyesteristä valmistettu T-paita; tuotantojakauma myyntipisteessä; 160 grammaa polyesteriä”
Annex V
Liite V:
Dealing with Multi-functionality in Recycling Situations
Monitoimintoisuuden huomioon ottaminen kierrätysvaiheessa
Dealing with multi-functionality of products is particularly challenging when reuse, recycling or energy recovery of one (or more) of these products is involved as the systems tend to get rather complex.
Tuotteiden monitoimintoisuuden huomioon ottaminen on erityisen haastavaa, kun kyse on yhden (tai useamman) tuotteen uudelleenkäytöstä, kierrätyksestä tai energian talteenotosta, koska järjestelmät voivat muuttua tällöin verrattain monimutkaisiksi.
The overall resulting Resource Use and Emissions Profile (RUaEP) per unit of analysis can be estimated using the formula provided below, which:
Resurssien käyttöä ja päästöjä koskeva profiili (Resource Use and Emissions Profile, RUaEP) analyysiyksikköä kohti voidaan arvioida käyttämällä jäljempänä esitettyä kaavaa, jota
is applicable for both open-loop [117] and closed-loop [118] recycling;
voidaan soveltaa sekä avoimeen [117] että suljettuun [118] kierrättämiseen;
if relevant/applicable, can accommodate downcycling, i.e. any differences in quality between the secondary material (i.e. recycled or reused material) and the primary material (i.e. virgin material);
voidaan soveltaa merkityksellisin/soveltuvin vähäarvoisempiin tuotteisiin kierrättämiseen, eli siinä voidaan ottaa huomioon uusiomateriaalin (kierrätetyn tai uudelleenkäytetyn materiaalin) ja ensiömateriaalin (neitseellisen materiaalin) laatuerot;
if relevant/applicable, can accommodate energy recovery;
voidaan soveltaa merkityksellisin/soveltuvin osin energian talteenottoon;
allocates the impacts and benefits due to recycling equally between the producer using recycled material and the producer producing a recycled product: 50/50 allocation split [119].
voidaan soveltaa kierrätyksen vaikutusten ja hyötyjen jakamiseksi kierrätysmateriaalia käyttävän valmistajan ja kierrätystuotteen tuottavan valmistajan kesken tasan suhteessa 50/50.
The quantitative figures for the relevant parameters involved need to be gathered in order to use the formula provided below to estimate overall RUaEP per unit of analysis.
Merkityksellisiä muuttujia edustavat määrät on yhdistettävä, jotta voidaan käyttää jäljempänä esitettyä kaavaa RuaEP:n arvioimiseksi analyysiyksikköä kohti.
Whenever feasible, these should be determined based on data associated with the actual processes involved.
Ne olisi määritettävä mahdollisuuksien mukaan tarkasteltaviin todellisiin prosesseihin liittyvien tietojen perusteella.
However, this may not always be possible / feasible and data may have to be found elsewhere (please notice that the explanation provided hereafter for each term of the formula contains a recommendation on how/where to find missing data).
Tämä ei kuitenkaan ole välttämättä aina mahdollista/toteutettavissa, ja tietoja voidaan joutua etsimään muualta (huomaa, että jäljempänä kunkin kaavan ehdon yhteydessä annettava selitys sisältää suosituksen siitä, miten/mistä etsiä puuttuvia tietoja).
The abovementioned formula can be divided into 5 blocks:
Edellä esitetty kaava voidaan jakaa viiteen osaan:
These are interpreted as follows (the different parameters are explained in detail hereafter):
Niitä tulkitaan seuraavasti (eri muuttujat selitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä):
represents the RUaEP from virgin material acquisition and pre-processing.
kuvaa ensiömateriaalin hankintaan ja esikäsittelyyn liittyvää RuaEP:tä.
represents the RUaEP associated to the recycled material input and is proportional to the fraction of material input that has been recycled in a previous system.
kuvaa kierrätettyyn materiaalisyötteeseen liittyvää RUaEP:tä ja on verrannollinen edellisessä järjestelmässä kierrätettyyn materiaalisyötteen osaan.
represents the RUaEP from the recycling (or re-use) process from which the credit from avoided virgin material input (accounting for any eventual downcycling) are subtracted.
kuvaa kierrätysprosessiin (tai uudelleenkäyttöprosessiin) liittyvää RUaEP:tä, josta on vähennetty vältettyä ensiömateriaalin syötettä koskeva hyvitys (ottaen huomioon mahdollinen vähempiarvoisiin tuotteisiin kierrättäminen).
represents the RUaEP arising from the energy recovery process from which the avoided emissions arising from the substituted energy source have been subtracted.
kuvaa energian talteenottoprosessiin liittyvää RUaEP:tä, josta on vähennetty korvatun energialähteen seurauksena vältetyt päästöt.
specific emissions and resources consumed (per unit of analysis) arising from the acquisition and pre-processing of virgin material.
ensiömateriaalin hankinnasta ja esikäsittelystä aiheutuvat päästöt ja niiden yhteydessä kulutetut luonnonvarat (analyysiyksikköä kohti).
If only open-loop recycling takes place: E*V = E’V represents the input of virgin material that refers to the actual virgin material substituted through open-loop recycling.
jos kierrätys tapahtuu vain suljetussa kierrossa: E*V = EV
If this information is not available, generic data should be used which should be sourced according to the sources of generic data listed in section 5.8.
Jos näitä tietoja ei ole saatavilla, olisi käytettävä yleisiä tietoja, jotka olisi hankittava kohdassa 5.8 luetelluista yleisten tietojen lähteistä.
If only open-loop recycling takes place: E*D = E’D represents the disposal of the material where the recycled content is taken from.
Jos kierrätys tapahtuu vain suljetussa kierrossa: E*D = ED
R2 shall therefore take into account the inefficiencies in the collection and recycling (or reuse) processes (0=<R2=<1).
R2:ssa on sen vuoksi otettava huomioon keräys- ja kierrätysprosessien (tai uudelleenkäyttöprosessien) tehottomuudet (0=<R2=<1).
LHV Lower Heating Value [e.g. J/kg] of the material in the product that is used for energy recovery.
LHV sen tuotteeseen sisältyvän materiaalin alempi lämpöarvo [esim. J/kg], jota käytetään energian talteenottoon.
This should be determined with an appropriate laboratory method.
Tämä olisi määritettävä tarkoituksenmukaisella laboratoriomenetelmällä.
XER shall therefore take into account the inefficiencies of the energy recovery process (0=<XER<1).
XER:ssä on näin ollen otettava huomioon energian talteenottoprosessin tehottomuudet (0=<XER< 1).
Qp quality of the primary material, i.e. the quality of the virgin material (see note below).
Qp ensisijaisen materiaalin laatu eli ensiömateriaalin laatu (ks. jäljempänä oleva huomautus).
Note: Qs/Qp is a dimensionless ratio taken as an approximation for any differences in quality between the secondary material and the primary material (“downcycling”).
Huomautus: Qs/Qp on dimensioton suhde, jota käytetään uusiomateriaalin ja ensiömateriaalin laatuerojen likiarvona (”vähempiarvoisiin tuotteisiin kierrättäminen”).
Following the EF multi-functionality hierarchy (see section 5.10), the possibility of identifying a relevant, underlying physical relationship as a basis for the quality correction ratio will be assessed (the limiting factor shall be determining).
Mahdollisuutta yksilöidä merkityksellinen fysikaalinen suhde, joka muodostaa perustan laadun korjauksessa käytettävälle suhteelle, arvioidaan tuotteen ympäristöjalanjälkeä koskevan monitoimintoisuuden päätöshierarkian (ks. kohta 5.10) mukaisesti.
If this is not possible, some other relationship shall be used, for example, economic value.
Jos se ei ole mahdollista, on käytettävä jotain muuta suhdetta, esimerkiksi taloudellista arvoa.
In this case, the prices of primary versus secondary materials are assumed to serve as a proxy for quality.
Siinä tapauksessa ensiömateriaalien ja uusiomateriaalien hintojen oletetaan edustavan laatua.
In such a situation, Qs/Qp would correspond to the ratio between the market price of the secondary material (Qs) and the market price of the primary material (Qp).
Tällaisessa tilanteessa Qs/Qp vastaisi uusiomateriaalin markkinahinnan (Qs) ja ensiömateriaalin markkinahinnan (Qp) suhdetta.
Market prices of primary and secondary materials can be found in online sources [125].
Ensiömateriaalien ja uusiomateriaalien markkinahinnat löytyvät Internetistä [125].
The quality aspects to be considered for the primary and secondary material shall be specified in the PEFCR.
PECFR-säännöissä on eriteltävä ensiömateriaalien ja uusiomateriaalien laatua koskevat huomioon otettavat näkökohdat.
Annex VI
Liite VI:
Guidance on accounting for Direct Land Use Change emissions relevant for climate change
Ohjeet ilmastonmuutoksen kannalta merkityksellisten suorista maankäytön muutoksista aiheutuvien päästöjen laskemiseksi
This Annex gives guidance on the accounting of greenhouse gas emissions related to direct land use change contributing to climate change.
Tässä liitteessä annetaan ohjeita ilmastonmuutokseen vaikuttavasta maankäytön suorasta muutoksesta aiheutuvien kasvihuonekaasupäästöjen laskemista varten.
The impact on climate is a result of biogenic CO2 emissions and removals caused by carbon stock changes, and biogenic and non-biogenic CO2, N2O and CH4 emissions (e.g. biomass burning).
Vaikutus ilmastoon johtuu biogeenisistä CO2-päästöistä ja -poistumista, jotka aiheutuvat hiilivarannon muutoksesta, sekä biogeenisistä ja muista kuin biogeenisistä CO2-, N2O- ja CH4-päästöistä (esim. biomassan palaminen).
Biogenic emissions include those resulting from the burning (combustion) or degradation of biogenic materials, wastewater treatment and biological sources in soil and water (including CO2, CH4 and N2O), while biogenic removals correspond to the uptake of CO2 during photosynthesis.
Biogeenisiä päästöjä ovat päästöt, jotka aiheutuvat palamisesta (polttamisesta) tai biogeenisen materiaalin hajoamisesta, jäteveden käsittelystä ja maaperän ja veden biologisista lähteistä (mukaan lukien CO2, CH4 ja N2O), kun taas biogeeniset poistumat vastaavat CO2:n kulutusta fotosynteesin aikana.
Non-biogenic emissions correspond to all emissions resulting from non-biogenic sources, such as fossil-based materials, while non-biogenic removals correspond to the CO2 that is removed from atmosphere by a non-biogenic source (WRI and WBCSD 2011b).
Muut kuin biogeeniset päästöt vastaavat kaikkia päästöjä, jotka aiheutuvat muista kuin biogeenisistä lähteistä, kuten fossiilipohjaisista materiaaleista, kun taas muut kuin biogeeniset poistumat vastaavat CO2:ta, joka poistuu ilmakehästä muun kuin biogeenisen lähteen avulla (WRI ja WBCSD 2011b).
Changes in land use might be classified as being direct or indirect:
Maankäytön muutokset voidaan luokitella joko suoriksi tai epäsuoriksi:
Direct Land Use Changes (dLUC) occur as the result of a transformation from one land use type into another, which takes place in a unique land cover, possibly incurring changes in the carbon stock of that specific land, but not leading to a change in another system.
Suorat maankäytön muutokset (dLUC) tapahtuvat, kun yksi maankäyttötyyppi muuttuu toiseksi alueella, jossa on ainutlaatuinen maanpeite, ja aiheuttaa mahdollisesti muutoksia kyseessä olevan maan hiilivarantoon mutta ei muuhun järjestelmään.
Indirect Land Use Changes (iLUC) occur when a certain transformation in land use induces changes outside the system boundaries, i.e. in other land use types.
Epäsuorat maankäytön muutokset (iLUC) tapahtuvat, kun maankäytön tietty muutos aiheuttaa muutoksia järjestelmän rajojen ulkopuolella, ts. muissa maankäyttötyypeissä.
Figure 6 shows the schematic representation of both direct and indirect land use changes related to biofuel production.
Kaavio 6 esitetään sekä suorat että epäsuorat maankäytön muutokset, jotka liittyvät biopolttoaineen tuotantoon.
Schematic representation of direct and indirect land use changes [adapted from (CE Delft 2010)]
Kaavioesitys suorista ja epäsuorista maankäytön muutoksista (perustuu asiakirjaan CE Delft 2010).
Direct land use change
Suora maankäytön muutos
Natural or close-to-natural land
Luonnontilainen tai lähes luonnontilainen maa
Cultivated system
Viljelyjärjestelmä
Biofuel production
Biopolttoaineen tuotanto
Indirect land use change
Epäsuora maankäytön muutos
Cultivated system expansion
Viljelyjärjestelmän laajennus
The remaining of this annex focuses on direct land use changes as the PEF does only require to consider this and does not allow to consider indirect land use (see section 5.4.4)
Tämän liitteen loppuosassa käsitellään suoria maankäytön muutoksia, koska PEF:ssä käsitellään ainoastaan tätä, eikä siinä ole mahdollista tarkastelle epäsuoria maankäytön muutoksia (ks. 5.4.4)
SECTION 1: REFERENCES FOR THE CALCULATIONS OF DIRECT LAND USE CHANGE EMISSIONS
OSA 1: OHJE MAANKÄYTÖN MUUTOKSESTA AIHEUTUVIEN PÄÄSTÖJEN JA POISTUMIEN SISÄLLYTTÄMISEKSI ILMASTONMUUTOKSEN VAIKUTUKSEN LASKENTAAN
The Commission Decision C(2010)3751 provides guidelines for the calculation of land carbon stocks for the reference land use and the actual land use.
Komission päätöksessä C(2010)3751 annetaan ohjeet maaperän hiilivarantojen laskentaa varten sekä viitemaankäytölle että todelliselle maankäytölle.
The Decision provides values for carbon stock for four different land use categories: cropland and perennial crops, grassland and forest land.
Päätöksessä annetaan hiilivarannon arvot neljälle maankähyttökategorialle: viljelysmaalle, monivuotisille viljelyskasveille, nurmelle ja metsämaalle.
For land use changes in these categories, the Commission Decision C(2010)3751 guidelines shall be followed.
Näissä luokissa tapahtuvien maankäytön muutosten osalta noudatetaan komission päätöksen C(2010)3751 ohjeita.
However, for emissions from the conversion to other land use categories such as wetlands, settlements and other land uses (e.g. bare soil, rock and ice), not included in the Decision, the IPCC 2006 Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories (IPCC, 2006) shall be followed.
Kuitenkin sellaisissa tilanteissa, joissa päästöt aiheutuvat maan muuntamisesta sellaiseen maankäyttöluokkaan, kuten kosteikot, asutukset ja muut maankäytön luokat (esimerkiksi paljas maa, kallio tai jää), jotka eivät kuulu mainitun päätöksen soveltamisalaan, noudatetaan IPCC:n ohjetta IPCC 2006 Guidelines for National Greenhouse Gas Inventories (IPCC, 2006).
For the release and uptake of CO2 caused by direct land use change, the use of the most recent IPCC CO2 emission factors shall be used as referred to in the Commission Decision C(2010)3751, unless more accurate, specific data are available.
Suoran maankäytön muutoksen aiheuttamien hiilidioksipäästöjen ja -poistojen osalta käytetään uusimpia IPPC:n hiilidioksidin päästökertoimia, kuten komission päästöksessäC(2010)3751 on tarkoitettu, ettlei tarkempia spesifisiä tietoja ole saatavilla.
Other emissions as a result of land use change (e.g. NO3 losses to water, emissions from biomass burning, soil erosion, etc.) should be measured or modelled for the particular case or using authoritative sources.
Muut maankäytön muutoksista seuraavat päästöt (esimerkisi NO3-päästöt veteen, biomassan polttamisesta aiheutuvat päästöt, maaperän eroosia) olisi mitattava tai mallinnettava kyseiseen erityistapaukseen sovellettavia virallisia lähteitä käyttöäen.
SECTION 2: PRACTICAL GUIDANCE ACCORDING TO PAS 2050:2011
OSA 2: PAS 2050:2011:N MUKAISET KÄYTÄNNÖN OHJEET
For practical guidance on specific issues (e.g. in case previous land use is unknown), the application of PAS 2050:2011 (BSI 2011) is recommended (in coherence with the European Food Sustainable Consumption and Production Roundtable (Food SCP) and the published ENVIFOOD Protocol).
Erityiskysymyksiä (jos esimerkiksi aikaisempi maankäyttö ei ole tiedossa) koskevien käytännön ohjeiden osalta suositellaan soveltamaan PAS 2050:2011-standardia (BSI 2011) (se on yhdenmukainen elintarvikkeiden kestävää kulutusta ja tuotantoa käsittelevä EU:n paneelin suuositusten kanssa (Food SCP) ja julkaistun asiakirjan ENVIFOOD Protocol kanssa).
The PAS 2050:2011 is supplemented by the PAS2050-1 (BSI 2012), for the assessment GHG emissions from the cradle-to-gate (from raw material extraction to manufacturing) stages of the life cycle of horticultural products.
PAS 2050:2011-standardia täydentää PAS2050-1 (BSI 2012), puutarhatuotteiden elinkaaren kehdosta portille -vaiheessa (raaka-aineen hankinnasta tuotantoon) syntyvien kasvihuohekaasupäästöjen osalta.