natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission first of all notes that the fact of not charging interest and penalties as of 2007 and until the modification of the notification of measure 1 results from GEO 51/1998 (see recital (27)).
Ensinnäkin komissio toteaa, että korkojen ja viivästysmaksujen perimättä jättäminen vuodesta 2007 toimenpidettä 1 koskevan ilmoituksen muuttamiseen asti on seurausta erityisasetuksesta 51/1998 (ks. johdanto-osan 27 kappale).
It also has to be seen against the background of Law 30/2007, mandating AVAS to re-perform the debt conversion.
Lisäksi on otettava huomioon laki 30/2007, jossa AVASille annetaan tehtäväksi suorittaa uudelleen velan muuntaminen.
At the time the Romanian authorities were considering a continuation of Oltchim's activities and planning further investments rather than its liquidation.
Kyseisenä ajankohtana Romanian viranomaiset suunnittelivat Oltchimin toimintojen jatkamista ja lisäinvestointeja yrityksen selvitystilaan asettamisen sijasta.
Therefore, the Commission first of all needs to ascertain whether Romania, by deciding in 2007 to carry out the debt-for-equity swap, rather than seeking the enforcement of the debt and/or liquidation of the company, behaved like a private creditor.
Sen vuoksi komission on ensinnäkin varmistuttava siitä, toimiko Romania yksityisen velkojan tavoin, kun se vuonna 2007 päätti muuntaa velan osakkeiksi sen sijaan että olisi pyrkinyt velan takaisinperintään ja/tai yrityksen selvitystilaan.
Reactions from the market to previous privatisation attempts, as well as the court actions of minority shareholders, showed that the market believed in the fundamental viability of Oltchim's business.
Markkinoiden reaktiot aikaisempiin yksityistämisyrityksiin ja vähemmistöosakkaiden nostamat oikeuskanteet osoittavat, että markkinat uskoivat Oltchimin liiketoiminnan olevan pohjimmiltaan elinkelpoista.
Furthermore, the Commission notes that Romania had at its disposal also a business plan [29] for Oltchim which indicated that the company was viable.
Lisäksi komissio toteaa, että Romanian käytettävissä oli myös Oltchimin liiketoimintasuunnitelma [29], jonka mukaan yritys oli elinkelpoinen.
In the light of those elements, the Commission considers that it was not unreasonable for Romania, in its role as creditor, to decide to perform the debt to equity conversion and to pass a law along those lines that did not envisage charging interest and penalties on the outstanding debt, as that debt was to be in any event converted into equity.
Näiden tekijöiden perusteella komissio katsoo, että Romania toimi velkojana järkevästi päättäessään muuntaa velat osakkeiksi ja antaa lain, jonka mukaan maksamatta olevasta velasta ei peritä korkoja ja viivästysmaksuja, koska kyseinen velka oli joka tapauksessa tarkoitus muuntaa osakkeiksi.
That analysis is not contradicted by the fact that Romania, prior to carrying out the debt-for-equity swap, sought state aid clearance.
Se, että Romania haki valtiontuen hyväksymistä ennen velan muuntamista osakkeiksi, ei muuta tätä arviota.
Indeed, by doing so, Romania merely fulfilled its obligations under Article 108(3) TFEU.
Tehdessään näin Romania pelkästään täytti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaiset velvoitteensa.
Given the difficulties Romania had encountered with minority shareholders before, and kept encountering for the application of Law 30/2007, it made perfect sense to seek confirmation from the Commission that the planned operation did not amount to state aid.
Ottaen huomioon vaikeudet, joita Romanialla oli ollut aikaisemmin vähemmistöosakkaiden kanssa ja oli edelleen lakia 30/2007 sovellettaessa, oli järkevää hakea komissiolta vahvistus sille, ettei suunniteltu toimenpide ollut valtiontukea.
Due to the state aid assessment and the application of the standstill obligation, the debt-for-equity swap was eventually delayed by five years.
Valtiontuen arvioinnin ja lykkäysvelvoitteen soveltamisen vuoksi velan muuntaminen osakkeiksi lykkääntyi lopulta viidellä vuodella.
In that regard, the Commission observes first of all that, up to mid-2011, Romania had the firm intention of pursuing an expansive investment strategy with regard to Oltchim, which was explored by a number of expert studies [30].
Tältä osin komissio panee ensinnäkin merkille, että vuoden 2011 puoliväliin asti Romanialla oli vakaa aikomus panna täytäntöön laaja Oltchimia koskeva investointistrategia, josta tehtiin useita asiantuntijatutkimuksia [30].
It would have been against the State's strategy of making further investments in order to return the company to profitability and increase its value with a view to privatising in the medium-to-longterm to charge at the same time interest on the pending public debt.
Korkojen periminen julkisesta velasta olisi ollut ristiriidassa valtion lisäinvestointistrategian kanssa, jolla pyrittiin palauttamaan yrityksen kannattavuus ja lisäämään sen arvoa yrityksen yksityistämiseksi keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
As a result of the doubts the Commission had raised with regards to the expansive investment strategy in its opening decision and, more importantly, as a result of the budgetary problems and the EU/IMF programme, Romania changed its strategy in 2011 and decided to privatise the company immediately after the debt-for-equity swap.
Seurauksena epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään laajasta investointistrategiasta, ja varsinkin seurauksena budjettiongelmista ja EU/IMF-ohjelmasta, Romania muutti strategiaansa vuonna 2011 ja päätti yksityistää yrityksen välittömästi sen jälkeen, kun velka on muunnettu osakkeiksi.
It thereby abandoned the initial plans to make further investments of EUR 424 million before privatising.
Se luopui näin ollen alkuperäisistä suunnitelmistaan, joiden mukaan sen oli tarkoitus tehdä vielä 424 miljoonan euron investoinnit ennen yksityistämistä.
In the new context, the charging of interest on the debt became a sensible strategy for the State in order to maximise the recovery of the debt owed to it.
Tässä uudessa tilanteessa korkojen periminen velasta muuttui valtion kannalta järkeväksi strategiaksi velan takaisinperinnän maksimoimiseksi.
As outlined in recitals 75-77 above, further compound interest was charged on the public debt, corresponding to the period 1 January 2007 onwards, by means of a private agreement concluded in December 2011 between Oltchim and AVAS.
Kuten edellä johdanto-osan 75–77 kappaleessa kuvataan, julkisesta velasta perittiin koronkorkoa 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen yksityisellä sopimuksella, jonka Oltchim ja AVAS tekivät joulukuussa 2011.
In particular, the interest rates that were applied on the public debt corresponded to whatever were the higher: the Commission reference rates relevant for each period or the interest rates applied for private loans of the company for the same period which can be considered adequate.
Erityisesti on huomattava, että julkiseen velkaan sovelletut korot vastasivat aina korkeimpia korkoja: joko komission viitekorkoja tietyllä ajanjaksolla tai yrityksen yksityisiin lainoihin sovellettuja, riittäviksi katsottuja korkoja samalla ajanjaksolla.
On the basis of the above, the Commission concludes that Oltchim did not derive an advantage from the way in which the public authorities pursued, after accession, the recovery of the public debt to be now converted into equity.
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, ettei Oltchimille koitunut etua tavasta, jolla viranomaiset pyrkivät liittymisen jälkeen perimään takaisin julkisen velan, joka nyt oli tarkoitus muuntaa osakkeiksi.
The debt conversion – measure 1
3.3 Velan muuntaminen – toimenpide 1
The Commission must also assess whether measure 1, consisting (following modification of the notification – see recitals 14-16, 69-70 and 75-77 above) of converting into equity a total of RON 1049 million of public debt, to be followed shortly by full sale of the resulting public stake (privatisation), confers any undue advantage on Oltchim.
Komission on myös arvioitava, antaako toimenpide 1, joka muodostuu (ilmoituksen muuttamisen jälkeen – ks. johdanto-osan 14–16, 69–70 ja 75–77 kappale) yhteensä 1049 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velan muuntamisesta osakkeiksi ja pian sen jälkeen toteutettavasta koko julkisen osakeomistuksen myynnistä (yksityistäminen), perusteettoman edun Oltchimille.
The total public debt to be converted into equity includes the main public debt, held by the privatisation agency AVAS, of RON 538 million, and the interest accruing on the AVAS debt from 1 January 2007 to 31 December 2011, of RON 511 million.
Osakkeiksi muunnettava julkinen velka sisältää 538 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velkapääoman, joka on yksityistämisvirasto AVASin hallussa, ja AVASin velalle 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 kertyneet 511 miljoonan Romanian leun korot.
In order to assess whether the proposed debt conversion involves any undue advantage for Oltchim, it should be determined whether the debt conversion is indeed the best mechanism for maximising recovery of the public debt, as Romania argues.
Sen arvioimiseksi, antaako ehdotettu velan muuntaminen perusteetonta etua Oltchimille, olisi määritettävä, onko velan muuntaminen todella paras keino maksimoida julkisen velan takaisinperintä kuten Romania esittää.
In practice, the Commission needs to determine whether a hypothetical private creditor in a situation comparable to the one of the privatisation agency AVAS, which is the creditor of Oltchim, would have indeed preferred that mechanism of recovering the debt to other recovery alternatives available, considering the fact that the debtor is facing serious financial difficulties.
Käytännössä komission on määritettävä, olisiko hypoteettinen yksityinen velkoja, joka on yksityistämisvirasto AVASiin (Oltchimin velkoja) verrattavissa olevassa tilanteessa, todella käyttänyt mieluummin kyseistä keinoa velan takaisinperimiseksi verrattuna muihin käytettävissä oleviin takaisinperintävaihtoehtoihin, kun otetaan huomioon, että velallinen on vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa.
The Ministry of Economy, the current shareholder of Oltchim, does not have any role to play with respect to the recovery of the public debt, but nevertheless the outcomes of the two possible scenarios for the public shareholder are also taken into account in the analysis below.
Talousministeriöllä, joka on Oltchimin nykyinen osakas, ei ole mitään roolia julkisen velan takaisinperinnässä, mutta kahden mahdollisen skenaarion tulokset julkisen osakkaan kannalta otetaan siitä huolimatta huomioon jäljempänä esitetyssä analyysissa.
Romania argues that, considering the current situation of the company (serious undercapitalisation and excessive indebtedness), the only realistic options that a private creditor in a situation comparable to the one of the public creditor AVAS would have are either (i) to liquidate the company, or (ii) to convert the debt into equity and subsequently sell the entire resulting stake in the company.
Romania väittää, että yrityksen nykytilanteen vuoksi (vakava pääoman puute ja liiallinen velkaantuneisuus) ainoat realistiset vaihtoehdot, jotka julkisen velkojan (AVAS) kanssa samanlaisessa tilanteessa olevalla yksityisellä velkojalla olisi, ovat joko i) asettaa yritys selvitystilaan tai ii) muuntaa velka osakkeiksi ja sen jälkeen myydä muodostuva omistusosuus yrityksestä.
Any private creditor faced with such choices would prefer the one that maximises recovery of the pending debt.
Mikä tahansa yksityinen velkoja valitsisi näistä vaihtoehdoista sen, joka maksimoi velan takaisinsaannin.
In other words, the creditor would choose the 'debt conversion followed by privatisation' option if the return expected from privatisation exceeded the amount that could be recovered through liquidation.
Toisin sanoen velkoja valitsisi velan muuntamisen ja sen jälkeisen yksityistämisen, jos yksityistämisestä odotettavissa oleva tuotto ylittäisi määrän, joka olisi mahdollista saada selvitystilan kautta.
In order to demonstrate that the debt conversion followed by a sale of the resulting stake brings more revenues to the creditor than liquidation, Romania submitted a report by an independent consultancy (see recitals 78-82 above) which compares the outcomes for the creditor of the two scenarios, i.e. debt conversion followed by privatisation and liquidation respectively.
Sen osoittamiseksi, että velan muuntaminen ja sen jälkeinen omistusosuuden myynti tuo velkojalle enemmän tuloja kuin selvitystila, Romania toimitti riippumattoman konsultin raportin (ks. johdanto-osan 78–82 kappale), jossa vertaillaan kyseisten kahden skenaarion (velan muuntaminen ja sen jälkeinen yksityistäminen sekä selvitystila) tuloksia velkojan kannalta.
The Commission has critically assessed the report, in order to verify whether its results withstand scrutiny and demonstrate indeed that, by converting its debt into equity, AVAS behaves like a private creditor.
Komissio on tarkastellut raporttia kriittisesti varmistaakseen, että sen tulokset kestävät tarkastelua ja todella osoittavat, että muuntamalla velan osakkeiksi AVAS toimii yksityisen velkojan tavoin.
Having scrutinised the report, the Commission observes the following:
Tarkastelun jälkeen komissio toteaa seuraavaa:
Value of the AVAS claim in a liquidation scenario: The liquidation assessment is based on a previous Raiffeisen liquidation report dating from February 2011, and on a liquidation report by the independent consultancy Romcontrol SA Bucharest, dated March 2011.
AVASin saatavien arvo selvitystilaskenaariossa: Selvitystilaa koskeva arviointi perustuu aikaisempaan helmikuussa 2011 laadittuun Raiffeisenin selvitystilaraporttiin sekä riippumattoman konsultin Romcontrol SA Bucharestin maaliskuussa 2011 laatimaan selvitystilaraporttiin.
Accordingly, liquidation proceeds must be used for covering debts in the following order of preference: 1) liquidation costs; 2) salaries owed; 3) privileged debt (i.e. debt secured with pledges, mortgages and other special privileges); 4) budgetary debt (taxes and other fiscal obligations); 5) debt to the Ministry of Finance on account of triggered state guarantees; 6) debt from public loans; 7) ordinary (non-secured) debt; 8) shareholders.
Näin ollen selvitystilasta saadut tulot on käytettävä velkojen maksamiseen seuraavassa järjestyksessä: 1) selvitystilakulut; 2) maksamatta olevat palkat; 3) etuoikeutetut velat (ts. velat, joiden vakuutena on pantteja, kiinnityksiä tai muita erityisiä etuoikeuksia); 4) verot ja muut verovelvoitteet; 5) valtiontakausten käyttöönotosta talousministeriölle syntyneet velat; 6) julkisista lainoista aiheutuvat velat; 7) tavalliset (vakuudettomat) velat; 8) osakkaanomistajat.
In the present case, AVAS would be within the third category of creditors (privileged creditors), yet ranking after several (private) privileged creditors of Oltchim, as the public debt was only partially secured.
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa AVAS kuuluisi kolmanteen velkojaryhmään (etuoikeutetut velkojat), mutta sitä ennen olisi kuitenkin useita Oltchimin (yksityisiä) etuoikeutettuja velkojia, sillä julkisella velalla oli vain osittaiset vakuudet.
The consultancy Romcontrol estimated the liquidation value of Oltchim's assets as of 15 December 2010, relying on the net adjusted asset method, which takes into account the limited time of exposure on the market of the assets put up for sale [31].
Konsulttina toiminut Romcontrol arvioi Oltchimin omaisuuserien likvidaatioarvon 15 päivänä joulukuuta 2010 oikaistun nettovarallisuuden menetelmää käyttäen, jossa otetaan huomioon se, että myytävät omaisuuserät ovat markkinoilla ainoastaan vähän aikaa [31].
On the basis of the results of the liquidation value of assets as estimated by Romcontrol, Raiffeisen estimated the outcome for the creditor AVAS and for the State as shareholder, by taking into account the company's liabilities as of 31 December 2010 and its preliminary financial statements of the same date ("the February 2011 Raiffeisen liquidation study").
Romcontrolin arvioiman omaisuuserien likvidaatioarvon perusteella Raiffeisen arvioi tuloksen velkojana olevan AVASin ja osakkeenomistajana olevan valtion kannalta. Se otti tässä arvioinnissa huomioon yrityksen velat 31 päivänä joulukuuta 2010 ja sen alustavan tilinpäätöksen samalta päivältä (”Raiffeisenin helmikuun 2011 selvitystilatutkimus”).
That study estimates that the proceeds to be obtained from the sale of Oltchim's assets would allow for recovery of approximately [20]-[30]% of the company's total liabilities.
Kyseisen tutkimuksen mukaan Oltchimin omaisuuserien myynnistä saatavien tulojen ansiosta olisi mahdollista periä takaisin noin [20]–[30] prosenttia yrityksen kaikista veloista.
The creditor AVAS, as a partially guaranteed creditor, would have recovered around RON [80]-[100] million (which represents [10]-[30]% of the then total claim of RON 538 million).
AVAS olisi osittaiset vakuudet omaavana velkojana saanut takaisin noin [80]–[100] miljoonaa Romanian leuta ([10]–[30] prosenttia silloisista 538 miljoonan Romanian leun kokonaissaatavista).
Given the negative gap between the liquidation proceeds and the company's liabilities, the State in its capacity as shareholder would not collect anything.
Koska selvitystilasta saatavat tulot ovat pienemmät kuin yrityksen velat, valtio ei osakkeenomistajana saisi mitään.
In October 2011, Raiffeisen updated the estimates of the February 2011 liquidation study to take into account the 30 June 2011 financial data of the company and to include the interest charged on the public debt as of January 2007 onwards.
Raiffeisen päivitti lokakuussa 2011 helmikuun 2011 selvitystilatutkimuksen arvioita siten, että niissä otetaan huomioon yrityksen tilinpäätöstiedot 30 päivältä kesäkuuta 2011 ja niihin sisältyy julkisesta velasta tammikuusta 2007 alkaen peritty korko.
According to the updated estimate AVAS, being a partially guaranteed creditor of Oltchim, would collect RON [100]-120] million of its total debt towards the company (which represents [10]-[20] [32] of the total claim, i.e. the principal debt of RON 538 million plus interest).
Päivitetyn arvion mukaan AVAS saisi osittaiset vakuudet saaneena Oltchimin velkojana takaisin [100]–[120] miljoonaa Romanian leuta koko velastaan (toisin sanoen [10]–[20] [32] prosenttia kokonaisvelasta eli 538 miljoonan Romanian leun suuruisesta velkapääomasta ja koroista).
The Ministry of Economy, the public shareholder, would again collect nothing.
Julkinen osakas eli talousministeriö ei nytkään saisi mitään.
Collection of the State's claim in a liquidation scenario
Valtion saatavien perintä selvitystilaskenaariossa
Claim
Saatavat
Collection total
Perintä yhteensä
Collection NPV at 10,7 %
Perintä nettonykyarvossa, korko 10,7 %
AVAS (Creditor)
AVAS (velkoja)
Ministry of Economy (shareholder)
Talousministeriö (osakas)
Shareholding
Osakeomistus
State total
Valtio yhteensä
That amount must then be compared with the expected return of converting AVAS' claim into equity, followed by a privatisation of the company.
Tätä summaa on verrattava tuottoon, joka olisi odotettavissa AVASin saatavien muuntamisesta osakkeiksi ja sen jälkeisestä yrityksen yksityistämisestä.
Value of the AVAS claim in a debt conversion + privatisation scenario: in the report, the outcome for the State in a debt conversion + privatisation scenario was estimated on the basis of the enterprise value (hereinafter: ‘EV’) method, which is one of the fundamental metrics used in business valuation.
AVASin saatavien arvo velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa: raportissa velan muuntamis- ja yksityistämisskenaarion tulos valtion kannalta arvioitiin yritysarvoon perustuvalla menetelmällä, joka on yksi yritysten arvostuksessa käytetyistä perusmenetelmistä.
With respect to the use of that method, the Commission notes that, in principle, there are several methods for estimating the value of the equity of an undertaking.
Tämän menetelmän käytön osalta komissio toteaa, että periaatteessa on useita menetelmiä, joilla yrityksen oman pääoman arvo voidaan arvioida.
One of the methods often used is that of the multiple of the EBITDA (earnings before interest, taxes, depreciation, and amortisation).
Yksi usein käytetyistä menetelmistä on EBITDA-kerroin (EBITDA = tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia).
It allows the value of the equity of an undertaking for year X to be assessed by multiplying the EBITDA of year X by a factor (the multiple) considered to be appropriate for the sector and subtracting the net debt from the result.
Sen avulla voidaan määrittää yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden EBITDA luvulla (kerroin), jota pidetään alalle sopivana, ja vähentämällä nettovelat saadusta tuloksesta.
Another method is discounted cash flow analysis.
Toinen menetelmä on diskontatun kassavirran analysointi.
The undertaking’s nominal free cash flows for the coming years are discounted at the weighted average cost of capital, or WACC [34], and the net debt is subtracted from the value obtained.
Yrityksen tulevien vuosien nimelliset vapaat kassavirrat diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (WACC) [34], ja nettovelka vähennetään saadusta arvosta.
It allows the value of an undertaking’s equity in year X to be assessed by multiplying the turnover of year X by a factor (the multiple) considered to be appropriate for the sector and subtracting the net debt from the result.
Sen avulla voidaan määrittää yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden liikevaihto luvulla (kerroin), jota pidetään alalle sopivana, ja vähentämällä nettovelka saadusta tuloksesta.
All these methods (future EBITDA, cash flow or turnover) use projected values.
Kaikissa näissä menetelmissä (tuleva EBITDA, kassavirta tai liikevaihto) käytetään ennustettuja arvoja. Käsiteltävänä olevassa asiassa kaikkia liiketoimintasuunnitelmaan sisältyviin ennustettuihin arvoihin perustuvia arviointimenetelmiä ei ole mielekästä käyttää.
In the case at hand not all estimation methods that are based on projected values in a business plan can be used meaningfully.
Koska yritys on tarkoitus yksityistää välittömästi, ainoastaan uusi omistaja pystyy määrittämään yrityksen tulevan liiketoimintastrategian.
Given the envisaged immediate privatisation of the company, only the new owner will be in a position to determine the company's future business strategy, and therefore the relevant business plan projections necessary for using these methods are not available, nor can they be anticipated [35].
Sen vuoksi näiden menetelmien käyttämiseksi merkityksellisiä liiketoimintasuunnitelmaa koskevia ennusteita ei ole saatavilla eikä niitä voida ennakoida [35].
As the new owner will have to undertake significant investments, nor can past results of the company be used to make predictions for the future.
Koska uuden omistajan on tehtävä merkittäviä investointeja, myöskään yrityksen aikaisempien tulosten perusteella ei voida ennustaa tulevaisuutta.
Under those circumstances, the Commission takes the view that the only two methods available for estimating the value of the combined stake of the Romanian State, i.e. AVAS and the Ministry of Economy, are market capitalisation and the EV.
Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että Romanian valtion (toisin sanoen AVASin ja talousministeriön) yhteenlasketun osuuden arvo voidaan määrittää ainoastaan kahdella menetelmällä, käyttämällä pörssiarvoa tai yritysarvoa.
It has to be noted that EV also includes the parameters used for market capitalisation.
On syytä huomata, että yritysarvon määrittämisessä käytetään myös samoja parametreja kuin pörssiarvon määrittämisessä.
Market capitalisation is defined as the share price multiplied by the number of shares in issue, providing a total value for the company's shares outstanding.
Pörssiarvo määritellään kertomalla osakehinta liikkeeseen laskettujen osakkeiden lukumäärällä, jolloin saadaan yrityksen liikkeessä olevien osakkeiden kokonaisarvo.
This metric represents the public consensus on the value of a company's equity and could be used as a proxy for the public opinion of a company's net worth.
Tällä tavoin osoitetaan, mikä on yleinen käsitys yrityksen oman pääoman arvosta, ja sitä voitaisiin käyttää osoituksena yleisestä käsityksestä yrityksen nettovarallisuudesta.