natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Member States should not authorise use of spectrum for the provision of MCV services, unless such use satisfies the technical conditions set out in Decision 2010/166/EU.
Jäsenvaltioiden ei pitäisi myöntää valtuutuksia taajuuksien käyttöön MCV-palvelujen tarjonnassa, ellei kyseinen käyttö täytä päätöksessä 2010/166/EU asetettuja teknisiä ehtoja.
Member States may require that MCV systems only use the specific frequency bands or sub-bands made available, in accordance with Decision 2010/166/EU, for the operation of MCV systems in their territorial seas.
Jäsenvaltiot voivat edellyttää, että MCV-järjestelmissä käytetään ainoastaan tiettyjä, päätöksen 2010/166/EU mukaisesti saataville asetettuja taajuusalueita tai näiden osia MCV-palvelujen tarjontaan aluemerellään.
Member States should make use of spectrum for the provision of MCV services subject to general authorisation.
Jäsenvaltioiden olisi sallittava taajuuksien käyttö MCV-palveluihin yleisvaltuutuksella.
Without prejudice to Article 5(1) of Directive 2002/20/EC, where the use of spectrum for the provision of MCV services is subject to individual rights, Member States should reassess the need for such individual rights with the objective of incorporating the conditions attached to such rights into a general authorisation as soon as possible and at the latest within three years after adoption of this Recommendation.
Jos taajuuksien käyttö MCV-palvelujen tarjontaan edellyttää erityistä lupaa, jäsenvaltioiden olisi arvioitava uudelleen tällaisten lupien tarvetta tavoitteenaan koota lupiin liitetyt ehdot yleisvaltuutukseksi niin pian kuin mahdollista ja viimeistään kolmen vuoden kuluttua tämän suosituksen antamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2002/20/EY 5 artiklan 1 kohdan soveltamista.
No later than 12 months after adoption of this Recommendation, Member States should not require any additional authorisation for the use of spectrum made available for the provision of MCV services in their territorial seas if the use of spectrum by the relevant MCV system is already authorised by another Member State, in accordance with its authorisation regime and in compliance with this Recommendation.
Viimeistään kahdentoista kuukauden kuluttua tämän suosituksen antamisesta jäsenvaltion ei pitäisi enää edellyttää muuta valtuutusta MCV-palvelujen tarjontaan varattujen taajuuksien käyttöä varten aluemerellään, jos toinen jäsenvaltio on jo oman valtuutusjärjestelmänsä ja tämän suosituksen mukaisesti myöntänyt valtuudet taajuuksien käyttöön kyseisessä MCV-järjestelmässä.
Member States should consider not requiring an additional authorisation for the use of spectrum in their territorial seas for the provision of MCV services on board vessels of third country nationality, provided that the use of spectrum for the provision of MCV services on such vessels is already authorised by the relevant countries under the same conditions as those set out in Decision 2010/166/EU.
Jäsenvaltion olisi harkittava mahdollisuutta olla vaatimatta lisävaltuutusta taajuuksien käyttöön MCV-palvelujen tarjontaan aluemerellään kolmansien maiden lipun alla liikennöivillä aluksilla, kun kyseiset kolmannet maat ovat jo myöntäneet valtuutuksen MCV-palvelujen tarjontaan kyseisillä aluksilla samoin ehdoin kuin päätöksessä 2010/166/EU edellytetään.
Member States that, prior to the adoption of this Recommendation, have granted in the frequency bands or sub-bands made available for operation of MCV systems, exclusive individual rights of use for the provision of land-based mobile electronic communications networks and/or services extending to their territorial seas should, on the occasion of the first review, modification, extension or renewal of such exclusive rights of use, based on either EU or national law, where appropriate, change such rights of use in order to allow for the operation of MCV systems in their territorial seas.
Jäsenvaltioiden, jotka ovat ennen tämän suosituksen antamista myöntäneet MCV-järjestelmien tarjontaa varten saataville asetetuilla taajuusalueilla tai niiden osilla yksinoikeuksia maalta käsin tarjottavien matkaviestintäverkkojen ja/tai -palvelujen tarjontaan, joka ulottuu niiden aluemerelle, olisi tällaisten yksinoikeuksien joko EU-oikeuteen tai kansalliseen lainsäädäntöön perustuvan ensimmäisen uudelleentarkastelun, muuttamisen, jatkamisen tai uusimisen yhteydessä muokattava tällaisia oikeuksia niin, että ne mahdollistavat MCV-järjestelmien toiminnan kyseisten jäsenvaltioiden aluemerillä.
Pending such first review, modification, extension or renewal, the Member States concerned should promote the provision of MCV services in their territorial seas on the basis of spectrum trading, spectrum sharing or any other comparable arrangements with the land-based mobile operators enjoying the relevant exclusive rights.
Ennen tällaista ensimmäistä uudelleentarkastelua, muutosta, jatkamista tai uusimista kyseisten jäsenvaltioiden olisi edistettävä MCV-palvelujen tarjontaa aluemerellään taajuuskaupan, taajuuksien yhteiskäytön tai muiden vastaavien järjestelyjen avulla, joita tehdään kyseisten yksinoikeudet omaavien maalta käsin toimivien matkaviestintäoperaattorien kanssa.
Member States should cooperate actively, constructively and in a spirit of solidarity, using existing procedures where appropriate, to manage any issues concerning harmful interference allegedly caused by the operation of MCV systems.
Jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti, rakentavasti ja yhteisvastuun hengessä tehtävä yhteistyötä, mahdollisuuksien mukaan olemassa olevia menettelyjä käyttäen, ratkaistakseen mahdolliset tilanteet, joissa MCV-järjestelmien väitetään aiheuttavan haitallisia häiriöitä.
Member States should promptly bring issues concerning harmful interference allegedly caused by the operation of an MCV system falling under the jurisdiction of another Member State to the attention of the latter Member State and should inform the Commission.
Jäsenvaltioiden olisi viipymättä saatettava kysymykset, jotka koskevat toisen jäsenvaltion toimivaltaan kuuluvan MCV-järjestelmän toiminnasta aiheutuviksi väitettyjä häiriöitä, kyseisen jäsenvaltion tietoon ja ilmoitettava asiasta komissiolle.
Where appropriate, the Commission should inform the Communications Committee and the Radio Spectrum Committee of the abovementioned issues in order to seek solutions to any difficulties.
Komission olisi tarpeen mukaan ilmoitettava asiasta edelleen viestintäkomitealle ja radiotaajuuskomitealle ratkaisujen löytämiseksi mahdollisiin ongelmiin.
Member States that have jurisdiction over the MCV systems suspected of interfering harmfully with services in the territory of another Member State should respond and promptly resolve any such interference.
Jos MCV-järjestelmän epäillään aiheuttavan haitallisia häiriöitä toisen jäsenvaltion alueella, olisi jäsenvaltion, jonka toimivaltaan kyseinen MCV-palvelu kuuluu, reagoitava tilanteeseen ja pyrittävä poistamaan häiriöt viipymättä.
Member States should take any appropriate measures in order to ensure that consumers and other end-users are adequately informed about the terms and conditions for the use of MCV services.
Jäsenvaltioiden olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että kuluttajille ja muille loppukäyttäjille annetaan riittävät tiedot MCV-palvelujen käyttöehdoista.
Member States should keep the use of spectrum for the provision of MCV services under scrutiny, in particular concerning actual or potential harmful interference, and should report their findings to the Commission in order to allow a timely review of this Recommendation if necessary.
Jäsenvaltioiden olisi tarkkailtava taajuuksien käyttöä MCV-palvelujen tarjontaan, erityisesti todellisten tai mahdollisten haitallisten häiriöiden osalta, sekä ilmoitettava havainnoistaan komissiolle, jotta tätä suositusta voidaan tarvittaessa ajoissa tarkistaa.
See page 38 of this Official Journal.
Katso tämän virallisen lehden sivu 38
Council Recommendation to Greece
Neuvoston suositus Kreikalle,
with a view to ending the inconsistency with the broad guidelines of the economic policies in Greece and removing the risk of jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union
talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa yhteensopimattoman Kreikan talouspolitiikan saattamiseksi suuntaviivojen mukaiseksi sekä talous- ja rahaliiton asianmukaisen toiminnan vaarantumisen riskin poistamiseksi
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(4) thereof,
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 4 kohdan,
The macroeconomic and budgetary situation has deteriorated markedly in Greece over the last year and Greek public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the downturn.
Makrotalouden ja julkisen talouden tilanne on heikentynyt Kreikassa huomattavasti viime vuonna, ja sen julkinen talous on mennyt laskusuhdanteen vuoksi paljon huonompaan suuntaan kuin oli osattu odottaa.
These developments are largely due to national factors that have developed over the longer term, resulting in a deterioration of the net lending position of the Greek economy and high and persistent external imbalances, mirroring large competitiveness losses and a marked deterioration of the fiscal position.
Tämä kehitys johtuu paljolti pitkän aikavälin kansallisista tekijöistä, jotka ovat heikentäneet Kreikan talouden nettoluotonantoasemaa sekä lisänneet ja pitkittäneet ulkoista epätasapainoa, heijastaen samalla kilpailukyvyn huomattavaa heikkenemistä ja julkisen talouden rahoitusaseman selvää huononemista.
National policies in terms of the conduct of fiscal policy, the efficiency of public administration and lack of structural reforms (where indicators show that Greece ranks poorly compared with international benchmarks) have contributed to poor economic and fiscal performance.
Finanssipolitiikan harjoittamisen, julkishallinnon tehokkuuden ja rakenneuudistusten puuttumisen (missä Kerikka suoriutuu indikaattorien mukaan huonosti kansainvälisiin viitearvoihin verrattuna) kannalta tarkasteltuna kansallinen politiikka on osaltaan heikentänyt talouden tilannetta ja finanssipoliittista kehitystä.
The current situation poses major challenges for the long-term sustainability of the Greek economy, and the economic and fiscal situation may have negative spill-over on other euro-area members, as evidenced by movements in the financial spreads of a number of Member States.
Nykytilanteessa Kreikan talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuu suuria haasteita. Taloudellinen ja finanssipoliittinen tilanne voi aiheuttaa kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin euroalueen maihin, kuten valtion joukkovelkakirjojen korkoeron kehitys joissain jäsenvaltioissa osoittaa.
The current situation also risks jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union.
Nykyinen tilanne uhkaa lisäksi vaarantaa talous- ja rahaliiton asianmukaisen toiminnan.
The Council and Commission have repeatedly pointed to the longer-term structural problems of the Greek economy in various multilateral surveillance exercises.
Neuvosto ja komissio ovat toistuvasti useamman monenvälisen valvontajärjestelyn yhteydessä korostaneet Kreikan talouden pidemmän aikavälin rakenteellisia ongelmia.
These include budgetary surveillance in the framework of the Stability and Growth Pact and the Lisbon Strategy in which the Broad Guidelines of the Economic Policies [1], provide a general reference framework for structural reform in the Union and in the euro area.
Näihin kuuluvat muun muassa julkisen talouden valvonta vakaus- ja kasvusopimuksen ja Lissabonin strategian luomassa kehyksessä, jossa talouspolitiikan laajat suuntaviivat [1] tarjoavat yleisen viitekehyksen unionin ja euroalueen rakenneuudistusta varten.
These include recommendations to Member States to respect their medium-term budgetary objectives and to take effective action in order to ensure a prompt correction of excessive deficits, as well as to aim at correcting the current account deficit by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and contributing to their correction via fiscal policies.
Niihin kuuluvat jäsenvaltioille annettavat suositukset noudattaa niiden keskipitkän aikavälin finanssipoliittisia tavoitteita, toteuttaa tehokkaita toimia liiallisen alijäämän oikaisemiseksi nopeasti ja pyrkiä korjaamaan vaihtotaseen alijäämää toteuttamalla rakenneuudistuksia, parantamalla ulkoista kilpailukykyä ja edistämällä alijäämän korjaamista finanssipolitiikan avulla.
In this context, reflecting the deep structural problems in the Greek economy covering fiscal, labour and product market issues, the Council, in its Recommendation of 25 June 2009 [2], noted that for Greece it is ‘imperative to intensify efforts to address the macro-economic imbalances and structural weaknesses of the Greek economy’ and directed country-specific recommendations to Greece, including that it should continue with fiscal consolidation; increase competition in professional services; reform to increase investments in R&D; use structural funds more efficiently; reform public administration and take a broad range of labour market measures within an integrated flexicurity approach.
Ottaen huomioon Kreikan taloudessa syvällä istuvat rakenteelliset ongelmat, jotka liittyvät niin julkiseen talouteen kuin työ- ja tuotemarkkinoihin, neuvosto totesi 25 päivänä kesäkuuta 2009 antamassaan suosituksessaan [2], että Kreikan on ”ehdottomasti lisättävä panostustaan makrotalouden epätasapainon ja taloutensa rakenteellisten heikkouksien poistamiseen”, ja antoi Kreikalle maakohtaiset suositukset, joiden mukaan Kreikan olisi muun muassa jatkettava julkisen talouden vakauttamista, lisättävä ammatillisten palvelujen alalla käytävää kilpailua ja toteutettava T&K-investointeja lisääviä uudistuksia, tehostettava rakennerahastojen käyttöä, uudistettava julkishallintoa ja toteutettava monenlaisia työmarkkinatoimenpiteitä yhdennetyn joustoturvamallin puitteissa.
At the same time, the Council recommended that Greece, as a member of the euro area, secure the sustainability and improve the quality of public finances, modernise public administration and implement the Union’s common principles of flexicurity.
Neuvosto suositti samalla, että Kreikka euroalueeseen kuuluvana varmistaisi julkisen talouden kestävyyden ja parantaisi julkisen talouden laatua, nykyaikaistaisi julkishallintoa ja noudattaisi unionin yhteisiä joustoturvaperiaatteita.
Greece's economic and budgetary policies are not in line with the country-specific recommendations issued under the Broad Guidelines of the Economic Policies, nor the recommendations addressed to Member States forming part of the euro area, set out in the Council Recommendation of 14 May 2008 on the broad economic policy guidelines for the Member States and the Community.
Kreikan talous- ja finanssipolitiikka ei ole talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisesti annettujen maakohtaisten suositusten eikä euroalueen muodostaville jäsenvaltioille jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista 14 päivänä toukokuuta 2008 annetun neuvoston suositukseen sisältyvien suositusten mukaista.
On 15 January 2010, Greece submitted the 2010 update of its stability programme, which contains objectives in the budgetary area for the period up to 2013 and which should be read in conjunction with the budget for 2010 adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009; the Council delivered an opinion on 16 February 2010 on the 2010 update of the Greek stability programme in accordance with Article 5(3) of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies [3].
Kreikka toimitti 15 päivänä tammikuuta 2010 vakausohjelmansa vuoden 2010 tarkistuksen, joka sisältää julkisen talouden tavoitteet vuoteen 2013 asti ja jota olisi tarkasteltava Kreikan parlamentin 23 päivänä joulukuuta 2009 hyväksymän vuoden 2010 talousarvion rinnalla. Neuvosto antoi 16 päivänä helmikuuta 2010 lausunnon Kreikan vakausohjelman vuoden 2010 tarkistuksesta julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [3] 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
On 16 February 2010, the Council also adopted a Decision under Article 126(9) TFEU giving notice to Greece to take measures for the deficit reduction judged necessary in order to remedy the situation of excessive deficit [4] (hereinafter ‘the Council Decision of 16 February 2010’).
Neuvosto antoi myös 16 päivänä helmikuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 126 artiklan 9 kohdan mukaisen päätöksen, jossa Kreikkaa vaaditaan toteuttamaan sellaisia alijäämää supistavia toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi, jäljempänä ’neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2010 antama päätös’ [4].
The proper functioning of the coordination of economic policies in the euro area requires a timely use of instruments available under Article 121 TFEU.
Talouspolitiikan yhteensovittamisen asianmukainen toiminta euroalueella edellyttää, että SEUT-sopimuksen 121 artiklan nojalla käytössä olevia välineitä käytetään hyvissä ajoin.
Article 121(4) TFEU establishes that the Commission may address a warning to the Member State concerned and may recommend the Council to make the necessary recommendations to that Member State.
Komissio voi SEUT-sopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaan antaa kyseiselle jäsenvaltiolle varoituksen ja suositella, että neuvosto antaa tuolle jäsenvaltiolle tarpeelliset suositukset.
Given the gravity of the situation and in order to ensure consistency with the Council Decision of 16 February 2010, it is appropriate that the Council adopt the necessary recommendations.
Tilanteen vakavuus huomioon ottaen ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi neuvoston 16 päivänä helmikuuta 2010 antaman päätöksen kanssa on asianmukaista, että neuvosto antaa tarpeellisia suosituksia.
In addition, the Council may, acting on a proposal from the Commission, decide to make its recommendations public.
Lisäksi neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää julkistaa suosituksensa.
Although the deterioration in macroeconomic conditions in 2009 has been more pronounced than anticipated by the authorities, public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the stronger-than-projected downturn.
Vaikka makrotaloudelliset olosuhteet ovat vuonna 2009 heikentyneet voimakkaammin kuin viranomaiset olivat ennakoineet, julkinen talous on ennustettua jyrkemmän laskusuhdanteen vuoksi mennyt paljon huonompaan suuntaan kuin oli osattu odottaa.
The deterioration is to a large extent the result of budgetary policies implemented by the Greek government.
Heikentyminen johtuu paljolti Kreikan hallituksen noudattamasta finanssipolitiikasta.
The general government deficit in 2009 is currently estimated at 12,75 % of GDP, compared to a target of 3,75 % of GDP in the January 2009 update of the stability programme.
Julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan tällä hetkellä 12,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009, kun tammikuussa 2009 tarkistetussa vakausohjelmassa tavoitteeksi oli asetettu 3,75 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The 2010 budget was adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009 setting a deficit target of 9,1 % of GDP in 2010.
Kreikan parlamentin 23 päivänä joulukuuta 2009 hyväksymässä vuoden 2010 talousarviossa vuoden 2010 alijäämätavoitteeksi asetettiin 9,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
In the meantime, the Greek authorities announced the intention to step up fiscal adjustment already in 2010, setting the budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Kreikan viranomaiset ovat sittemmin ilmoittaneet aikomuksestaan nopeuttaa julkisen talouden sopeutusta jo vuonna 2010 ja asettaneet vuoden 2010 julkisen talouden tavoitteeksi 8,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The January 2010 update of the stability programme confirmed the revised budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Tammikuussa 2010 tarkistetussa vakausohjelmassa vuoden 2010 tarkistetuksi julkisen talouden tavoitteeksi vahvistettiin 8,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The long-term budgetary impact of ageing on public expenditures is well above the Union average, mainly as a result of a very high projected increase in pension expenditure as a share of GDP over the coming decades.
Väestön ikääntymisestä julkisiin menoihin aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi unionin keskiarvoa merkittävämmät johtuen lähinnä eläkemenojen erittäin suuresta ennakoidusta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä.
Available indicators, as evidenced in the Commission services’ 2009 sustainability report, point to very high risks to the sustainability of public finances, which, in addition to budgetary consolidation, needs to be addressed through the reform of the pension and health care systems.
Julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa komission yksiköiden vuoden 2009 kertomuksessa osoitetaankin, että käytettävissä olevien indikaattorien mukaan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu erittäin suuria riskejä, joihin on julkisen talouden vakauttamisen ohella puututtava uudistamalla eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmiä.
The Greek pension system suffers from several problems, including the fact that it is fragmented in its coverage.
Kreikan eläkejärjestelmässä on monenlaisia puutteita kuten sen kattavuuden hajanaisuus.
Although Greece has one of the highest average benefit ratios in the Union — with a negative impact on incentives to work, as reflected in particular in the low employment rate among older workers — it has one of the highest poverty rates among the elderly.
Vaikka etuussuhde on Kreikassa yksi unionin korkeimmista – mikä puolestaan vaikuttaa kielteisesti työteon kannustimiin, kuten varsinkin ikääntyneiden työntekijöiden alhainen työllisyysaste osoittaa – köyhyysriski Kreikan vanhusten keskuudessa on yksi suurimmista.
There are also problems with early retirement schemes that provide alternative, but costly, pathways to retirement.
Ongelmaton ei ole myöskään varhaiseläkejärjestelmä, joka tarjoaa vaihtoehtoisia, mutta kalliita, eläkkeellejäämistapoja.
The health care system also needs reform, in particular to significantly improve efficiency and management as these have been a cause of recurrent budgetary overruns.
Myös terveydenhuoltojärjestelmä kaipaa uudistusta eritoten tehokkuuden ja hallinnon huomattavaksi parantamiseksi, sillä talousarvio on niiden vuoksi ylittynyt toistuvasti.
Labour market reforms should support the increased labour supply in order to increase the contribution base.
Työvoiman tarjonnan kasvattamista olisi tuettava työelämän uudistuksin, jotta maksupohjaa voidaan laajentaa.
Greece should recover competitiveness losses and address large external imbalances.
Kreikan olisi saatava palautettua kilpailukykyään ja vähennettyä suuria ulkoisia epätasapainotekijöitä.
In this context, in accordance with the Broad Guidelines of the Economic Policies, Greece should aim at correcting the current account deficit ‘by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and (…) contributing to their correction via fiscal policies’.
Tässä tilanteessa Kreikan olisi talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukaisesti pyrittävä korjaamaan vaihtotaseen alijäämä ”toteuttamalla rakenteellisia uudistuksia ja edistämällä ulkoista kilpailukykyä sekä (…) korjaamaan sitä finanssipolitiikan avulla”.
To this end, the Greek authorities should implement permanent measures to control current primary expenditure, including the wage cost in the public sector, and urgently implement labour and product market structural reforms.
Sen vuoksi Kreikan viranomaisten olisi toteutettava pysyviä toimenpiteitä, joilla hillitään juoksevia perusmenoja, myös julkisen sektorin palkkakustannuksia, ja toteutettava kiireellisesti rakenneuudistuksia työ- ja tuotemarkkinoilla.