natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The vehicle does not have to be re-examined as it can reasonably be expected that the detected defects will be rectified without delay.
Ajoneuvoa ei tarvitse tarkastaa uudelleen, koska voidaan kohtuudella olettaa, että havaitut viat korjataan viipymättä.
Defects that may prejudice the safety of the vehicle and/or put other road users at risk and other more significant non-compliances.
Viat, jotka voivat vaarantaa ajoneuvon turvallisuuden ja/tai aiheuttaa vaaraa muille tienkäyttäjille, ja muut merkittävämmät vaatimustenvastaisuudet.
The vehicle must be repaired as soon as possible and further use may be subject to restrictions and conditions, for example, submitting the vehicle to a further roadworthiness inspection.
Ajoneuvo on korjattava välittömästi ja sen käytölle voidaan asettaa rajoituksia ja ehtoja esimerkiksi vaatimalla, että ajoneuvo on katsastettava uudelleen.
Defects that constitute a direct and immediate risk to road safety.
Viat, jotka aiheuttavat suoraa ja välitöntä vaaraa liikenneturvallisuudelle.
Further use of the vehicle on the road is not permitted, although in some instances it may be permitted to be driven under specified conditions directly to a specified location, for example for immediate repair or impounding of the vehicle.
Ajoneuvoa ei saa enää käyttää liikenteessä, joskin joissakin tapauksissa voidaan sallia, että ajoneuvo ajetaan määrätyissä olosuhteissa suoraan määrättyyn paikkaan esimerkiksi ajoneuvon välitöntä korjausta tai takavarikointia varten.
For defects which can be classified in more than one category, it should be the responsibility of the inspector carrying out the test to categorise the defects according to their severity in accordance with national legislation.
Jos viat voidaan luokitella useampaan kuin yhteen luokkaan, testin suorittavan tarkastajan olisi luokiteltava viat niiden vakavuuden mukaan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
Requirements for type-approval at the time of first registration or first entry into service should be taken into consideration during the defect assessment.
Vikojen arvioinnissa olisi otettava huomioon ajoneuvon ensimmäisenä rekisteröintipäivänä tai ensimmäisenä käyttöönottopäivänä voimassa olleet tyyppihyväksyntävaatimukset.
Nevertheless some items will be covered by retrofitting requirements.
Eräät kohteet kuuluvat kuitenkin jälkiasennusta koskevien vaatimusten piiriin.
Assessment requirements
Arviointivaatimukset
Deficiencies are examples of technical defects or other non-compliances that can be detected.
Puutteet ovat esimerkkejä mahdollisesti havaittavista teknisistä vioista tai muista vaatimustenvastaisuuksista.
Control insecure on valve or valve insecure.
Käyttölaite puutteellisesti kiinnitetty venttiiliin tai venttiilin kiinnitys puutteellinen.
Couplings for trailer brakes (electrical and pneumatic)
Perävaunun jarrujen letkujen liittimet (sähkö ja paineilma)
Lining or pad contaminated (oil, grease etc.).
Jarruhihna tai -pala on likainen (öljyä, rasvaa jne.).
Inappropriate repair or modification to any component [1].
Mitä tahansa osaa on korjattu tai muutettu epäasianmukaisesti [1].
Missing.
Puuttuvat.
Category M1, M2 and M3: 50 % [2]Category N2 and N3: 43 % [3]Category O2, O3 and O4: 40 % [4]
Luokat M1, M2 ja M3: 50 % [2]Luokat N2 ja N3: 43 % [3]Luokat O2,O3 ja O4: 40 % [4]
Braking effort less than 50 % [5] of the service brake performance defined in section 1.2.2 in relation to the maximum authorised mass or, in the case of semi-trailers, to the sum of the authorised axle loads (except L1e and L3e).
Jarrutussuhde on alle 50 prosenttia [5] 1.2.2 kohdassa tarkoitetusta käyttöjarrun suhteesta suhteessa suurimpaan sallittuun massaan tai, puoliperävaunun osalta, suhteessa sallittujen akselipainojen summaan. (lukuun ottamatta luokkia L1e ja L3e)
Does not give at least for all vehicles a braking ratio of 16 % in relation to the maximum authorised mass, or, for motor vehicles, of 12 % in relation to the maximum authorised combination mass of the vehicle, whichever is the greater.
Kokonaisjarruvoima alle 16 % ajoneuvon suurimmasta sallitusta massasta, elleivät pyörät lukkiudu. Ajoneuvoyhdistelmällä vetoauton jarruvoima alle 12 % yhdistelmän suurimmasta sallitusta massasta.
Any part of the noise suppression system loose, likely to fall off, damaged, incorrectly fitted, missing or obviously modified in a way that would adversely affect the noise levels.
Mikä tahansa äänenvaimennusjärjestelmän osa on löysä, saattaa irrota, on vahingoittunut, väärin asennettu, puuttuu tai selvästi muutettu tavalla, joka vaikuttaa haitallisesti melutasoon.
Or, if this information is not available, the CO emissions exceed:
tai, jos näitä tietoja ei ole saatavilla, CO-päästöt ylittävät seuraavat arvot:
at engine idle: 0,3 % [6]at high idle: 0,2 %,
joutokäynnillä: 0,3 % [6]korotetulla joutokäynnillä: 0,2 %
Remote sensing measurement showing significant non-compliance.
Anturimittaus osoittaa merkittävää vaatimustenvastaisuutta.
[9]Vehicles registered or put into service before 1 January 1980 are exempted from this requirement
[9]Tätä vaatimusta ei sovelleta ajoneuvoihin, jotka on rekisteröity tai otettu käyttöön ennen 1 päivää tammikuuta 1980.
For vehicles registered or put into service for the first time after the date specified in requirements [8],
Ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa [8] määritellyn ajankohdan jälkeen,
opacity exceeds the level recorded on the manufacturer’s plate on the vehicle;
pakokaasujen läpinäkyvyys ylittää ajoneuvossa olevassa valmistajan kilvessä ilmoitetun tason.
Where this information is not available or requirements [8] do not allow the use of reference values,
jos tätä tietoa ei ole saatavilla tai vaatimuksissa [8] ei sallita viitearvojen käyttöä,
or, for vehicles identified in requirements [8] or first registered or put into service for the first time after the date specified in requirements [8],
tai ajoneuvoilla, jotka on yksilöity vaatimuksissa [8] tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön vaatimuksissa [8] määritellyn ajankohdan jälkeen,
45 % for vehicles registered after 1988 or from the date specified in requirements whichever is the later.
45 prosenttia ajoneuvoilla, jotka on rekisteröity vuoden 1988 jälkeen tai vaatimuksissa vahvistetun ajankohdan jälkeen riippuen siitä, kumpi on myöhäisempi.
43 % for semi-trailers and draw-bar trailers registered after 1988 or from the date in requirements whichever is the later.
43 prosenttia perävaunuilla ja puoliperävaunuilla, jotka on rekisteröity vuoden 1988 jälkeen tai vaatimuksissa vahvistetun ajankohdan jälkeen riippuen siitä, kumpi on myöhäisempi.
Type-approved according to limits in row A or B section 5.3.1.4 of Annex I to Council Directive 70/220/EEC (OJ L 76, 6.4.1970, p. 1) or later or first registered or put into service after 1 July 2002.
Ajoneuvoilla, jotka on tyyppihyväksytty neuvoston direktiivin 70/220/ETY (EYVL L 76, 6.4.1970, s. 1) ja myöhemmillä muutoksilla, liitteessä I olevassa 5.3.1.4 kohdassa olevan taulukon rivillä A tai rivillä B annettujen raja-arvojen mukaisesti, tai jotka on rekisteröity tai otettu ensimmäisen kerran käyttöön 1 päivän heinäkuuta 2002 jälkeen.
‘requirements’ are laid down by type-approval requirements at the date of approval, first registration or first entry into service as well as retrofitting obligations or national legislation in the country of registration.
”Vaatimuksilla” tarkoitetaan vaatimuksia, jotka on vahvistettu ajoneuvon hyväksyntäpäivänä, ensimmäisenä rekisteröintipäivänä tai ensimmäisenä käyttöönottopäivänä voimassa olleissa tyyppihyväksyntävaatimuksissa taikka jälkiasennusta koskevissa velvoitteissa tai rekisteröintimaan kansallisessa lainsäädännössä.
For testing of this item equipment is required.
Kohteen tarkastuksessa tarvitaan laitteita.
on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union
jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 121(2) thereof,
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 2 kohdan,
The Treaty provides that Member States are to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate them within the Council.
Perussopimuksessa määrätään, että jäsenvaltiot pitävät talouspolitiikkaansa yhteistä etua koskevana asiana ja sovittavat talouspolitiikkansa yhteen neuvostossa.
In accordance with Treaty provisions, the European Union has developed and implemented policy coordination instruments for fiscal policy (the Stability and Growth Pact) and macro-structural policies.
Perussopimuksen määräysten mukaisesti Euroopan unioni on kehittänyt ja pannut täytäntöön politiikan yhteensovittamisvälineitä finanssipolitiikan (vakaus- ja kasvusopimus) ja makrotalouspolitiikan alalla.
The Treaty provides that employment guidelines and broad economic policy guidelines are to be adopted by the Council to guide Member States’ policies.
Perussopimuksessa määrätään, että neuvosto vahvistaa työllisyyden suuntaviivat ja talouspolitiikan laajat suuntaviivat ohjaamaan jäsenvaltioiden politiikkoja.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the European Union’s need to increase employment, productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change, environmental challenges and an ageing population.
Vuonna 2000 käynnistetty Lissabonin strategia perustui sen tunnustamiseen, että Euroopan unionin on parannettava työllisyyttä, tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä lisättävä sosiaalista yhteenkuuluvuutta tilanteessa, jota leimaavat maailmanlaajuinen kilpailu, teknologian muutokset, ympäristöhaasteet ja väestön ikääntyminen.
The Lisbon Strategy was re-launched in 2005, after a mid-term review which led to greater focus on growth, more and better jobs.
Lissabonin strategia uudistettiin vuonna 2005 sen jälkeen, kun siitä oli tehty väliarviointi, jonka perusteella keskityttiin enemmän kasvuun sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomiseen.
The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the Union’s economic and employment policies.
Kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia auttoi pääsemään yhteisymmärrykseen unionin talous- ja työllisyyspolitiikkojen yleisestä suunnasta.
Under the strategy, both broad economic policy guidelines and employment guidelines were adopted by the Council in 2005 [1] and revised in 2008 [2].
Neuvosto hyväksyi strategian mukaisesti talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja työllisyyspolitiikan suuntaviivat vuonna 2005 [1] ja tarkisti niitä vuonna 2008 [2].
The 24 guidelines laid the foundations for the national reform programmes, outlining the key macroeconomic, microeconomic and labour-market reform priorities for the Union as a whole.
Niiden 24 suuntaviivaa muodostivat perustan kansallisille uudistusohjelmille, ja niissä esitettiin koko unionin tärkeimmät painopisteet makro- ja mikrotaloudessa sekä työmarkkinauudistuksen osalta.
However, experience shows that the guidelines did not set clear enough priorities and that links between them could have been stronger.
Kokemus on kuitenkin osoittanut, että suuntaviivat eivät asettaneet tarpeeksi selkeitä prioriteetteja ja että niiden väliset yhteydet olisivat voineet olla vahvemmat.
This limited their impact on national policy-making.
Tämä rajoitti niiden vaikutusta kansallisten politiikkojen laadintaan.
The financial and economic crisis that started in 2008 resulted in a significant loss in jobs and potential output and has led to a dramatic deterioration in public finances.
Vuonna 2008 alkanut rahoitus- ja talouskriisi on johtanut huomattaviin työpaikkojen menetyksiin ja potentiaalisen tuotannon supistumiseen sekä julkisen talouden tilanteen dramaattiseen heikkenemiseen.
The European Economic Recovery Plan [3] has nevertheless helped Member States to deal with the crisis, partly through a coordinated fiscal stimulus, with the euro providing an anchor for macroeconomic stability.
Euroopan talouden elvytyssuunnitelma [3] on kuitenkin auttanut jäsenvaltioita selviytymään kriisistä, mihin yhteen sovitetuilla finanssipoliittisilla elvytystoimilla on ollut omalta osaltaan vaikutusta, ja euro on ollut makrotaloudellisen vakauden tukipilari.
The crisis therefore showed that economic policy coordination at the level of the Union can deliver significant results if it is strengthened and rendered effective.
Kriisi onkin osoittanut, että talouspolitiikan yhteensovittaminen unionin tasolla voi tuottaa merkittäviä tuloksia, jos sitä vahvistetaan ja tehostetaan.
The crisis also underscored the close interdependence of the Member States’ economies and labour markets.
Kriisi korosti myös jäsenvaltioiden talouksien ja työmarkkinoiden tiivistä keskinäistä riippuvuutta.
The Commission proposed setting up a new strategy for the next decade, the Europe 2020 Strategy [4], to enable the Union to emerge stronger from the crisis, and to turn its economy towards smart, sustainable and inclusive growth.
Komissio ehdotti uuden strategian eli Eurooppa 2020 -strategian laatimista [4] seuraavalle vuosikymmenelle, jotta unioni voisi selviytyä kriisistä vahvempana ja ohjata taloutensa kohti älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
Five headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives guiding the action of the Member States, taking account of their relative starting positions and national circumstances, and of the Union.
Asianomaisten suuntaviivojen alla luetellut viisi yleistavoitetta muodostavat yhteiset tavoitteet, jotka ohjaavat jäsenvaltioiden toimia, niiden suhteelliset lähtökohdat ja kansalliset olosuhteet huomioon ottaen, sekä unionin toimia.
Member States should make every effort to meet the national targets and to remove the bottlenecks that constrain growth.
Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä kaikin tavoin saavuttamaan kansalliset tavoitteet ja poistamaan kasvua rajoittavat pullonkaulat.
As part of comprehensive ‘exit strategies’ for the economic crisis, Member States should carry out ambitious reform programmes to ensure macroeconomic stability and the sustainability of public finance, improve competitiveness, and reduce macroeconomic imbalances and enhance labour market performance.
Jäsenvaltioiden olisi osana laaja-alaisia strategioita talouskriisistä irtautumiseksi toteutettava kunnianhimoisia uudistusohjelmia, joilla varmistetaan makrotalouden vakaus ja julkisen talouden kestävyys, parannetaan kilpailukykyä, vähennetään makrotaloudellista epätasapainoa ja parannetaan työmarkkinoiden toimivuutta.
Temporary measures introduced in response to the crisis should be withdrawn in a coordinated manner as appropriate when the recovery is secure.
Kriisin ratkaisemiseksi käyttöön otetuista tilapäisistä toimenpiteistä olisi tarvittaessa luovuttava yhteen sovitetulla tavalla, kun elpyminen on varmistettu.
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
Finanssipoliittiset elvytystoimet olisi purettava yhteen sovitetulla tavalla vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.
Within the Europe 2020 strategy, Member States and the Union should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti jäsenvaltioiden ja unionin olisi pantava täytäntöön uudistuksia, joilla pyritään ”älykkääseen kasvuun” eli osaamiseen ja innovointiin perustuvaan kasvuun.
Reforms should aim at improving the quality of education, ensuring access for all, strengthening research and business performance, and further improving the regulatory framework in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the Union.
Uudistuksilla olisi pyrittävä parantamaan koulutuksen laatua, varmistamaan sen saatavuus kaikille, tehostamaan tutkimus- ja yritystoimintaa sekä parantamaan sääntelykehystä innovaatioiden ja osaamisen siirtämisen edistämiseksi koko unionin sisällä.
They should encourage entrepreneurship and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
Uudistuksilla olisi kannustettava yrittäjyyttä ja helpotettava luovien ideoiden kehittämistä innovatiivisiksi tuotteiksi, palveluiksi ja prosesseiksi, jotka voivat lisätä kasvua, laadukkaita työpaikkoja sekä alueellista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja vastattava tehokkaammin eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin.
Making the most of information and communication technologies is essential in this context.
Tässä yhteydessä on keskeistä hyödyntää kaikkia tieto- ja viestintäteknologian tarjoamia mahdollisuuksia.
The policies of the Union and of Member States, including through their reform programmes, should aim at ‘sustainable growth’.
Unionin ja jäsenvaltioiden politiikoissa, myös uudistusohjelmissa, olisi pyrittävä kestävään kasvuun.
Sustainable growth means decoupling economic growth from the use of resources, building an energy and resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe’s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Kestävällä kasvulla tarkoitetaan resurssien käytöstä riippumatonta talouskasvua, energia- ja resurssitehokkaan, kestävän ja kilpailukykyisen talouden luomista, kustannusten ja hyötyjen oikeudenmukaista jakoa sekä Euroopan johtajuuden hyödyntämistä kilpailussa uusien prosessien ja teknologioiden kehittämiseksi, vihreä teknologia mukaan lukien.
Member States and the Union should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gases emissions and use resources efficiently, which will also assist in preventing environmental degradation and biodiversity loss.
Jäsenvaltioiden ja unionin olisi toteutettava tarvittavat uudistukset, joilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä ja käytetään resursseja tehokkaasti ja jotka myös auttavat estämään ympäristön tilan heikkenemistä ja biologisen monimuotoisuuden katoamista.
They should also improve the business environment, stimulate creation of green jobs and help enterprises modernising their industrial base.
Niiden olisi myös kehitettävä liiketoimintaympäristöä, edistettävä ”vihreiden työpaikkojen” luomista ja autettava yrityksiä uudenaikaistamaan teollista perustaansa.
The policies of the Union, and Member States’ reform programmes should finally also aim at ‘inclusive growth’.
Unionin politiikoissa ja jäsenvaltioiden uudistusohjelmissa olisi lisäksi pyrittävä myös ”osallistavaan kasvuun”.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change, thus to actively participate in society and the economy.
Osallistava kasvu tarkoittaa sellaisen yhteenkuuluvuutta lisäävän yhteiskunnan rakentamista, jossa ihmiset pystyvät ennakoimaan ja hallitsemaan muutosta sekä osallistumaan näin aktiivisesti yhteiskunta- ja talouselämään.
Member States’ reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout the lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion, through removing barriers to labour market participation especially for women, older workers, young people, the disabled and legal migrants.
Jäsenvaltioiden uudistuksilla olisi siksi varmistettava, että kaikille on köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vähentäen tarjolla mahdollisuuksia koko elämän ajan, poistamalla erityisesti naisten, iäkkäiden työntekijöiden, nuorten, vammaisten ja osatyökykyisten sekä laillisten maahanmuuttajien esteitä työmarkkinoille osallistumiseen.
They should take into account the gender perspective in all these policies.
Jäsenvaltioiden olisi kaikissa näissä politiikoissa otettava huomioon sukupuolinäkökulma.
They should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions.
Uudistuksilla olisi myös varmistettava, että talouskasvun hyödyt saavuttavat kaikki kansalaiset ja kaikki alueet.
Ensuring effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, appropriate skills development, rising job quality and fighting segmentation, structural unemployment and inactivity while ensuring adequate and sustainable social protection and active inclusion to reduce poverty, while at the same time adhering to agreed fiscal consolidation, should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
Jäsenvaltioiden uudistusohjelmien pääpainon olisi siksi oltava työmarkkinoiden tehokkaan toiminnan varmistamisessa siten, että investoidaan onnistuneisiin siirtymiin, osaamisen asianmukaiseen kehittämiseen, työpaikkojen laadun parantamiseen ja työmarkkinoiden segmentoitumisen, rakennetyöttömyyden ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämisen torjuntaan samalla varmistaen riittävä ja kestävä sosiaaliturva ja aktiivinen osallistaminen köyhyyden vähentämiseksi sitoutuen samanaikaisesti julkisen talouden vakauttamiseen sovitulla tavalla.
As an essential element, Member States and the Union should continue and expand their efforts to further improve their regulatory framework, especially for European enterprises.
Jäsenvaltioiden ja unionin olisi keskeisenä osatekijänä jatkettava ja lisättävä pyrkimyksiään sääntelykehyksensä parantamiseksi, varsinkin eurooppalaisia yrityksiä varten.
By strengthening their smart regulation instruments, Member States and the Union should guarantee that legislation is well-designed, proportionate, regularly reviewed and does not cause unnecessary burdens.
Jäsenvaltioiden ja unionin olisi järkevien sääntelyvälineidensä parantamisella taattava, että lainsäädäntö on hyvin laadittua ja oikeasuhteista, että sitä tarkistetaan säännöllisesti ja ettei siitä aiheudu tarpeettomia rasitteita.
Achievement of the administrative burdens reduction targets remains a priority.
Eräänä painopisteenä on edelleen hallinnollisten rasitteiden vähentämistä koskevan tavoitteen saavuttaminen.
The Union’s and the Member States’ structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the Union’s competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe’s exporters and provide competitive access to vital imports.
Unionin ja jäsenvaltioiden rakenneuudistukset voivat edistää tehokkaasti kasvua ja työpaikkojen luomista, jos ne parantavat unionin kilpailukykyä globaalissa taloudessa, avaavat uusia mahdollisuuksia eurooppalaisille viejille ja mahdollistavat elintärkeän tuonnin kilpailukykyisin hinnoin.
The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of European and national policies, which Member States and the Union should implement fully and at a similar pace, in order to achieve the positive spill-over effects of coordinated structural reforms, and more consistent contribution from European policies to the Strategy’s objectives, taking into account national starting positions.
Eurooppa 2020 -strategiaa on tuettava yhdennetyillä eurooppalaisilla ja kansallisilla toimintalinjoilla, jotka jäsenvaltioiden ja unionin olisi pantava täytäntöön kokonaisuudessaan ja samassa tahdissa, jotta yhteen sovitettujen rakenneuudistusten myönteisistä heijastusvaikutuksista voidaan hyötyä ja eurooppalaisten politiikkojen osuus strategian tavoitteiden saavuttamisessa olisi johdonmukaisempaa ottaen huomioon kansalliset lähtökohdat.