natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Similarly, the fact that DSB First was able to tender more cheaply – at first sight – for the Kystbanen line is not a reflection, or indeed an indication, of the fact that the payments hitherto made to DSB were excessive, because that tender was submitted by a separate company and was based on different parameters (contract staff only, newer equipment, fewer staff on board).
Myöskään se, että DSB First on kyennyt tarjoamaan Kystbanen-rataosuudesta hinnan, joka on – ensi näkemältä – muita alempi, ei kerro siitä, että DSB:lle suoritetut maksut olisivat olleet liialliset, sillä tarjouksen on jättänyt erillinen yhtiö erilaisten parametrien pohjalta (yksinomaan työsopimussuhteista henkilöstöä, uudempi kalusto, vähemmän henkilöstöä junissa).
Denmark has pointed out its doubts as to the argument set out by the Commission concerning the implementation of Regulation (EEC) No 1191/69, which it regards as fraught with considerable legal uncertainty, particularly with regard to the notification requirement for public transport service contracts.
Tanska muistuttaa epäilyksistään, jotka koskevat komission kantaa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 täytäntöönpanoon. Tanskan hallituksen mielestä siihen liittyy huomattava oikeudellinen epävarmuus erityisesti julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten ilmoitusvelvollisuuden osalta.
Denmark does not share DKT’s interpretation, in particular as to the use of the word ‘price’ in Article 14(2)(b) and the non-applicability of the rules on State aid in cases where Regulation (EEC) No 1191/69 applies.
Tanska ei myöskään hyväksy DKT:n tulkintaa, varsinkaan sanan ”hinta” käytöstä 14 artiklan 2 kohdan b alakohdassa ja valtiontukia koskevien sääntöjen soveltumattomuudesta tapauksiin, joissa asetusta (ETY) N:o 1191/69 olisi sovellettava.
i. General remarks concerning the analysis
i. Yleiset huomiot analyysista
Denmark strongly disagrees with DKT’s argument that the compensation was to be determined on the basis of analyses of the costs for each individual line.
Tanska on ehdottomasti eri mieltä DKT:n väitteestä, jonka mukaan korvaus olisi määriteltävä analysoimalla kunkin yksittäisen reitin kustannukset.
There is no legal basis which makes it possible to require that the compensation paid under a global contract for the discharging of a public service obligation should be calculated on the basis of analyses, at a ‘microlevel’, of each of the obligations accepted by the service provider.
Minkään oikeusperustan nojalla ei voida vaatia, että julkisen palvelun velvoitteiden noudattamista koskevan kokonaisvaltaisen sopimuksen perusteella suoritettava korvaus olisi laskettava ”mikrotason” analyysien perusteella erikseen jokaisesta velvoitteesta, jonka palveluntarjoaja on ottanut hoitaakseen.
The Danish authorities also dispute DKT’s interpretation of the judgment in Case T-17/02 Fred Olsen S.A. v Commission and emphasise that this case concerns a coherent, integrated network operated under a global negotiated contract.
Tanskan hallitus ei hyväksy DKT:n tulkintaa Fred Olsen -tapauksen tuomiosta (asia T-17/2002) ja tähdentää, että tässä tapauksessa on kyseessä yhtenäinen, integroitu reittiverkko, jota liikennöidään neuvotellun kokonaisvaltaisen sopimuksen puitteissa.
The fixing of the level of compensation on the basis of a line-by-line analysis is superfluous and could lead to misleading results.
Korvauksen määrän vahvistaminen reittikohtaisen analyysin perusteella on siis turhaa, ja voisi johtaa tulosten osalta harhaan.
It would cause greater uncertainty regarding the distribution of common charges than a summary statement of all receipts and costs connected with the discharging of the public service obligations imposed by the contract.
Se aiheuttaisi suurempaa epävarmuutta yhteisten kustannusten jakautumisen suhteen kuin kaikkien sopimuksessa määrättyjen julkisen palvelun velvoitteiden hoitamisesta aiheutuvien tulojen ja menojen yhteenveto.
They point out, on the other hand, that DSB’s accounting data relating to the services provided under the contract may be examined independently because they are based on separate accounts.
Tanskan hallitus muistuttaa sitä vastoin, että DSB:n kirjanpitotietoja sopimuksen nojalla tarjotuista suoritteista voidaan tarkastella erikseen, koska ne perustuvat erillisiin kirjanpitoihin.
Copenhagen-Århus link
Kööpenhamina–Århus-reitti
The Danish authorities do not share the view that services which can be provided without financial assistance cannot constitute a public service obligation.
Tanskan hallitus ei tue näkemystä, jonka mukaan palvelusuorite, joka voidaan hoitaa ilman taloudellista tukea, ei voi olla julkisen palvelun velvoite.
The State is quite entitled to decide to include the provision of such services in a service obligation that is fairly wide in scope (requirements in terms of departure times, capacity, fares, etc.), which is the case here because this line is closely integrated with the rest of DSB’s services due to the connecting services to the north of Århus, the connection with other lines and the splitting and combining of trains from other sections of line.
Valtio voi hyvin päättää sisällyttää sellaisen laajempaan julkisen palvelun velvoitteeseen (junien pysähtymisaikatauluja, kapasiteettia, tariffeja jne. koskevat vaatimukset), kuten tässä tapauksessa, sillä kyseinen rataosuus on kiinteästi integroitu muihin DSB:n palvelusuoritteisiin. Siltä on vaihtoyhteyksiä Århusin pohjoispuolelle, harjoitetaan yhteisliikennöintiä ja junia liikennöidään yhteydessä muihin reittien jakamalla ja yhdistämällä vaunuja.
In addition, the Danish authorities have stated that the compensation paid to DSB is calculated on the basis of the revenues and costs connected with all of its public service obligations.
Lisäksi Tanskan hallitus ilmoittaa, että DSB:lle maksettavat korvaukset lasketaan kaikista julkisen palvelun velvoitteista johtuvien tulojen ja kustannusten perusteella.
If lines or certain services likely to make a profit are included, the related receipts are therefore integrated into the accounts as a whole.
Jos mukana on mahdollisesti voittoa tuottavia reittejä tai yksittäisiä suoritteita, niistä saatavat tulot yhdistetään kokonaislaskelmaan.
Consequently, the exclusion of certain lines capable of making a profit in themselves would only result in an increase in the total aid paid to DSB, and the inclusion of a non-loss-making line does not necessarily lead to overcompensation.
Jos sellaisinaan kannattavat reitit erotetaan muista, se pelkästään lisää DSB:lle maksettava kokonaistukea, eikä tappiota tuottamattoman reitin sisältyminen laskelmaan välttämättä aiheuta korvauksen kasvamista liialliseksi.
Moreover, the Danish authorities have pointed out that DKT’s calculations concerning the Copenhagen-Århus line are inaccurate, and put forward evidence confirming that claim.
Muilta osin Tanskan hallitus huomauttaa, että DKT:n laskelmat Kööpenhamina–Århus-yhteydestä eivät pidä paikkaansa, ja esittää tietoja, joilla tämä voidaan asiakirjoin osoittaa.
They stress that DKT does not make it sufficiently clear how the calculations were done, and they say they are not familiar with the figures submitted.
Hallitus korostaa, ettei DKT:n huomautuksista voi todeta, miten laskelmat on tehty, mutta hallitus ei tunnista DKT:n lukuja.
According to Denmark, an optimistic assessment leads to revenues on this line over DKK […] million lower than those cited by DKT, […].
Tanskan mukaan optimistisenkin arvion perusteella tämän reitin tulot ovat yli […] miljoonaa Tanskan kruunua pienemmät kuin DKT:n tälle reitille esittämät […] Tanskan kruunua.
DSB’s turnover is influenced, however, by a number of micro- and macroeconomic factors, which means that there is no constant proportional correlation between DSB’s production and turnover (factors: local competition, changes in the economic situation, political priorities, inflation, changes in the social composition of passengers, etc.).
DSB:n liikevaihtoon näet vaikuttavat monet mikro- ja makrotaloudelliset tekijät, minkä vuoksi tuotannon ja liikevaihdon suhde ei ole pysyvä (tekijöitä ovat paikallinen kilpailutilanne, suhdannekehitys, poliittiset prioriteetit, inflaatio, matkustajakunnan muutos jne.).
The Danish authorities propose two methods for assessing the productivity of DSB’s activities:
Tanskan hallitus ehdottaa kahta menetelmää DSB:n toimintojen tuottavuuden arvioimiseksi:
DSB’s production, measured in terms of the number of passenger-kilometres (increase of 1,8 % a year between 1999-2007) related to the number of employees (full time equivalents),
DSB:n tuotanto matkustajakilometreinä (vuotuinen kasvu 1,8 prosenttia vuosina 1999–2007) suhteutettuna työntekijämäärään (kokoaikaisiksi muutettuna);
DSB’s production related to staffing costs in real terms (that is to say, corrected for wage inflation),
DSB:n tuotanto suhteutettuna reaalisiin (eli palkkainflaatiolla korjattuihin) henkilöstökuluihin.
These two methods show an increase in productivity of, respectively, 1,9 % and 2 % per year.
Ensimmäisen menetelmän mukaan tuottavuus on kasvanut vuodessa 1,9 prosenttia ja toisen menetelmän mukaan 2 prosenttia.
Reduction in the contractual payments
Sopimusmaksujen pienentäminen
The Danish authorities assert that the figures put forward by DKT in that regard are incorrect.
Tanskan hallituksen mielestä DKT:n tässä yhteydessä esittämät luvut eivät pidä paikkaansa.
The ‘contractual payments’ appearing in DSB’s accounts and used by DKT concern both the contract concluded with the State which is involved in this case and other payments relating to other contracts (contracts concluded by DSB in Sweden; a contract with Hovedstadens Udviklingsråd (HUR) and a temporary transport contract on the Langå-Struer line).
”Sopimusmaksut”, jotka mainitaan DSB:n tileissä ja joita DKT on käyttänyt, sisältävät sekä valtion kanssa tehdyn sopimuksen, jota tämä asia koskee, sekä muihin sopimuksiin perustuvat maksut (sopimukset, jotka DSB on tehnyt Ruotsissa, Hovedstadens Udviklingsrådin (HUR) kanssa sekä Langå–Struer-radan väliaikaisesta liikennöinnistä).
They explain that the reduction of DKK 1 billion follows clearly from the Finance Act for 2003 (Article 28.61.01, paragraph 10).
Hallitus selventää, että maksujen pienentäminen miljardilla Tanskan kruunulla käy selvästi ilmi vuoden 2003 talousarviolaista (28.61.01 §, 10 momentti).
The Finance Acts for 2003 and 2004 also show that the amounts which had been reduced in 2003 and 2004 were adjusted upwards.
Vuosien 2003 ja 2004 talousarviolaeista näkyy lisäksi, että vuosina 2003 ja 2004 pienennettyjä maksuja on tarkistettu ylöspäin.
Denmark submits a summary table showing that the total reduction amounted to DKK 1,018 billion.
Tanskan toimittaman yhteenvetotaulukon mukaan maksuja on pienennetty yhteensä 1018 miljoonaa Tanskan kruunua.
v. Train-kilometres
v. Junakilometrit
In addition, they stress that DSB sent a quarterly report on its contractual production to the Ministry of Transport.
Lisäksi hallitus toteaa, että DSB on lähettänyt liikenneministeriölle neljännesvuosittain kertomuksen sopimusperusteisesta liikennöinnistään.
DSB’s results
DSB:n tulos
Denmark considers that DSB’s provisional budget – based on a predicted 6 % profit ratio – was reasonable and realistic.
Tanskan mukaan DSB:n talousarvio – joka perustui 6 prosentin ennustettuun nettotulosprosenttiin – oli kohtuullinen ja realistinen.
The fact that the profit ratio turned out to be higher than projected is due to a series of unforeseeable circumstances, the effect of which the Danish Government eliminated by means of an extraordinary reduction in the contractual payments on the one hand, and by collecting dividends on the other.
Se seikka, että nettotulosprosentti osoittautui budjetoitua suuremmaksi, johtuu sarjasta ennalta arvaamattomia seikkoja, joiden vaikutuksen hallitus kumosi yhtäältä pienentämällä sopimusmaksuja ylimääräisen kerran ja toisaalta ottamalla yrityksestä osinkoja.
Moreover, the Danish authorities challenge the relevance of the data on the performance of European passenger rail transport undertakings.
Tämän ohella Tanskan hallitus kyseenalaistaa tiedot eurooppalaisten rautatieyritysten suoriutumisesta matkustajaliikenteen osalta.
They also highlight the difficulty of carrying out such comparisons (differences in capital structure and level of capital invested, operating risks, macroeconomic and structural factors influencing undertakings’ accounting data) and cite a report by the European Commission which does not portray DSB as being more profitable than its competitors on the European market.
Se toteaa myös tällaisen vertailun olevan vaikeaa (erot pääomarakenteessa ja sijoitetun pääoman määrässä, liiketoimintariskeissä, makrotaloudellisissa ja rakenteellisissa seikoissa, jotka vaikuttavat yritysten kirjanpitotietoihin) ja viittaa Euroopan komission laatimaan kertomukseen, jossa DSB:tä ei luokitella kilpailijoitaan kannattavammaksi Euroopan markkinoilla.
Moreover, Denmark does not dispute that the progression in DSB’s trading performance proved more favourable than envisaged in the initial budgets.
Tanska ei myöskään kiistä, että DSB:n tuloskehitys on osoittautunut alkuperäisiä talousarvioita paremmaksi.
However, the Danish authorities provide clarification concerning the effects of the changes in rates of taxation and submit a summary table of DSB’s results.
Tanskan hallitus kuitenkin selventää veroasteen muutoksen vaikutuksia ja esittää yhteenvetotaulukon DSB:n tuloksesta.
Finally, Denmark has submitted recent data relating to DSB’s financial situation, specifying that the after-tax profit for the public service activity was DKK 670 million in 2007 and DKK 542 million in 2008 respectively.
Tanska on toimittanut myös tuoreempia DSB:n taloudellista tilannetta koskevia tietoja ja ilmoittanut, että julkisen palvelun toiminnan tulos verojen jälkeen oli 670 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2007 ja 542 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2008.
Dividend policy
Osinkopolitiikka
Denmark takes the view that, combined with a detailed budget, dividend policy is a highly effective way of guarding against overcompensation because it is a tool which offers flexibility in avoiding overcompensation in the event that the working hypotheses in the budget prove deficient.
Tanska arvioi, että tarkkaan talousarvioon yhdistettynä osinkopolitiikka muodostaa erittäin tehokkaan välineen liiallisten korvausten välttämiseksi, sillä joustavana välineenä se estää liiallisen korvauksen silloinkin, kun talousarvion lähtöolettamat osoittautuvat virheellisiksi.
Dividend policy acts as an addition to the detailed budget underlying the transport contract.
Osinkopolitiikka täydentää tarkkaa budjetointia, jonka varaan liikennöintisopimus on laadittava.
The Danish authorities state that the compensation is defined in advance on the basis of a substantiated estimate of income and costs and that it is not an unlimited resource for DSB.
Tanskan hallitus muistuttaa, että korvaus määritellään etukäteen kuluihin ja tuottoihin arvion perusteella eikä se ole resurssi, jota DSB voi käyttää rajoituksetta.
They also specify that if the real figures indicate a shortfall compared with the provisional budget – for example, due to an unintended increase in costs (management errors, increases in wages, costs or purchases) or due to a loss of income associated with a decline in business compared with predicted levels, DSB is also unable to obtain additional compensation from the State.
Hallitus toteaa myös, että jos todelliset luvut poikkeavat budjetoidusta negatiivisesti – esimerkiksi kustannusten noustua ennakoimattomasti (liikkeenjohdolliset virheet, palkankorotukset, lisääntyneet menot tai hankinnat) tai tulojen laskettua sen seurauksena, että liikenne on vähentynyt suhteessa ennusteisiin, DSB ei saa lisäkorvausta valtiolta.
DSB therefore assumes a share of the risk in the event of poor performance.
DSB vastaa siis osin riskistä huonon taloudellisen tuloksen yhteydessä.
Consequently, dividend policy plays the role of an additional safeguard against overcompensation in cases where the results indicate a positive discrepancy compared with the provisional budget.
Osinkopolitiikka tarjoaa näin ollen täydentävän keinon estää korvausten liiallisuus siinä tapauksessa, että tulos poikkeaa budjetoidusta myönteisesti.
It is a flexible instrument which the State can use to ensure that a given amount is collected from the company.
Osinkopolitiikka on joustava väline, jonka avulla valtio voi varmistaa, että se saa yhtiöstä tietyn rahamäärän.
Denmark specifies that DSB was not able to profit from any advantage in terms of liquid assets so as to distort competition on the market by offering other services etc., in particular by means of cross-subsidisation.
Tanska täsmentää, ettei DSB ole voinut hyötyä parantuneen likviditeetin mahdollisesti aiheuttamasta edusta ja vääristää kilpailua markkinoilla tarjoamalla esimerkiksi muita palveluja vaikkapa ristiintukemisen avulla.
Even though it is true that the dividend payments were not made exclusively on the basis of a calculation aimed at determining any overcompensation, the amount of the dividends charged by the Government clearly exceeded the disparity between the predicted results and the actual results.
On totta, ettei osinkoja ole maksettu pelkästään mahdollisen liiallisen korvauksen toteamiseen tähtäävän laskelman perusteella, mutta hallitus on nostanut yhtiöstä osinkoja määrän, joka selvästi ylittää budjetoitujen ja toteutuneiden tulosten erotuksen.
In so far as DSB achieved results in excess of the provisional figures, all of that surplus was taken out of the company in the form of dividends.
Niiltä osin kuin DSB on tuottanut tulosta budjetoitua enemmän, ”ylimääräinen” summa on otettu yhtiöstä kokonaisuudessaan osinkojen muodossa.
Consequently, Denmark considers that no overcompensation took place.
Tämän perusteella Tanska katsoo, ettei liiallista korvausta ole maksettu.
Introduction of a refund mechanism
Palautusmekanismin käyttöönotto
In formulating its observations and in discussions with the Commission, Denmark indicated that it intended to introduce a refund mechanism in the relevant public transport service contracts with DSB.
Esittäessään huomioitaan ja keskustellessaan komission kanssa Tanska on ilmoittanut aikovansa ottaa käyttöön DSB:n kanssa tehtävissä julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa palautusmekanismin.
The mechanism under consideration has the following features.
Suunniteltu mekanismi on ominaispiirteiltään seuraavanlainen.
Operation of the refund mechanism
Palautusmekanismin vaikutusalue
According to the Danish authorities, if they had perfect information about DSB’s performance in advance, the compensation mechanism would have to be expressed using the following formula:
Tanskan hallituksen mukaan silloin, kun sillä on ennalta hallussa tarkat tiedot DSB:n tuloksesta, korvausmekanismi voidaan ilmaista seuraavan yhtälön avulla:
Total revenue (passengers + contractual payments) – reasonable profit – Total expenditure = 0
Tulot yhteensä (matkustajat + sopimusmaksut) – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = 0
The Danish authorities point out, however, that they do not have access to perfect information for the whole term of multiannual contracts and that, consequently, this formula is rarely equal to zero in practice.
Tanskan hallitus huomauttaa kuitenkin, ettei sillä voi olla käytettävissään tarkkoja tietoja monivuotisten sopimusten koko voimassaoloajalta ja että näin ollen yhtälön arvo on käytännössä harvoin nolla.
In the current system, the formula is in fact adjusted on the results side (right side of the formula) by using the dividend policy.
Nykyjärjestelmässä yhtälöä nimittäin mukautetaan tuloksen mukaan (yhtälön oikea puoli) käyttämällä osinkopolitiikkaa.
Another solution considered by the Danish authorities would be to carry out adjustments to the total revenue (left side of the formula) by adjusting the contractual payments using an annual refund mechanism.
Toinen Tanskan hallituksen harkitsema ratkaisu olisi mukauttaa tuloja (yhtälön vasen puoli) mukauttamalla sopimusmaksua vuosittain palautusmekanismin avulla.
The size of the adjustment should correspond to the gross reduction expressed in the formula below.
Mukautuksen suuruuden pitäisi vastata alla olevan yhtälön mukaista bruttovähennystä.
Total revenue – reasonable profit – Total expenditure = gross reduction
tulot yhteensä – kohtuullinen voitto – menot yhteensä = bruttovähennys
Corrections concerning efficiency and qualitative improvements (net reduction)
Tehokkuutta ja laadullisia parannuksia koskevat korjaukset (nettovähennys)
In order to ensure that DSB continues to have an incentive to improve its efficiency and to attract new passengers, the refund clause should make it possible, according to the Danish authorities, to reward improvements in the undertaking’s performance gauged by predetermined parameters.
Jotta DSB:tä voitaisiin jatkossakin kannustaa parantamaan tehokkuuttaan ja hankkimaan uusia matkustajia, palautuslausekkeen nojalla pitäisi Tanskan hallituksen mielestä olla mahdollista palkita yritystä taloudellisen tuloksen ylijäämäisyydestä ennalta määriteltyjen parametrien pohjalta.
DSB should therefore be able to retain part of the gross reduction in so far as the gross reduction (which is equivalent to a reasonable profit/return on equity greater than that specified in the formula) is due to:
DSB:n pitäisi näin ollen voida säilyttää osa bruttovähennyksestä sikäli kuin bruttovähennys (joka vastaa kohtuullista voittoa / oman pääoman tuottoa, joka on yhtälössä määriteltyä suurempi) johtuu:
a reduction in costs per passenger-kilometre and/or,
matkustajakilometreinä mitattujen kustannusten alentumisesta ja/tai
an increase in the number of passengers measured in terms of passenger-kilometres.
matkustajamäärien lisääntymisestä matkustajakilometreinä mitattuna.
The Danish authorities are therefore considering modulating the refund mechanism as follows:
Tämän perusteella Tanskan hallitus harkitsee palautusmekanismin muuntamista seuraavasti:
if DSB has reduced its costs (per passenger-kilometre) compared with the average cost over the past 4 years, that improvement will be calculated (cost differential as a percentage multiplied by a total cost base), and
jos DSB alentaa kustannuksiaan (matkustajakilometriä kohti) suhteessa neljän edeltävän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin, parannus määritetään (kustannusero prosentteina kerrottuna kokonaiskustannuksilla) ja
if the number of passengers increases, the increase in passenger traffic measured in passenger-kilometres will be multiplied by DKK 0,80, and the gross reduction will also be reduced by that amount [32].
jos matkustajamäärä kasvaa, matkustajaliikenteen lisäys matkustajakilometreinä mitattuna kerrotaan 0,80 Tanskan kruunulla ja bruttovähennystä pienennetään tällä määrällä [32].
The Danish authorities have specified that the total reductions on account of improvements in performance may not exceed the gross reduction in a given year.
Tanskan hallitus tarkentaa, että taloudellisen tuloksen ylijäämäisyyden perusteella laskettavat sopimusmaksun alennukset eivät yhteensä voi ylittää yksittäisen vuoden bruttovähennystä.
The net reduction will therefore be between zero and the gross reduction.
Tämän vuoksi nettovähennys sijoittuu nollan ja bruttovähennyksen väliin.
The refund mechanism would therefore have to follow this formula:
Näin ollen palautusmekanismin tulisi vastata seuraava yhtälöä:
Refund mechanism = gross reduction – variable (Δ.
Palautusmekanismi = bruttovähennys – muuttuja (Δ.
+ Pas.km Δ) = net reduction
+ matkustaja-km Δ) = nettovähennys
Effect on dividend policy
Vaikutus osinkopolitiikkaan
The Danish authorities have stressed that the introduction of such a refund mechanism would have a significant impact on the Danish State’s dividend policy, as indicated in the table below:
Tanskan hallitus korostaa, että tällaisen palautusmekanismin käyttöönotto vaikuttaisi merkittävästi Tanskan valtion osinkopolitiikkaan, kuten alla olevasta taulukosta ilmenee:
Public service activities
Julkisen palvelun toiminta
Total Costs
Menot yhteensä
Refund mechanism
Palautusmekanismi
Profit/loss- Public service activities
Tulos – julkisen palvelun toiminta
Comercial activities
Liiketaloudellinen toiminta
Revenue
Menot
Profit/loss- Commercial activities
Tulos – liiketaloudellinen toiminta