natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The guidelines are a framework for Member States in devising, implementing and monitoring national policies in the context of the overall EU strategy.
Suuntaviivat muodostavat jäsenvaltioille puitteet suunnitella, toteuttaa ja seurata kansallisia politiikkoja EU:n kokonaisstrategian yhteydessä.
The Europe 2020 headline targets listed under the relevant guidelines should guide the Member States in defining their own national targets and any sub-targets, taking account of their relative starting positions and national circumstances, and according to their national decision-making procedures.
Asianomaisten suuntaviivojen alla lueteltujen Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteiden olisi ohjattava jäsenvaltioita määrittelemään omat kansalliset tavoitteensa ja mahdolliset välitavoitteensa ottaen huomioon suhteelliset lähtökohtansa ja kansalliset olosuhteensa sekä kansallisten päätöstentekomenettelyjensä mukaisesti.
Where they do so, Member States may wish to draw on the indicators developed by the Employment Committee or the Social Protection Committee, as appropriate.
Tehdessään näin jäsenvaltiot saattavat haluta käyttää tarvittaessa hyväkseen työllisyyskomitean tai sosiaalisen suojelun komitean kehittämiä indikaattoreita.
The headline employment target draws attention to reducing unemployment of vulnerable groups, including young people.
Työllisyyttä koskevassa yleistavoitteessa kiinnitetään huomiota haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien, mukaan lukien nuoret, työttömyyden vähentämiseen.
Cohesion policy and its structural funds are amongst a number of important delivery mechanisms to achieve the priorities of smart, sustainable and inclusive growth in Member States and regions.
Koheesiopolitiikka ja sen rakennerahastot ovat osa tärkeitä toteutusmekanismeja, joilla älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun prioriteetit saavutetaan jäsenvaltioissa ja alueilla.
In its conclusions of 17 June 2010, the European Council stressed the importance of promoting economic, social and territorial cohesion in order to contribute to the success of the new Europe 2020 strategy.
Eurooppa-neuvosto korosti 17 päivänä kesäkuuta 2010 antamissaan päätelmissä, että on tärkeää edistää taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta uuden Eurooppa 2020 -strategian onnistumisen edistämiseksi.
When designing and implementing their National Reform Programmes taking account of these guidelines, Member States should ensure effective governance of employment policy.
Jäsenvaltioiden olisi näiden suuntaviivojen mukaisia kansallisia uudistusohjelmia suunnitellessaan ja täytäntöön pannessaan varmistettava työllisyyspolitiikan tehokas täytäntöönpano.
While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should, as appropriate, be implemented, monitored and evaluated in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of National Reform Programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
Vaikka nämä suuntaviivat on osoitettu jäsenvaltioille, Eurooppa 2020 -strategiaa olisi tarvittaessa toteutettava, seurattava ja arvioitava kaikkien kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa kumppanuudessa, jossa parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan edustajat ovat tiiviisti mukana osallistuen kansallisten uudistusohjelmien laatimiseen ja toteuttamiseen sekä strategiaa koskevaan yleiseen viestintään.
The Europe 2020 strategy is underpinned by a smaller set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
Eurooppa 2020 -strategian tueksi esitetään pienempi joukko suuntaviivoja, jotka korvaavat aikaisemmat 24 suuntaviivaa ja joissa käsitellään johdonmukaisella tavalla työllisyyspolitiikan kysymyksiä ja laajoja talouspolitiikan aiheita.
The guidelines for the employment policies of the Member States, annexed to this Decision, are intrinsically linked with the guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union, annexed to Council Recommendation of 13 July 2010 on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union [7].
Tämän päätöksen liitteeseen sisältyvät jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat kytkeytyvät kiinteästi jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan suuntaviivoihin, jotka on liitetty jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista 13 päivänä heinäkuuta 2010 annettuun neuvoston suositukseen [7].
Together, they form the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
Ne muodostavat yhdessä Eurooppa 2020 -strategian yhdennetyt suuntaviivat.
These new integrated guidelines are in line with the conclusions of the European Council.
Nämä uudet yhdennetyt suuntaviivat ovat Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisia.
They give precise guidance to the Member States on defining their National Reform Programmes and implementing reforms, reflecting interdependence and in line with the Stability and Growth Pact.
Jäsenvaltioille annetaan niissä täsmällisiä ohjeita niiden kansallisten uudistusohjelmien määrittelemisestä ja uudistusten toteuttamisesta siten, että niissä otetaan huomioon keskinäinen riippuvuus ja että ne ovat vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia.
The employment guidelines should form the basis for any country-specific recommendations that the Council may address to the Member States pursuant to Article 148(4) of the TFEU, in parallel with the country-specific recommendations addressed to the Member States pursuant to Article 121(4) of that Treaty, in order to form a coherent package of recommendations.
Työllisyyspolitiikan suuntaviivojen olisi oltava perustana maakohtaisille suosituksille, joita neuvosto voi antaa jäsenvaltioille SEUT:n 148 artiklan 4 kohdan nojalla rinnakkain jäsenvaltioille SEUT:n 121 artiklan 4 kohdan nojalla annettujen maakohtaisten suositusten kanssa johdonmukaisen suosituskokonaisuuden muodostamiseksi.
The employment guidelines should also form the basis for the establishment of the Joint Employment Report sent annually by the Council and the Commission to the European Council.
Työllisyyspolitiikan suuntaviivojen olisi myös oltava perustana yhteiselle työllisyysraportille, jonka neuvosto ja komissio antavat vuosittain Eurooppa-neuvostolle.
The Employment Committee and the Social Protection Committee should monitor progress in relation to the employment and social aspects of the employment guidelines, in line with their respective Treaty-based mandates.
Työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean olisi seurattava työllisyyspolitiikan suuntaviivojen työllisyys- ja sosiaalinäkökohtien osalta tapahtuvaa edistymistä perussopimuksessa määritettyjen toimeksiantojensa mukaisesti.
This should in particular build on the activities of the open method of coordination in the fields of employment and of social protection and social inclusion.
Tämän olisi erityisesti perustuttava avoimen koordinointimenetelmän mukaisiin toimiin työllisyyden sekä sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden aloilla.
In addition the Employment Committee should maintain close contact with other relevant Council preparatory instances, including in the field of education.
Työllisyyskomitean olisi lisäksi pidettävä tiiviisti yhteyttä muihin asiaan liittyviin neuvoston valmisteluelimiin, mukaan lukien koulutusalan elimet.
Even though they must be drawn up each year, these guidelines should remain stable until 2014 to ensure a focus on implementation,
Vaikka nämä suuntaviivat on laadittava vuosittain, ne olisi pidettävä vakaina vuoteen 2014 saakka, jotta varmistetaan keskittyminen niiden täytäntöönpanoon,
The guidelines for Member States’ employment policies, as set out in the Annex, are hereby adopted.
Hyväksytään liitteessä olevat jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat.
The guidelines shall be taken into account in the employment policies of the Member States, which shall be reported upon in National Reform Programmes.
Suuntaviivat on otettava huomioon jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikoissa, joista raportoidaan kansallisissa uudistusohjelmissa.
Done at Luxembourg, 21 October 2010.
Tehty Luxemburgissa 21 päivänä lokakuuta 2010.
Opinion of 8 September 2010 (not yet published in the Official Journal).
Lausunto annettu 8 päivänä syyskuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
Opinion of 27 May 2010 (not yet published in the Official Journal).
Lausunto annettu 27 päivänä toukokuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
Opinion of 10 June 2010 (not yet published in the Official Journal).
Lausunto annettu 10 päivänä kesäkuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
Opinion of 20 May 2010 (not yet published in the Official Journal).
Lausunto annettu 20 päivänä toukokuuta 2010 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
OJ L 191, 23.7.2010, p. 28.
EUVL L 191, 23.7.2010, s. 28.
GUIDELINES FOR THE EMPLOYMENT POLICIES OF THE MEMBER STATES
JÄSENVALTIOIDEN TYÖLLISYYSPOLITIIKAN SUUNTAVIIVAT
Guideline 7:
Suuntaviiva 7:
Increasing labour market participation of women and men, reducing structural unemployment and promoting job quality
Sekä naisten että miesten työmarkkinoille osallistumisen lisääminen, rakennetyöttömyyden vähentäminen ja työpaikkojen laadun edistäminen
Activation is key to increasing labour market participation.
Työmarkkinoille osallistumisen lisäämiseksi aktivointi on ratkaisevan tärkeää.
Member States should integrate the flexicurity principles endorsed by the European Council into their labour market policies and apply them, making appropriate use of European Social Fund and other EU funds support, with a view to increasing labour market participation and combating segmentation, inactivity and gender inequality, whilst reducing structural unemployment.
Jäsenvaltioiden olisi integroitava Eurooppa-neuvoston hyväksymät joustoturvan periaatteet työmarkkinapolitiikkaansa ja sovellettava niitä käyttäen asianmukaisesti Euroopan sosiaalirahaston ja EU:n muiden rahastojen tukea työvoimaosuuden kasvattamiseksi, segmentoitumisen ja toimettomuuden sekä sukupuolten välisen epätasa-arvon torjumiseksi ja rakennetyöttömyyden vähentämiseksi.
Measures to enhance flexibility and security should be both balanced and mutually reinforcing.
Joustavuutta ja turvallisuutta lisäävien toimenpiteiden olisi oltava tasapainoisia ja vahvistettava toisiaan.
Member States should therefore introduce a combination of flexible and reliable contractual arrangements, active labour market policies, effective lifelong learning, policies to promote labour mobility, and adequate social security systems to secure labour market transitions accompanied by clear rights and responsibilities for the unemployed to actively seek work.
Jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi otettava käyttöön joustavat ja luotettavat sopimusjärjestelyt, aktiivinen työvoimapolitiikka, tehokas elinikäinen oppiminen, työvoiman liikkuvuutta edistävät politiikat, riittävät sosiaaliturvajärjestelmät siirtymien turvaamiseksi työmarkkinoilla ja selkeästi esitetyt työttömien oikeudet ja velvollisuudet etsiä aktiivisesti töitä.
Together with the social partners, adequate attention should also be paid to internal flexicurity at the work place.
Yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa olisi kiinnitettävä riittävästi huomiota sisäiseen joustoturvaan työpaikalla.
Member States should step up social dialogue and tackle labour market segmentation with measures addressing precarious employment, underemployment and undeclared work.
Jäsenvaltioiden olisi tehostettava sosiaalista vuoropuhelua ja vähennettävä työmarkkinoiden segmentoitumista toteuttamalla toimenpiteitä, joilla puututaan epävarmoihin työsuhteisiin, vajaatyöllisyyteen ja laittomaan työntekoon.
Professional mobility should be rewarded.
Ammatillista liikkuvuutta olisi palkittava.
The quality of jobs and employment conditions should be addressed.
Työpaikkojen ja työolosuhteiden laatuun olisi puututtava.
Member States should combat in-work poverty and promote occupational health and safety.
Jäsenvaltioiden olisi torjuttava työssäkäyvien köyhyyttä ja edistettävä työterveyttä ja -turvallisuutta.
Adequate social security should also be ensured for those on fixed-term contracts and the self-employed.
Myös määräaikaisessa työsuhteessa oleville henkilöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille olisi varmistettava riittävä sosiaaliturva.
Employment services play an important role in activation and matching and they should therefore be strengthened with personalised services and active and preventive labour market measures at an early stage.
Työvoimapalvelut ovat tärkeässä asemassa työvoiman aktivoijina ja välittäjinä ja niitä olisi sen vuoksi vahvistettava yksilöllisillä palveluilla sekä aktiivisilla ja ennalta ehkäisevillä työmarkkinatoimenpiteillä varhaisessa vaiheessa.
Such services and measures should be open to all, including young people, those threatened by unemployment, and those furthest away from the labour market.
Näiden palveluiden ja toimenpiteiden olisi oltava avoimia kaikille, myös nuorille, työttömyysuhan alla oleville sekä työmarkkinoilta pisimpään poissa olleille.
Policies to make work pay remain important.
Työskentelyn kannattavuutta lisäävät politiikat ovat edelleen tärkeitä.
In order to increase competitiveness and raise participation levels, particularly for the low-skilled, and in line with economic policy guideline 2, Member States should encourage the right framework conditions for wage bargaining and labour cost development consistent with price stability and productivity trends.
Kilpailukyvyn lisäämiseksi ja erityisesti matalan osaamistason työntekijöiden osallistumisasteen nostamiseksi jäsenvaltioiden olisi edistettävä talouspolitiikan suuntaviivan 2 mukaisesti asianmukaisia perusedellytyksiä palkkaneuvotteluille ja työvoimakustannusten kehitykselle siten, että ne olisivat johdonmukaisia hintavakauden ja tuottavuuden suuntausten kanssa.
Member States should review tax and benefit systems, and public services capacity to provide the support needed, in order to increase labour force participation and stimulate labour demand.
Jäsenvaltioiden olisi työvoimaosuuden nostamiseksi ja työvoiman kysynnän lisäämiseksi tarkistettava vero- ja etuusjärjestelmiään sekä julkisten palveluiden kapasiteettia antaa tarvittavaa tukea.
They should promote active ageing, gender equality including equal pay, and the integration in the labour market of young people, people with disabilities, legal migrants and other vulnerable groups.
Niiden olisi edistettävä aktiivista ikääntymistä, sukupuolten välistä tasa-arvoa ja samapalkkaisuutta sekä nuorten, vammaisten ja osatyökykyisten, laillisten maahanmuuttajien sekä muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien integroitumista työmarkkinoille.
Work-life balance policies with the provision of affordable care and innovation in the manner in which work is organised should be geared to raising employment rates, particularly among young people, older workers and women.
Työn ja yksityiselämän yhteensovittamista edistävillä politiikoilla, joihin sisältyy kohtuuhintaisia hoitopalveluita ja työn innovatiivista organisointia, olisi pyrittävä erityisesti nuorten, iäkkäiden työntekijöiden ja naisten työllisyysasteen nostamiseen.
Member States should also remove barriers to labour market entry for newcomers, promote self-employment, entrepreneurship and job creation in all areas including green employment and care and promote social innovation.
Jäsenvaltioiden pitäisi myös poistaa esteet uusien työntekijöiden pääsyltä työmarkkinoille, edistää itsenäistä ammatinharjoittamista, yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista kaikilla aloilla, muun muassa vihreässä työllisyydessä ja hoitoalalla, ja edistää sosiaalista innovointia.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, taking into account their relative starting positions and national circumstances, is to aim to raise the employment rate for women and men aged 20-64 to 75 % by 2020, including through the greater participation of young people, older workers and low-skilled workers and the better integration of legal migrants.
EU:n yleistavoitteena, jonka perusteella jäsenvaltiot asettavat kansalliset tavoitteensa ottaen huomioon suhteelliset lähtökohtansa ja kansalliset olosuhteensa, on pyrkiä nostamaan 20–64-vuotiaiden naisten ja miesten työllisyysaste vuoteen 2020 mennessä 75 prosenttiin muun muassa lisäämällä nuorten, iäkkäiden työntekijöiden ja alhaisen osaamistason työntekijöiden osallistumista sekä integroimalla lailliset maahanmuuttajat paremmin.
Guideline 8:
Suuntaviiva 8:
Developing a skilled workforce responding to labour market needs and promoting lifelong learning
Työmarkkinoiden tarpeita vastaavan ammattitaitoisen työvoiman kehittäminen ja elinikäisen oppimisen edistäminen
Member States should promote productivity and employability through an adequate supply of knowledge and skills to match current and future demand in the labour market.
Jäsenvaltioiden olisi edistettävä tuottavuutta ja työllistyvyyttä tarjoamalla riittävästi osaamista ja ammattitaitoa vastaamaan työmarkkinoiden tarpeita nyt ja tulevaisuudessa.
Quality initial education and attractive vocational training must be complemented with effective incentives for lifelong learning for those who are in and those who are not in employment, thus ensuring every adult the chance to retrain or to move one step up in their qualification and overcome gender stereotypes, as well as by opportunities for second-chance learning and by targeted migration and integration policies.
Laadukasta perusopetusta ja vetovoimaista ammattikoulutusta on täydennettävä tehokkailla elinikäistä oppimista edistävillä kannustimilla, jotka on suunnattu sekä työmarkkinoilla että niiden ulkopuolella oleville, varmistaen näin, että jokaisella aikuisella on mahdollisuus uudelleenkouluttautumiseen tai lisäkoulutukseen välittämättä sukupuolistereotypioista, ja mahdollisuuksilla päästä uudelleen opiskelemaan sekä kohdennetuilla maahanmuutto- ja kotouttamispolitiikoilla.
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, and should remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences to support creativity, innovation and entrepreneurship.
Jäsenvaltioiden olisi kehitettävä järjestelmiä, joilla tunnustetaan hankittuja pätevyyksiä, ja poistettava työntekijöiden ammatillisen ja maantieteellisen liikkuvuuden esteitä, edistettävä laaja-alaisten taitojen hankkimista luovuuden, innovoinnin ja yrittäjyyden tukemiseksi.
In particular, efforts should focus on supporting those with low and obsolete skills, increasing the employability of older workers, enhancing training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers and women in scientific, mathematical and technological fields.
Ponnistelut olisi keskitettävä erityisesti heikon tai vanhentuneen ammattitaidon omaavien tukemiseen, iäkkäiden työntekijöiden työllistyvyyden parantamiseen sekä korkean osaamistason työntekijöiden koulutuksen, taitojen ja kokemuksen lisäämiseen, mukaan luettuina tutkijat ja naiset tieteen, matematiikan ja teknologian aloilla.
In cooperation with social partners and firms, Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance.
Jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä työmarkkinaosapuolten ja yritysten kanssa parannettava koulutukseen pääsyä, tehostettava koulutusta ja sellaista ammatinvalinnanohjausta.
These improvements should be combined with the provision of systematic information on new job openings and opportunities, the promotion of entrepreneurship and enhanced anticipation of skill needs.
Näiden parannusten yhteydessä olisi annettava järjestelmällisesti tietoa uusista avoimista työpaikoista ja mahdollisuuksista, edistettävä yrittäjyyttä ja ennakoitava osaamistarpeita.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers.
Investointeja henkilöresurssien ja taitojen kehittämiseen sekä elinikäiseen oppimiseen osallistumiseen olisi edistettävä valtion, yksityishenkilöiden ja työnantajien yhteisellä rahoituksella.
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States, in cooperation with the social partners, should enact schemes to help those people find initial employment, job experience, or further education and training opportunities, including apprenticeships, and should intervene rapidly when young people become unemployed.
Nuorten ja erityisesti sellaisten nuorten, joilla ei ole työtä tai koulutuspaikkaa, tukemiseksi jäsenvaltioiden olisi laadittava yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa järjestelmiä, joilla autetaan näitä henkilöitä saamaan ensimmäinen työpaikka, työkokemusta tai jatkokoulutusmahdollisuuksia, myös oppisopimuskoulutusta, ja niiden olisi puututtava nopeasti nuorten työttömäksi joutumiseen.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to current and emerging labour market needs, such as the low-carbon and resource-efficient economy.
Osaamisen kehittämiseen ja ennakointiin liittyvien politiikkojen säännöllisen seurannan pitäisi auttaa tunnistamaan ne alueet, joilla on parantamisen varaa, ja tehostamaan koulutusjärjestelmien reagointia työmarkkinoiden nykyisiin ja uusiin tarpeisiin, kuten vähähiiliseen ja resurssitehokkaaseen talouteen.
The ESF and other EU funds should be mobilised, where appropriate, by Member States to support these objectives.
Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa käytettävä Euroopan sosiaalirahastoa ja muita EU:n rahastoja kyseisten tavoitteiden tukemiseen.
Policies stimulating labour demand could complement investments in human capital.
Työvoiman kysyntää lisäävät politiikat voisivat täydentää investointeja inhimilliseen pääomaan.
Guideline 9:
Suuntaviiva 9:
Improving the quality and performance of education and training systems at all levels and increasing participation in tertiary or equivalent education
Koulutusjärjestelmien laadun ja toimivuuden parantaminen kaikilla tasoilla ja korkea-asteen tai vastaavaan koulutukseen osallistumisen lisääminen
In order to ensure access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training systems notably to raise the skill level of the EU’s workforce, allowing it to meet the rapidly changing needs of modern labour markets and society at large.
Laadukkaaseen koulutukseen pääsyn varmistamiseksi kaikille ja oppimistulosten parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi investoitava tehokkaasti koulutusjärjestelmiin tarkoituksena erityisesti parantaa työntekijöiden taitoja EU:ssa, jotta he voivat vastata nykyajan työmarkkinoiden ja koko yhteiskunnan nopeasti vaihtuviin tarpeisiin.
In line with the lifelong learning principles, action should cover all sectors (from early childhood education and schools through to higher education, vocational education and training, as well as adult learning) taking into account also learning in informal and non-formal contexts.
Elinikäisen oppimisen periaatteiden mukaisesti toiminnan olisi katettava kaikki ryhmät (varhaiskasvatuksesta ja peruskoulusta korkea-asteen koulutukseen, ammattikoulutukseen sekä aikuiskoulutukseen), ja siinä olisi otettava huomioon myös epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen.
Reforms should aim to ensure the acquisition of the key competencies that every individual needs for success in a knowledge-based economy, notably in terms of employability in line with the priorities mentioned in guideline 4.
Uudistuksilla olisi pyrittävä varmistamaan sellaisten perustaitojen hankkiminen, joita kaikki tarvitsevat menestymiseen osaamistaloudessa, erityisesti työllistyvyyteen, suuntaviivassa 4 mainittujen painopisteiden mukaisesti.
International mobility for learners and teachers should be encouraged.
Oppijoiden ja opettajien kansainvälistä liikkuvuutta olisi rohkaistava.