natgillin/translations-raw huggingface dataset:
engaged in loss-making commercial Internet activities.
TV2:n kaupallinen Internet-toiminta on ollut tappiollista.
As these activities fall outside the public service broadcasting mission, no State funding is possible.
Koska tällainen toiminta ei kuulu julkisen palvelun tehtävään, se ei voi saada julkista rahoitusta.
Moreover, as no other activities were operated on a ‘stand-alone’ basis, there is no surplus from commercial activities to cover the losses on Internet activities.
Muuta yksin katettavaa toimintaa ei ole ollut, joten kaupallisesta toiminnasta ei ole saatu voittoja, joilla katettaisiin Internet-toiminnasta aiheutuneet tappiot.
Assessment of TV2’s behaviour in the advertising market
TV2:n toimintaa mainosmarkkinoilla koskeva arviointi
Paragraph 58 of the Broadcasting Communication states that ‘a public service broadcaster, in so far as lower revenues are covered by the State aid, might be tempted to depress the prices of advertising or other non-public service activities on the market, so as to reduce the revenue of competitors (…). Whenever a public service broadcaster undercuts prices in non-public service activities below what is necessary to recover the stand-alone costs that an efficient commercial operator in a similar situation would normally have to recover, such practice would indicate the presence of overcompensation of public service obligations (…)’.
Yleisradiotoiminnasta annetun tiedonannon 58 kohdassa todetaan, että ”jos julkisen yleisradioyhtiön alhaisemmat tulot katetaan valtiontuella, se saattaa alentaa mainoshintoja tai ryhtyä muihin julkisen palvelun tehtävään kuulumattomiin toimiin vähentääkseen kilpailijoiden tuloja. (…) Jos julkinen yleisradioyhtiö käyttää muissa kuin julkisen palvelun tehtävään kuuluvissa toiminnoissa hintoja, jotka ovat alhaisemmat kuin se tarvitsee kattaakseen yksin toiminnoista aiheutuvat kustannukset, jotka tehokkaasti toimivan kaupallisen yhtiön olisi samanlaisessa tilanteessa saatava takaisin, tämä viittaa siihen, että julkisen palvelun velvoitteiden korvaukset ovat liian suuret.”
TVDanmark submitted information showing that it could not cover the stand-alone costs of its television operations with the advertising prices that TV2 charges.
TvDanmarkin esittämien tietojen mukaan se ei pystyisi kattamaan tv-toiminnallaan yksin katettavasta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia TV2:n hinnoilla.
TVDanmark compared its costs with the TRP 21-50 advertising prices that TV2 was charging.
TvDanmark vertaa kustannuksiaan TV2:n käyttämiin TRP 21–50:n hintoihin.
For this comparison to be valid, the Commission must, as a first step, establish whether or not TVDanmark can be considered to be in a similar situation to TV2 and whether or not it is an efficient operator.
Jotta tätä vertailua voitaisiin pitää pätevänä, komission on ensin määriteltävä, voidaanko TvDanmarkin katsoa olevan samanlaisessa tilanteessa kuin TV2 ja onko TvDanmarkin toiminta tehokasta.
For the period under investigation, TV2’s audience share was in the region of 35 % whereas the corresponding figure for TVDanmark was approximately 15 %.
Tässä yhteydessä komissio toteaa seuraavaa: Tutkimusjakson aikana TV2:n katsojaosuus on noin 35 prosenttia, mutta TvDanmarkin katsojaosuus on vain noin 15 prosenttia.
Their shares of the advertising market also differed significantly.
Myös mainostoiminnan osalta markkinaosuuksissa on selvä ero.
TV2’s market share was in the range of 60 %, whereas TVDanmark’s was around 8 %.
TV2:n markkinaosuus on noin 60 prosenttia, mutta TvDanmarkin markkinaosuus on noin 8 prosenttia.
TV2’s advertising turnover was approximately five times that of TVDanmark.
TV2:n mainostoiminnan liikevaihto on noin viisinkertainen TvDanmarkiin verrattuna.
Moreover, TV2 is the only station that reaches 100 % of the population, whereas TVDanmark2 has a coverage of 77 % and TVDanmark1 even less.
Lisäksi TV2 on ainoa tv-asema, joka saavuttaa 100 prosenttia väestöstä, kun taas TvDanmark2:n peitto on 77 prosenttia ja TvDanmark1:n vielä pienempi.
In view of the above, the Commission considers that TVDanmark cannot be directly compared to TV2.
Edellä esitetyn perusteella TvDanmarkia ei voida suoraan verrata TV2:een.
Secondly, the Commission has to establish whether or not TVDanmark is an efficient market operator.
Toiseksi komission on otettava kantaa siihen, onko TvDanmark tehokas toimija markkinoilla.
An efficient operator can be determined by analysing commonly used accounting ratios and by comparing the operator’s results with average results in the Member State.
Yrityksen toiminnan tehokkuudesta voidaan tehdä päätelmiä tarkastelemalla yleisesti käytettyjä tunnuslukuja ja vertaamalla toimijan tuloksia kyseisen jäsenvaltion keskimääräisiin tuloksiin.
The analysis has to take into account the different size of the undertakings and their specific cost structures.
Tällöin on otettava huomioon yritysten erilainen koko ja niiden erityinen kustannusrakenne.
However, as stated earlier, operators on the Danish market cannot be said to be in a comparable situation so as to enable a direct comparison of performance ratios.
Kuten edellä on kuitenkin todettu, toimijoiden asema ei Tanskan markkinoilla ole niin samanlainen, että tilinpäätöksen tunnuslukuja voitaisiin verrata suoraan.
Therefore, the Commission is of the opinion that an analysis of such ratios on the Danish market is not appropriate in the present case.
Komissio katsoo sen vuoksi, ettei tässä tapauksessa ole tarkoituksenmukaista tarkastella kyseisiä tunnuslukuja.
Instead, the Commission has analysed data on the financial performance of TVDanmark and SBS Broadcasting.
Sen sijaan komissio on tarkastellut TvDanmarkin ja SBS Broadcastingin toiminnan tuloksellisuudesta saatavilla olevia tietoja.
As a result of its analysis, the Commission cannot establish with certainty whether the losses incurred stem from the fact that TVDanmark had high initial start-up costs which it has not yet been able to recover or whether it is in fact not performing efficiently.
Asiaa tarkasteltuaan komissio ei voi varmuudella sanoa, johtuuko TvDanmarkin tappio toiminnan korkeista aloituskustannuksista, joita yhtiö ei ole vielä saanut takaisin, vai eikö TvDanmarkin toiminta kaiken kaikkiaan ole tehokasta.
Despite several requests, the Commission was not able to obtain data on the financial performance of the third operator, TV3, to allow a comparison with the third operator on the market.
Lukuisista pyynnöistä huolimatta komissio ei onnistunut saamaan tietoja kolmannelta tv-yhtiöltä eli TV3:lta tietojen vertaamiseksi markkinoiden kolmanteen toimijaan.
Consequently the Commission cannot conclude with certainty whether TVDanmark’s losses are a result of TV2’s pricing behaviour or whether they are due to other factors over which TVDanmark itself had some control.
Komissio ei voi sen vuoksi varmuudella sanoa, johtuuko TvDanmarkin tappio TV2:n hinnoittelukäyttäytymisestä vai muista syistä, joihin TvDanmark on itse voinut vaikuttaa.
Since it cannot be established with certainty whether or not TVDanmark is an efficient operator and since a direct comparison of the two operators is not possible, the Commission is of the opinion that any such assessment is inconclusive in the present case.
Koska näin ollen ei voida varmuudella sanoa, onko TvDanmark tehokas toimija, ja koska näiden kahden toimijan suora vertailu ei ole mahdollista, komissio katsoo, että edellä esitetty arvio ei johda mihinkään ratkaisevaan tulokseen.
The Commission therefore decided to undertake a more detailed analysis of TV2’s pricing policies and of the data available concerning the advertising market in order to assess whether or not TV2 acted with a view to maximising its advertising revenue during the period under investigation.
Tämän vuoksi komissio on päättänyt tarkastella perusteellisemmin TV2:n hinnoittelupolitiikkaa ja mainosmarkkinoilta saatavilla olevia tietoja pystyäkseen ottamaan kantaa siihen, pyrkikö TV2 tutkimusajanjaksolla maksimoimaan mainostulonsa.
First, the Commission compared the prices of the two operators and analysed the pricing policies of TV2.
Komissio on ensinnä verrannut näiden kahden toimijan hintoja ja tarkastellut TV2:n hinnoittelupolitiikkaa.
The analysis focused on the years 1998–2002, the period during which the complainant alleged that TV2 started applying ‘dumping’ prices on the advertising market.
Tarkastelussa on keskitytty vuosiin 1998–2002 eli niihin vuosiin, joina kantelija väittää TV2:n polkeneen hintoja mainosmarkkinoilla.
Second, it analysed Danish advertising spending in the EU context and in comparison with the other Scandinavian countries in particular.
Tämän jälkeen on tarkasteltu mainoskuluja Tanskassa verrattuna EU:hun ja erityisesti muihin Pohjoismaihin.
Third, a comparison of contact prices was made across all the Scandinavian countries and media types.
Lopuksi on tehty vertailu kaikkien Pohjoismaiden ja kaikkien viestinten kontaktihintoihin.
The Commission notes that TV2’s behaviour in the advertising market was investigated by the Danish competition authorities.
Komissio panee merkille, että Tanskan kilpailuviranomaiset tutkivat parhaillaan TV2:n toimintaa mainosmarkkinoilla.
On 21 December 2005, the Danish Competition Council held that TV2 had infringed Article 102 TFEU and the corresponding national legislation by applying loyalty rebates on the advertising market.
Tanskan kilpailuneuvosto teki 21 päivänä joulukuuta 2005 päätöksen, että TV2 on rikkonut SEUT-sopimuksen 102 artiklaa ja vastaavia kansallisia säädöksiä ottamalla käyttöön asiakasuskollisuutta edistäviä alennuksia mainosmarkkinoilla.
Moreover, the loyalty rebates imply that customers placed a larger part of their annual advertising budgets with TV2 than they would have done under other circumstances.
Asiakasuskollisuusalennukset merkitsivät lisäksi, että asiakkaat sijoittivat suuremman osan vuotuisista mainosmäärärahoista TV2:een kuin mitä he olisivat muissa olosuhteissa tehneet.
The allegation therefore implies that TV2 increased its advertising revenue by way of the rebate scheme, which would actually have reduced need for licence fee funding.
Kantelussa väitetään siten, että TV2 lisäsi mainostulojaan alennusjärjestelmän avulla, jolloin lupamaksuja ei itse asiassa olisi tarvittu niin paljon.
In any event, the Commission is not bound by the decisions of the Danish competition authorities.
Tanskan kilpailuviranomaisten päätökset eivät joka tapauksessa sido komissiota.
Audience shares and composition, programming content, the rules on advertising time, and the funding mechanism of stations are all factors that affect the nature of competition in the advertising market.
Katsojaosuus ja katsojakunnan koostumus, ohjelmasisältö, mainosaikaa koskevat säännöt ja kanavien rahoitusjärjestelyt vaikuttavat kaikki kilpailuun mainosmarkkinoilla.
As a result, prices vary between different broadcasters.
Näin ollen eri tv-yhtiöillä on erilaiset hinnat.
Stations also sell a range of differentiated ‘products’ that fetch different prices [88].
Tv-asemat myyvät myös eriytettyjä tuotteita, joiden hinnat vaihtelevat [88].
The prices charged by the stations include significant discounts.
Asemat antavat huomattavia alennuksia.
It is therefore not relevant to compare listed prices in television advertising.
Sen vuoksi ei ole tarkoituksenmukaista verrata tv-mainosten listahintoja.
Most television advertising (approximately 90 % of all nationwide advertising) is governed by annual agreements under which television channels grant annual rebates.
Suurimmasta osasta tv-mainontaa tehdään vuotuiset sopimukset (noin 90 prosenttia valtakunnallisesta mainonnasta), joiden perusteella tv-kanavat myöntävät vuotuista alennusta.
To allow the different stations to be compared, an average of the different prices charged has to be determined.
Jotta eri asemia voitaisiin verrata, on määritettävä keskihinta.
The table below shows the average prices for the target group TRP 21-50.
Jäljempänä olevasta taulukosta selviävät TRP 21d–50:n keskihinnat.
The average prices were obtained by dividing the relevant stations’ turnover from national spots by the number of national TRP 21-50 delivered [89]:
Nämä hinnat on saatu jakamalla asianomaisten tv-asemien valtakunnallisten mainosspottien liikevaihto saavutetulla TRP 21–50:llä [89]:
EUR 283
283 EUR
EUR 270
270 EUR
EUR 252
252 EUR
EUR 251
251 EUR
EUR 211
211 EUR
EUR 480
480 EUR
EUR 409
409 EUR
EUR 364
364 EUR
EUR 381
381 EUR
EUR 325
325 EUR
EUR 197
197 EUR
EUR 139
139 EUR
EUR 112
112 EUR
EUR 130
130 EUR
EUR 114
114 EUR
TVDanmark CPP as share of TV2 CPP [90]
TVDanmarkin CPP %:a TV2 CPP:stä [90]
average CPP for TRP 21-50 weighted for coverage (by 0,7)
TV2:n keskimääräinen CPP TRP 21–50:tä kohti painotettuna peitolla (0,7)
EUR 336
336 EUR
EUR 286
286 EUR
EUR 255
255 EUR
EUR 267
267 EUR
EUR 228
228 EUR
TVDanmark CPP as share of TV2 weighted CPP
TVDanmarkin CPP %:a TV2:n painotetusta CPP:stä
From the figures above it can be seen that TVDanmark’s TRP 21-50 price was around 30-40 % lower than TV2’s price.
Edellä esitettyjen tietojen mukaan TvDanmarkin hinnat ovat olleet TRP 21–50:n osalta noin 30–40 prosenttia TV2:n hintoja alhaisemmat.
As the Commission held in its decision on State aid for France 2 and France 3, there is a positive relationship between the average number of contacts and the average net price per contact in the television advertising market [91].
Kuten komissio on vahvistanut France 2:lle ja France 3:lle myönnettyä valtiontukea koskevassa päätöksessään, keskimääräisen kontaktimäärän ja keskimääräisen kontaktikohtaisen nettohinnan välillä on tv-mainosmarkkinoilla positiivinen yhteys [91].
Thus any price difference between broadcasters could be explained by the relative strength of the stations in terms of their ability to attract viewers.
Tv-asemien väliset hintaerot voidaan sen vuoksi selittää asemien suhteellisella kyvyllä hankkia katsojia.
In such a situation, it is relevant to establish whether or not the actual price difference reflects conditions on the market.
Tällaisessa tilanteessa on tarkoituksenmukaista tarkastella, heijastavatko todelliset hintaerot markkinaolosuhteita.
In contrast to the situation in France, in the present case observations can only be analysed for two operators.
Päinvastoin kuin ranskalaisia tv-yhtiöitä koskeneessa asiassa nyt käsiteltävänä olevassa asiassa pystytään tarkastelemaan ainoastaan kahden asianomaisen toimijan toimintaa.
The slope of the linear regression line would therefore have to be calculated on the basis of those two operators’ prices and would be of little statistical relevance.
Lineaarisen regressiolinjan kallistuma on näin ollen laskettava näiden kahden toimijan hintojen perusteella, eikä sillä ole suurta tilastollista merkitystä.
Thus it would not be possible to draw any conclusion on whether or not the slope of the line is ‘appropriate’.
Tämän vuoksi ei ole mahdollista päätellä, onko linjan kallistuma ”asianmukainen” vai ei.
In order to verify whether or not the actual price difference between the two operators could be said to reflect market conditions, a correction factor was therefore applied in an attempt to neutralise TV2’s stronger position in the market.
Jotta on voitu tutkia, heijastaako näiden kahden toimijan välinen todellinen hintaero markkinaolosuhteita, on käytetty korjauskerrointa TV2:n ylivoimaisen markkina-aseman neutralisoimiseksi.
The weighting factor was obtained from calculations made by media agencies and reflects the difference in coverage of the desired target group that can be attained by purchasing 100 TRP 21-50 from TVDanmark and from TV2.
Painotuskerroin on saatu mediatoimistojen laskelmista, ja se heijastaa eroa peitossa, joka saavutetaan halutussa kohderyhmässä ostamalla 100 TRP 21–50 TvDanmarkilta ja TV2:lta.
On average TVDanmark’s coverage is just under 70 % of TV2’s (on purchasing 100 TRP 21-50).
TvDanmark jää keskimäärin alle 70 prosentin TV2:n tavoittavuudesta (ostettaessa 100 TRP 21–50).
When this factor is applied, the prices are more closely convergent, although TV2’s price is still slightly higher than TVDanmark’s.
Kun painotuskerroin otetaan huomioon, hinnat lähenevät enemmän toisiaan. Voidaan panna merkille, että TV2:n hinnat ovat koko ajan hieman TvDanmarkin hintoja korkeammat.
The price difference therefore seems to reflect market conditions.
Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että hintaero heijastaa markkinaolosuhteita.
However, this result must be treated with caution, as it has to be borne in mind that a correction factor of this kind cannot possibly take account of all the differences between the stations.
Tähän päätelmään on kuitenkin suhtauduttava varovasti, sillä ei saa unohtaa, että tällaisessa korjauskertoimessa ei millään voida huomioida kaikkia asemien välisiä eroja.
The Commission also notes that the complainant maintains that competition in the television advertising market is actually played out neither through the listed prices nor through the average GRP or TRP prices as presented above.
Komissio on myös pannut merkille kantelijan väitteen siitä, että tv-mainosmarkkinoilla todellista kilpailua ei käydä listahinnoilla tai keskimääräisillä GRP- tai TRP-hinnoilla, joita on käsitelty edellä.
Instead, TVDanmark argues that the operators compete on so-called marginal prices.
Tämän sijaan TvDanmarkin mukaan kilpailua käydään niin kutsutuilla marginaalihinnoilla.
These marginal prices, it is claimed, derived from TV2’s stronger position in the market.
Näiden hintojen väitetään johtuvan TV2:n ylivoimaisesta asemasta markkinoilla.
For advertisers to achieve their campaign goals, they have to buy a certain quota of rating points exclusively from TV2.
Jotta mainostajat voivat saavuttaa kampanjatavoitteensa, niiden on ostettava tietty katselijamäärä yksinomaan TV2:lta.
As there was no competition for these so-called infra-marginal units, TV2 was able to make excess profits on them.
Näillä niin kutsutuilla inframarginaalisilla yksiköillä ei kilpailla, minkä vuoksi TV2 on voinut saada niistä ylisuurta voittoa.
As a result, the operators competed on the residual rating points and thus on marginal prices.
Tämän vuoksi toimijat kilpailevat jäljelle jäävistä katsojaluvuista marginaalihinnoin.
TVDanmark claims that these prices were even lower than the average prices shown in the table above.
TvDanmark väittää näiden hintojen olleen vielä alhaisemmat kuin edellä olevissa taulukoissa esitetyt keskihinnat.
Leaving aside the question of whether this claim is correct, the Commission considers that such behaviour would be possible given TV2’s strong position on the market.
Pohtimatta väitteen todenperäisyyttä komissio katsoo, että tällainen toiminta on saattanut olla mahdollista, kun otetaan huomioon TV2:n vahva markkina-asema.
However, the present investigation has to establish whether or not TV2, through its behaviour on the advertising market, attempted to maximise its revenue.
Käsiteltävänä olevassa asiassa on kuitenkin määriteltävä, pyrkikö TV2 toiminnassaan mainosmarkkinoilla maksimoimaan tulonsa.
On this question, the possibility cannot be ruled out that TV2 kept its prices low in order to maintain a high market share, but that does not mean that it did not attempt to maximise income.
Ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että TV2 ylläpiti alhaista hintatasoa pystyäkseen säilyttämään korkean markkinaosuuden. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, ettei yhtiö olisi pyrkinyt maksimoimaan voittojaan.
TV2’s pricing behaviour during the period under investigation
TV2:n hinnoittelukäyttäytyminen tutkimusajanjaksolla
The foregoing shows that TV2’s prices were higher than TVDanmark’s during the period under investigation.
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että TV2:n hinnat olivat TvDanmarkin hintoja korkeammat tutkimusajanjaksolla.
It is also clear that, despite increases in listed prices, the actual price level was declining during that time.
On kuitenkin myös selvää, että todellinen hintataso on ollut laskusuuntainen tällä ajanjaksolla, vaikka itse listahinnat ovat nousseet.
raised its discounts substantially.
on lisännyt alennuksiaan huomattavasti.
However it is not possible to establish from an analysis of prices whether or not the price trend actually contributed to reducing the total income from advertising, thereby increasing the need for state funding.
Tarkastelemalla hintoja ei kuitenkaan voida päätellä, vaikuttiko hintakehitys tosiasiallisesti mainostulojen putoamiseen kokonaisuudessaan ja täten lisääntyneeseen julkisen rahoituksen tarpeeseen.
To address this issue, the Commission has analysed TV2’s pricing behaviour and the impact this had on its overall level of advertising income.
Tämän kysymyksen ratkaisemiseksi komissio tarkastelee jäljempänä TV2:n hinnoittelupolitiikkaa ja sen vaikutusta TV2:n kaikkiin mainostuloihin.
As the following recitals show, TV2 applied a number of price increases and price reductions (by granting higher discounts) during the period under investigation.
Kuten jäljempänä selitetään, tutkimusajanjaksolla TV2 sekä nosti että laski hintojaan (hinnanlaskuun vaikuttivat huomattavat alennukset).
The table below gives an overview of the trend in TV2’s overall level of advertising income (million DKK) from 1998 to 2002, the period during which the complainant alleges that TV2 was forcing down prices on the Danish market:
Jäljempänä oleva taulukko antaa yleiskuvan TV2:n yhteenlaskettujen mainostulojen kehityksestä vuosina 1998–2002 eli ajanjaksolla, jona kantelija väittää TV2:n polkeneen hintoja Tanskan markkinoilla (miljoonaa Tanskan kruunua):
In 2000, TV2 expected competition to intensify and did not raise its prices.
Vuonna 2000 TV2 odotti kilpailun kovenevan huomattavasti eikä sen vuoksi nostanut hintojaan.
Actual prices did indeed fall because of the new rebate scheme introduced by TV2.
Todelliset hinnat kuitenkin laskivat TV2:n käyttöönottaman uuden alennusjärjestelmän vuoksi.
As a result, TV2 expanded its capacity utilisation by 33 % over the previous year.
Tämän vuoksi TV2 lisäsi kapasiteetin käyttöastetta 33 prosenttia edellisvuodesta.
However, the pricing measures led to an 8,4 % increase in its nationwide advertising turnover.
Hinnoittelupolitiikan vuoksi TV2:n valtakunnalliset mainostulot nousivat kuitenkin vain 8,4 prosenttia.
In 2001, TV2 again raised its prices.
Vuonna 2001 TV2 korotti taas hintojaan.
However, overall turnover in the advertising market shrank even more.
Mainosmarkkinoilla liikevaihto laski kuitenkin vieläkin enemmän kuin aiemmin.
From the above it can be concluded that the use of extensive rebates brought about a reduction in the actual price level.
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että huomattavat alennukset ovat johtaneet todellisen hintatason laskuun.
was able to offset the fall in prices by expanding its capacity utilisation.
on pystynyt kompensoimaan hinnanlaskua nostamalla kapasiteetin käyttöastetta.
As its competitors did not have the same capacity reserve, they did not have that option.
Koska kilpailijoilla ei ole ollut samoja kapasiteettivaroja, niillä ei ole ollut samanlaista mahdollisuutta.
In order to gain market acceptance, they had to follow TV2’s lead.
Markkinoilla selviämiseksi niiden on ollut pakko seurata TV2:ta.
During years when TV2 increased prices, its total advertising turnover fell.
TV2:n mainosliikevaihto laski niinä vuosina, joina se nosti hintojaan.
By contrast, when TV2 reduced prices, it was able to increase its total turnover.
Kun TV2 laski hintojaan, yhtiö pystyi sitä vastoin kasvattamaan kokonaisliikevaihtoaan.
The Commission therefore concludes that TV2’s price cuts actually resulted in higher overall income.
Komissio päättelee tämän vuoksi, että TV2:n toteuttamat hinnanalennukset johtivat tosiasiallisesti kokonaistulojen kasvuun.
Consequently, TV2’s pricing behaviour cannot be said to suggest that it did not seek to maximise revenue.
TV2:n hinnoittelukäyttäytymisen ei näin ollen voida katsoa merkitsevän, että TV2 ei pyrkinyt maksimoimaan tulojaan.
TV advertising spending in Denmark compared with the EU as a whole
Tv-mainoskulut Tanskassa ja EU:ssa
Comparing prices between the Danish operators and analysing TV2’s pricing gives no indication of whether or not overall prices on the Danish television advertising market were too low.
Vertailemalla tanskalaisten operaattoreiden hintoja ja tarkastelemalla TV2:n hinnoittelupolitiikkaa ei saada selville, oliko hintataso Tanskan tv-mainosmarkkinoilla liian alhainen.