natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evidence from animal studies is usually much more reliable than evidence from human exposure.
Eläinkokeissa saatu näyttö on tavallisesti paljon luotettavampaa kuin näyttö ihmisen altistumisesta.
Consequently, positive human data on skin sensitisation are usually derived from case-control or other, less defined studies.
Positiivisia tuloksia ihmisen ihon herkistymisestä johdetaan tästä syystä yleensä tapaus-verrokkitutkimuksista tai muista, tarkemmin määrittelemättömistä tutkimuksista.
Evaluation of human data must therefore be carried out with caution as the frequency of cases reflect, in addition to the inherent properties of the substances, factors such as the exposure situation, bioavailability, individual predisposition and preventive measures taken.
Ihmisillä saatua näyttöä on siksi arvioitava varoen, koska havaittujen tapausten määrä heijastaa aineiden sisäisten ominaisuuksien lisäksi myös muita tapaukseen liittyviä tekijöitä, kuten altistumistilannetta, aineen biologista käytettävyyttä, ihmisten yksilöllistä alttiutta ja toteutettuja varotoimia.
Negative human data should not normally be used to negate positive results from animal studies.
Ihmisillä saadulla negatiivisella näytöllä ei tavallisesti saisi kumota eläinkokeiden positiivisia tuloksia.
For both animal and human data, consideration should be given to the impact of vehicle.
Sekä ihmisillä että eläimillä saadussa näytössä olisi otettava huomioon kuljetinaineen vaikutus.
If none of the abovementioned conditions are met, the substance need not be classified as a skin sensitiser.
Jos yksikään edellä mainituista kriteereistä ei täyty, ainetta ei tarvitse luokitella ihoa herkistäväksi.
However, a combination of two or more indicators of skin sensitisation as listed below may alter the decision.
Jos kaksi tai useampia seuraavassa mainituista ihoherkistystä osoittavista indikaattoreista esiintyy yhdessä, voidaan luokituspäätöstä kuitenkin muuttaa.
This shall be considered on a case-by-case basis.
Tämä on ratkaistava tapauskohtaisesti.
Isolated episodes of allergic contact dermatitis;
Yksittäiset allergiset kosketusihottumatapaukset;
epidemiological studies of limited power, e.g. where chance, bias or confounders have not been ruled out fully with reasonable confidence;
Luotettavuudeltaan riittämättömät epidemiologiset tutkimukset, joissa sattuman, tilastollisen harhan tai sekoittavien tekijöiden mahdollisuutta ei ole pystytty poistamaan riittävän luotettavasti;
data from animal tests, performed according to existing guidelines, which do not meet the criteria for a positive result described in section 3.4.2.2.3, but which are sufficiently close to the limit to be considered significant;
Käytössä olevien ohjeiden mukaisesti tehtyjen eläinkokeiden tulokset, jotka eivät täytä 3.4.2.2.3 jaksossa vahvistettuja positiivisten tulosten kriteerejä mutta jotka ovat riittävän lähellä raja-arvoa, jotta niitä voidaan pitää merkittävinä;
positive data from non-standard methods;
Muilla kuin standardimenetelmillä tehdyistä tutkimuksista saadut positiiviset tulokset;
positive results from close structural analogues.
Rakenteeltaan hyvin samanlaisella aineella saadut positiiviset tulokset.
Substances meeting the criteria for classification as respiratory sensitisers may in addition cause immunological contact urticaria.
Aineet, jotka täyttävät hengitysteitä herkistävien aineiden luokituskriteerit, voivat aiheuttaa myös immunologista kosketusurtikariaa.
Consideration should be given to classifying these substances also as skin sensitisers.
Tällaisten aineiden luokittelua myös ihoa herkistäviksi olisi harkittava.
Substances which cause immunological contact urticaria without meeting the criteria for respiratory sensitisers should also be considered for classification as skin sensitisers.
Sellaisten aineiden, jotka aiheuttavat immunologista kosketusurtikariaa mutta jotka eivät täytä hengitysteitä herkistävien aineiden luokituskriteerejä, luokittelua myös ihoa herkistäviksi aineiksi olisi harkittava.
There is no recognised animal model available to identify substances which cause immunological contact urticaria.
Sellaista yleisesti tunnustettua eläinmallia, jonka avulla voitaisiin tunnistaa immunologista kosketusurtikariaa aiheuttavia aineita, ei ole saatavilla.
Therefore, classification will normally be based on human evidence which will be similar to that for skin sensitisation.
Tämän vuoksi luokitus perustuu tavallisesti samankaltaiseen ihmisillä saatuun näyttöön kuin ihon herkistymistä koskeva näyttö.
in section 3.4.3.3.1 the reference to ‘Table 3.4.3’ is replaced by ‘Table 3.4.5’;
Korvataan 3.4.3.3.1 jaksossa oleva viittaus ”taulukossa 3.4.3” viittauksella ”taulukossa 3.4.5”
section 3.4.3.3.2 is amended as follows:
Muutetaan 3.4.3.3.2 jakso seuraavasti:
the reference to ‘Table 3.4.1’ is replaced by ‘Table 3.4.5’;
korvataan viittaus ”taulukossa 3.4.1” viittauksella ”taulukossa 3.4.5”;
the reference to ‘Table 3.4.3’ is replaced by ‘Table 3.4.6’;
korvataan viittaus ”taulukkoa 3.4.3” viittauksella ”taulukkoa 3.4.6”;
Table 3.4.3 and Notes 1, 2 and 3 are replaced by the following:
korvataan taulukko 3.4.3 ja huomautukset 1, 2 ja 3 seuraavasti:
‘Table 3.4.5
”Taulukko 3.4.5
Generic concentration limits of components of a mixture classified as either respiratory sensitisers or skin sensitisers that trigger classification of the mixture
Hengitysteitä tai ihoa herkistäviksi luokiteltujen seosten aineosia koskevat yleiset pitoisuusrajat, jotka aiheuttavat kyseisen seoksen luokituksen
Component classified as:
Aineosan luokitus:
Generic concentration limits triggering classification of a mixture as:
Yleinen pitoisuusraja, joka aiheuttaa seoksen luokituksen:
Respiratory sensitiser
Hengitysteitä herkistävä
Skin sensitiser
Ihoa herkistävä
Solid/liquid
Kiinteä/nestemäinen
Sub-category 1A
Alakategoria 1A
Sub-category 1B
Alakategoria 1B
a new Table 3.4.6 is inserted after the new Table 3.4.5:
Lisätään uusi taulukko 3.4.6 uuden taulukon 3.4.5 jälkeen:
‘Table 3.4.6
”Taulukko 3.4.6
Concentration limits for elicitation of components of a mixture
Pitoisuusrajat seoksen aineosien haastevaihetta (elisitaatiota) varten
Concentration limits for elicitation
Haastevaiheen pitoisuusrajat
≥ 0,1 % (Note 1)
≥ 0,1 % (Huom. 1)
≥ 0,01 % (Note 1)
≥ 0,01 % (Huom. 1)
This concentration limit for elicitation is used for the application of the special labelling requirements of Annex II section 2.8 to protect already sensitised individuals.
Tätä haastevaiheen pitoisuusrajaa käytetään sovellettaessa liitteessä II olevan 2.8 jakson erityismerkintävaatimuksia, joilla suojellaan jo herkistyneitä yksilöitä.
A SDS is required for the mixture containing a component above this concentration.
Seokselle, joka sisältää kyseistä aineosaa tämän raja-arvon ylittävänä pitoisuutena, vaaditaan käyttöturvallisuustiedote.
For sensitising substances with specific concentration limit lower than 0,1 %, the concentration limit for elicitation should be set at one tenth of the specific concentration limit.’;
Niiden herkistävien aineiden, joiden erityinen pitoisuusraja on alle 0,1 prosenttia, haastevaiheen pitoisuusrajaksi olisi asetettava kymmenesosa erityisestä pitoisuusrajasta.”
section 3.4.4.1 is replaced by the following:
Korvataan 3.4.4.1 kohta seuraavasti:
Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 3.4.7.
Tämän vaaraluokan luokituskriteerit täyttävien aineiden ja seosten merkinnät on tehtävä taulukon 3.4.7 mukaisesti.
Table 3.4.7
Taulukko 3.4.7
Respiratory or skin sensitisation label elements
Merkinnät hengitysteiden tai ihon herkistävyydestä
Category 1 and sub-categories 1A and 1B
Kategoria 1 ja alakategoriat 1A ja 1B
GHS pictograms
GHS-varoitusmerkit
H317: May cause an allergic skin reaction
H317: Voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion
Precautionary statement prevention
Turvalauseke ennaltaehkäisystä
Precautionary statement response
Turvalauseke pelastustoimenpiteistä
Precautionary statement storage
Turvalauseke varastoinnista
Precautionary statement disposal
Turvalauseke jätteiden käsittelystä
in section 3.8.3.4.5, the following sentence is added at the end:
Lisätään 3.8.3.4.5 jakson loppuun virkkeet seuraavasti:
‘Respiratory tract irritation and narcotic effects are to be evaluated separately in accordance with the criteria given in section 3.8.2.2.
”Hengitysteiden ärsytys ja narkoottinen vaikutus on arvioitava erikseen 3.8.2.2 jaksossa annettujen kriteerien mukaisesti.
When conducting classifications for these hazards, the contribution of each component should be considered additive, unless there is evidence that the effects are not additive.’;
Tehtäessä näitä vaaroja koskevaa luokitusta olisi kunkin aineosan vaikutusta pidettävä summautuvana, ellei ole näyttöä siitä, että vaikutukset eivät summaudu.”
in section 3.9.1.2, the words ‘or mixture’ are added after the word ‘substance’;
Lisätään 3.9.1.2 jaksoon ilmauksen ”aine” jälkeen ilmaus ”tai seos”.
the following section 3.10.1.6.2a. is inserted:
Lisätään 3.10.1.6.2a kohta seuraavasti:
‘3.10.1.6.2a
”3.10.1.6.2a
Although the definition of aspiration in section 3.10.1.2 includes the entry of solids into the respiratory system, classification according to point (b) in Table 3.10.1 for Category 1 is intended to apply to liquid substances and mixtures only.’;
Vaikka 3.10.1.2 jaksossa olevaan aspiraation määritelmään sisältyy kiinteän aineen joutuminen hengityselimiin, taulukossa 3.10.1 olevan b kohdan mukaista luokitusta kategoriaan 1 on tarkoitus soveltaa ainoastaan nestemäisiin aineisiin ja seoksiin.”.
Part 4 of Annex I to Regulation (EC) No 1272/2008 is replaced by the following text:
Korvataan asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä I oleva 4 osa seuraavasti:
Hazardous to the aquatic environment
Vaarallisuus vesiympäristölle
“acute aquatic toxicity” means the intrinsic property of a substance to be injurious to an aquatic organism in a short-term aquatic exposure to that substance.
’Välittömällä myrkyllisyydellä vesieliöille’ tarkoitetaan aineen sisäistä ominaisuutta aiheuttaa vahinkoa vesieliöille vesiympäristössä tapahtuvassa lyhytaikaisessa altistumisessa kyseiselle aineelle.
“acute (short-term) hazard” means for classification purposes the hazard of a substance or mixture caused by its acute toxicity to an organism during short-term aquatic exposure to that substance or mixture.
’Välittömällä (lyhytaikaisella) vaaralla’ tarkoitetaan luokitustarkoituksessa aineen tai seoksen vaarallisuutta, joka johtuu sen välittömästä myrkyllisyydestä eliöille vesiympäristössä tapahtuvassa lyhytaikaisessa altistumisessa kyseiselle aineelle tai seokselle.
“availability of a substance” means the extent to which this substance becomes a soluble or disaggregate species.
’Aineen käytettävyydellä’ tarkoitetaan sitä, missä määrin kyseisestä aineesta tulee liukeneva tai erillinen ioni.
For metal availability, the extent to which the metal ion portion of a metal (M°) compound can disaggregate from the rest of the compound (molecule).
Metallien käytettävyydellä tarkoitetaan sitä, missä määrin metalliyhdisteen metalli-ioni (M°) voi irrottautua yhdisteestä (molekyylistä).
“bioavailability” or “biological availability” means the extent to which a substance is taken up by an organism, and distributed to an area within the organism.
’Biokäytettävyydellä’ tai ’biologisella käytettävyydellä’ tarkoitetaan sitä, missä määrin eliö ottaa ainetta ja missä määrin se jakautuu tietylle alueelle eliössä.
“bioaccumulation” means the net result of uptake, transformation and elimination of a substance in an organism due to all routes of exposure (i.e. air, water, sediment/soil and food).
’Bioakkumulaatiolla’ tarkoitetaan aineen eliöön oton, jakautumisen ja poistumisen nettovaikutuksia, jotka aiheutuvat kaikista altistumisreiteistä (vesi, ilma, sedimentti/maaperä ja ravinto).
“bioconcentration” means the net result of uptake, transformation and elimination of a substance in an organism due to waterborne exposure.
’Biokertyvyydellä’ tarkoitetaan aineen eliöön oton, jakautumisen ja poistumisen nettovaikutuksia, jotka aiheutuvat altistumisesta veden välityksellä.
“chronic aquatic toxicity” means the intrinsic property of a substance to cause adverse effects to aquatic organisms during aquatic exposures which are determined in relation to the life-cycle of the organism.
’Kroonisella myrkyllisyydellä vesieliöille’ tarkoitetaan aineen sisäistä ominaisuutta aiheuttaa haitallisia vaikutuksia vesieliöille, kun vesiympäristön välityksellä tapahtuvan altistumisen aika on pitkä verrattuna eliön elinkaareen.
“degradation” means the decomposition of organic molecules to smaller molecules and eventually to carbon dioxide, water and salts.
’Hajoamisella’ tarkoitetaan orgaanisten molekyylien hajoamista pienemmiksi molekyyleiksi ja lopulta hiilidioksidiksi, vedeksi ja suoloiksi.
“ECx” means the effect concentration associated with x% response.
’ECx:llä’ tarkoitetaan vaikuttavaa pitoisuutta, johon liittyy x prosentin vaste.
“long-term hazard” means for classification purposes the hazard of a substance or mixture caused by its chronic toxicity following long-term exposure in the aquatic environment.
’Pitkäaikaisella vaaralla’ tarkoitetaan luokittelutarkoituksessa aineen tai seoksen vaarallisuutta, joka johtuu sen kroonisesta myrkyllisyydestä vesiympäristössä tapahtuvan pitkäaikaisen altistumisen jälkeen.
“no observed effect concentration (NOEC)” means the test concentration immediately below the lowest tested concentration with statistically significant adverse effect.
’NOEC:llä (ei havaittavaa vaikutusta -pitoisuudella)’ tarkoitetaan välittömästi pienempää testipitoisuutta kuin se, joka aiheuttaa tilastollisesti merkittävän haitallisen vaikutuksen.
The NOEC has no statistically significant adverse effect compared to the control.
NOEC:llä ei ole tilastollisesti merkittävää haitallista vaikutusta kontrolliryhmään verrattuna.
Hazardous to the aquatic environment is differentiated into:
Vesiympäristölle vaarallinen -luokka on jaoteltu seuraavasti:
acute aquatic hazard,
välitön vaara vesiympäristölle
long-term aquatic hazard.
pitkäaikainen vaara vesiympäristölle.
The basic elements used for classification for aquatic environmental hazards are:
Vesiympäristölle aiheutuvien vaarojen luokituksen perustekijät ovat
acute aquatic toxicity,
välitön myrkyllisyys vesieliöille
chronic aquatic toxicity,
krooninen myrkyllisyys vesieliöille
potential for or actual bioaccumulation, and
mahdollinen tai todettu bioakkumulaatio ja
degradation (biotic or abiotic) for organic chemicals.
orgaanisten kemikaalien hajoaminen (bioottinen tai abioottinen).
In general, both freshwater and marine species toxicity data are considered suitable for use in classification provided the test methods used are equivalent.
Makean veden lajeja ja merivesilajeja koskevia myrkyllisyystietoja pidetään yleensä luokitukseen soveltuvina edellyttäen, että käytetyt testimenetelmät ovat olleet vastaavia.
See also Part 1 of Annex I to Regulation (EC) No 1272/2008.
Katso myös asetuksen (EY) N:o 1272/2008 liitteessä I oleva 1 osa.
The basis, therefore, of the identification of acute (short-term) and long-term hazards is the aquatic toxicity of the substance or mixture, although this shall be modified by taking account of further information on the degradation and bioaccumulation behaviour, if appropriate.
Välittömien (lyhytaikaisten) vaarojen ja pitkäaikaisten vaarojen tunnistamisen perusteena on siksi aineen tai seoksen myrkyllisyys vesiympäristölle, mutta tunnistamisprosessissa on tarvittaessa otettava huomioon hajoamis- ja bioakkumulaatiokäyttäytymistä koskevia tietoja.
While the classification system applies to all substances and mixtures, it is recognised that for special cases (e.g. metals) the European Chemicals Agency has issued guidance.
Luokitusjärjestelmä koskee kaikkia aineita ja seoksia, mutta Euroopan kemikaalivirasto on antanut erityistapauksia (esim. metalleja) koskevat ohjeet.
The system for classification recognises that the intrinsic hazard to aquatic organisms is represented by both the acute and long-term hazard of a substance.
Luokitusjärjestelmässä otetaan huomioon se, että sekä aineen välitön että pitkäaikainen vaara kuvaavat aineen sisäistä vaarallisuutta vesieliöille.
For the long-term hazard, separate hazard categories are defined representing a gradation in the level of hazard identified.
Pitkäaikaiselle vaaralle määritetään erikseen vaarakategoriat, jotka vastaavat tunnistetun vaaran astetta.
The lowest of the available toxicity values between and within the different trophic levels (fish, crustacean, algae/aquatic plants) shall normally be used to define the appropriate hazard category(ies).
Asianmukaisen vaarakategorian (-kategorioiden) määrittelyssä käytetään tavallisesti alinta käytettävissä olevista myrkyllisyysarvoista ravintoketjun eri tasojen (kalat, äyriäiset, levät/vesikasvit) välillä ja sisällä.
The core classification system for substances consists of one acute hazard classification category and three long-term hazard classification categories.
Aineiden luokitusjärjestelmässä on yksi välittömän vaarallisuuden kategoria ja kolme pitkäaikaisen vaarallisuuden kategoriaa.
The acute and the long-term hazard classification categories are applied independently.
Välittömän ja pitkäaikaisen vaarallisuuden luokituskategorioita käytetään toisistaan riippumatta.
The criteria for classification of a substance in category Acute 1 are defined on the basis of acute aquatic toxicity data only (EC50 or LC50).
Kriteerit aineen luokittelemiseksi välittömästi vaaralliseksi kategoriaan 1 määritetään pelkästään välitöntä myrkyllisyyttä vesieliöille koskevien tietojen perusteella (EC50 tai LC50).
The criteria for classification of a substance into the categories Chronic 1 to 3 follow a tiered approach where the first step is to see if available information on chronic toxicity merits long-term hazard classification.
Aineen luokittelemista pitkäaikaisesti vaaralliseksi kategoriaan 1–3 koskevien kriteerien osalta noudatetaan vaiheittaista lähestymistapaa, jonka ensimmäisessä vaiheessa todetaan, oikeuttavatko kroonisesta myrkyllisyydestä saatavissa olevat tiedot luokituksen pitkäaikaisen vaaran aiheuttavaksi aineeksi.
In absence of adequate chronic toxicity data, the subsequent step is to combine two types of information, i.e. acute aquatic toxicity data and environmental fate data (degradability and bioaccumulation data) (see figure 4.1.1).
Jos kroonisesta myrkyllisyydestä ei ole asianmukaisia tietoja, seuraavassa vaiheessa yhdistetään kahdentyyppisiä tietoja, jotka koskevat välitöntä myrkyllisyyttä vesieliöille ja käyttäytymistä ympäristössä (hajoavuutta ja bioakkumulaatiota) (ks. kaavio 4.1.1).
Figure 4.1.1
Kaavio 4.1.1
Categories for substances long-term hazardous to the aquatic environment
Vesiympäristölle pitkäaikaisen vaaran aiheuttavien aineiden luokituskategoriat
Are there adequate chronic toxicity data available for all three trophic levels?
Onko saatavissa kaikkia kolmea ravintoketjun tasoa koskevat asianmukaiset tiedot kroonisesta myrkyllisyydestä?
Classify according to the criteria given in Table 4.1.0(b) (i) or 4.1.0(b)(ii) depending on information on rapid degradation
Luokitellaan taulukossa 4.1.0.b.i) tai 4.1.0.b.ii) esitettyjen kriteerien mukaisesti (sen mukaan, onko nopeasti hajoava vai ei)
Are there adequate chronic toxicity data available for one or two trophic levels?
Onko saatavissa yhtä tai kahta ravintoketjun tasoa koskevat asianmukaiset tiedot kroonisesta myrkyllisyydestä?
Assess both:
Arvioidaan sekä
according to the criteria given in Table 4.1.0(b)(i) or 4.1.0(b)(ii) (depending on information on rapid degradation), and
taulukossa 4.1.0.b.i) tai 4.1.0.b.ii) esitettyjen kriteerien mukaisesti (sen mukaan, onko nopeasti hajoava vai ei) että
(if for the other trophic level(s) adequate acute toxicity data are available) according to the criteria given in Table 4.1.0(b) (iii),
(jos asianmukaiset välitöntä myrkyllisyyttä koskevat tiedot ovat saatavissa tois(t)en ravintoketjun taso(je)n osalta) taulukossa 4.1.0.b.iii) esitettyjen kriteerien mukaisesti
and classify according to the most stringent outcome
ja luokitellaan kaikkein tiukimman tuloksen mukaan
Are there adequate acute toxicity data available?
Onko saatavissa asianmukaiset tiedot välittömästä myrkyllisyydestä?
Classify according to the criteria given in Table 4.1.0(b) (iii)
Luokitellaan taulukossa 4.1.0.b.iii) esitettyjen kriteerien mukaisesti
The system also introduces a “safety net” classification (referred to as category Chronic 4) for use when the data available do not allow classification under the formal criteria for acute 1 or chronic 1 to 3 but there are nevertheless some grounds for concern (see example in Table 4.1.0).
Järjestelmässä otetaan myös käyttöön ns. turvaverkkoluokitus (kategoria krooninen 4), jota käytetään, kun käytettävissä olevat tiedot eivät mahdollista muodollisten kriteerien mukaista luokitusta kategoriaan välitön 1 tai kategorioihin krooninen 1–3, mutta tiettyä syytä huoleen kuitenkin on (katso esimerkki taulukossa 4.1.0).
Substances with acute toxicities below 1 mg/l or chronic toxicities below 0,1 mg/l (if non-rapidly degradable) and 0,01 mg/l (if rapidly degradable) contribute as components of a mixture to the toxicity of the mixture even at a low concentration and shall normally be given increased weight in applying the summation of classification approach (see note 1 of Table 4.1.0 and section 4.1.3.5.5).
Aineet, joiden välitön myrkyllisyys on alle 1 mg/l tai krooninen myrkyllisyys alle 0,1 mg/l (jos aine ei ole nopeasti hajoava) ja 0,01 mg/l (jos aine on nopeasti hajoava), lisäävät seoksen aineosina seoksen myrkyllisyyttä jopa matalina pitoisuuksina, ja niitä painotetaan yleensä enemmän sovellettaessa seoksen luokiteltujen aineosien yhteenlaskuun perustuvaa luokitustapaa (katso huomautus 1 taulukossa 4.1.0 ja 4.1.3.5.5 jakso).
The criteria for classifying and categorising substances as “hazardous to the aquatic environment” are summarised in Table 4.1.0.
Yhteenveto luokituskriteereistä ja aineiden sijoittamisesta kategorioihin ’vesiympäristölle vaarallinen’ esitetään taulukossa 4.1.0.
Classification categories for hazardous to the aquatic environment
Vesiympäristölle vaarallinen – luokituskategoriat
Acute (short-term) aquatic hazard
Välitön (lyhytaikainen) vaara vesiympäristölle
Category Acute 1: (Note 1)
Kategoria välitön 1: (huomautus 1)
≤ 1 mg/l and/or
≤1 mg/l ja/tai
Non-rapidly degradable substances (Note 3) for which there are adequate chronic toxicity data available
Aineet, jotka eivät ole nopeasti hajoavia (huomautus 3) ja joiden kroonisesta myrkyllisyydestä on asianmukaiset tiedot
Category Chronic 1: (Note 1)
Kategoria krooninen 1: (huomautus 1)
Chronic NOEC or ECx (for fish)
Krooninen myrkyllisyys NOEC tai ECx (kaloille)
≤ 0,1 mg/l and/or
≤ 0,1 mg/l ja/tai
Chronic NOEC or ECx (for crustacea)
Krooninen myrkyllisyys NOEC tai ECx (äyriäisille)
Chronic NOEC or ECx (for algae or other aquatic plants)
Krooninen myrkyllisyys NOEC tai ECx (leville tai muille vesikasveille)
Category Chronic 2:
Kategoria krooninen 2:
> 0,1 to ≤ 1 mg/l and/or
> 0,1 – ≤1 mg/l ja/tai
> 0,1 to ≤ 1 mg/l.
> 0,1 – ≤1 mg/l.
Rapidly degradable substances (Note 3) for which there are adequate chronic toxicity data available
Nopeasti hajoavat aineet (huomautus 3), joiden kroonisesta myrkyllisyydestä on asianmukaiset tiedot
≤ 0,01 mg/l and/or
≤ 0,01 mg/l ja/tai
> 0,01 to ≤ 0,1 mg/l and/or
> 0,01 – ≤0,1 mg/l ja/tai
> 0,01 to ≤ 0,1 mg/l.
> 0,01 – ≤0,1 mg/l.
Category Chronic 3:
Kategoria krooninen 3:
Substances for which adequate chronic toxicity data are not available
Aineet, joiden kroonisesta myrkyllisyydestä ei ole saatavissa asianmukaisia tietoja
(Note 2)
(Huomautus
> 1 to ≤10 mg/l and/or
> 1 – ≤10 mg/l ja/tai
> 1 to ≤10 mg/l (Note 2)
> 1 – ≤10 mg/l 2) (huomautus
> 10 to ≤ 100 mg/l and/or
> 10 – ≤100 mg/l ja/tai
> 10 to ≤ 100 mg/l.
> 10 – ≤100 mg/l.
“Safety net” classification
Turvaverkkoluokitus
Category Chronic 4
Kategoria krooninen 4
Cases when data do not allow classification under the above criteria but there are nevertheless some grounds for concern.
Tapaukset, joissa tiedot eivät mahdollista edellä mainittujen kriteerien mukaista luokitusta, mutta tiettyä syytä huoleen kuitenkin on.