natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, Denmark argued that the National Audit Office (Rigsrevision) carried out financial and management audits of TV2’s accounts as part of its routine appraisals of TV2 and that routine checks were made, including on efficiency.
Tanska toteaa lisäksi, että osana TV2:n toiminnan jatkuvaa seurantaa valtion tilintarkastusvirasto (Rigsrevision) on tarkastanut TV2:n tilinpäätöksen ja hallinnon. Jatkuvassa valvonnassa otettiin myös tehokkuus huomioon.
However, the Commission does not consider that the fact that TV2’s accounts were submitted for approval by the Ministry of Culture is sufficient proof that TV2’s costs were those of a typical well-run undertaking.
Komissio kuitenkin katsoo, että TV2:n tilinpäätöksen toimittaminen kulttuuriministerin hyväksyttäväksi ei riitä osoittamaan, että TV2:n kustannukset ovat hyvin johdetun keskivertoyrityksen kustannuksia.
In addition, it is doubtful whether ex post controls can be relevant for fulfilment of the fourth criterion if no analysis of the costs was made before compensation was set.
Lisäksi voidaan epäillä, voidaanko jälkitarkastuksia pitää merkityksellisinä neljännen edellytyksen täyttymiseksi, jos kustannuksia ei ole analysoitu ennen korvauksen määräämistä.
The Danish authorities pointed in particular to the 2000 report from the Danish National Audit Office, in which the change in TV2’s productivity was to some extent compared with that of DR and certain foreign public service broadcasters (British Broadcasting Corporation (BBC), Sveriges Television ‘SVT’ and Norsk Riksringkastning ‘NRK’).
Tanskan viranomaiset viittaavat lisäksi erityisesti valtion tilintarkastusviraston vuoden 2000 kertomukseen, jossa TV2:n tuottavuutta verrattiin tietyssä määrin DR:n tuottavuuteen ja ulkomaisten yleisradioyhtiöiden tuottavuuteen (British Broadcasting Company ’BBC’, Sveriges Television ’SVT’ ja Norsk Riksringkastning ’NRK’).
DR’s overall hourly broadcasting costs in 1999 were approximately 29 % higher than TV2’s.
DR:n yleisradioinnin tuntikustannukset vuonna 1999 olivat noin 29 prosenttia korkeammat kuin TV2:n.
The National Audit Office also found that DR’s and TV2’s productivity improvements were better than or equal to the productivity increase of the other three public service broadcasters.
Valtion tilintarkastusvirasto katsoi myös, että DR:n ja TV2:n tuottavuuden kehitys oli parempaa tai samanlaista kuin kolmen muun julkisen yleisradioyhtiön tuottavuuden kehitys.
However, that report is not sufficient proof that the fourth condition was fulfilled.
Tämä kertomus ei kuitenkaan riitä osoittamaan, että neljäs edellytys täyttyy.
Indeed, the report was produced after the media agreements that set the amount of compensation and therefore did not show that the compensation was determined on the basis of the costs that a typical undertaking would have incurred in fulfilling its public service mission.
Kertomus onkin laadittu korvauksen määrän asettamista koskevien mediasopimusten jälkeen, eikä se siksi osoita, että korvaus määritettiin sellaisten kustannusten perusteella, joita aiheutuisi keskivertoyritykselle julkisen palvelun tehtävien suorittamisesta.
Furthermore, the report made a comparison with other public service broadcasters and therefore did not deal with the costs of a ‘typical’ broadcaster.
Kertomus liittyy lisäksi muihin julkisiin yleisradioyhtiöihin, eikä siksi koske ”keskivertoyrityksen” kustannuksia.
For example, it did not establish that the costs of DR, which is not allowed to generate income through advertising and whose level of compensation was determined under the same media agreement as TV2, were those of a typical undertaking.
Ei ole esimerkiksi todettu, että DR:n, joka ei saa saada tuloja mainostamisesta ja jonka korvauksen taso määritetään samalla mediasopimuksella kuin TV2:n, kustannukset ovat keskivertoyrityksen kustannuksia.
For the purposes of the fourth Altmark criterion, it is therefore impossible to draw any conclusions from the comparison with DR’s costs.
Altmark-tuomion neljännen edellytyksen osalta ei siis ole mahdollista tehdä päätelmiä vertailusta DR:n kustannuksiin.
As regards the comparison with foreign public service broadcasters, the report only compared the development of TV2’s productivity with one of the other public service broadcasters, but was silent on the level of efficiency as such, and hence on the costs themselves.
Lisäksi ulkomaisten julkisten yleisradioyhtiöiden vertailun osalta raportissa vertaillaan vain TV2:n tuottavuuden kehittymistä näiden julkisten yleisradioyhtiöiden kanssa, mutta siinä ei arvioida itse tehokkuuden tasoa eikä siten itse kustannuksia.
In particular, a lower productivity increase could be due to many factors, for instance because efficiency was higher at the beginning of the period or because the broadcaster was not able to increase its broadcasting time.
Tuottavuuden alhaisempi kehitys voi johtua monista syistä, muun muassa siitä, että tehokkuus sinänsä oli suurempi jakson alussa, tai siitä, että yleisradioyhtiö ei pystynyt lisäämään lähetysaikaansa.
For the above reasons, the Commission takes the view that the report does not show that TV2’s costs were those which a typical well-run undertaking would have incurred in performing the public service missions.
Edellä mainittujen syiden vuoksi komissio katsoo, että kertomuksessa ei osoiteta, että TV2:n kustannukset vastaisivat hyvin johdetulle keskivertoyritykselle kyseisten velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvia kustannuksia.
To conclude, in view of the foregoing the Commission considers that the fourth Altmark criterion is not met, and because these criteria are cumulative, the compensation granted to TV2 does not satisfy the conditions set by the Court in the Altmark judgment.
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Altmark-tuomion neljäs edellytys ei täyty. Koska nämä edellytykset ovat kumulatiivisia, TV2:lle myönnetty korvaus ei täytä tuomioistuimen Altmark-tuomiossa asettamia edellytyksiä.
In any event, as will be shown below, the Commission considers that the compensation can be considered as compatible with the internal market.
Kuten jäljempänä osoitetaan, komissio katsoo, että korvaus soveltuu joka tapauksessa sisämarkkinoille.
The Commission also has to assess whether the measures at issue could meet the ‘market economy investor test’ (‘MEIP test’).
Komission pitäisi myös arvioida, voisivatko kyseessä oleva toimenpiteet täyttää markkinataloussijoittajatestin edellytykset.
The Danish authorities and TV2 argued that the measures do not qualify as State aid because the conditions of the MEIP test are fulfilled.
Tanskan viranomaiset ja TV2 katsoivat, että toimenpiteitä ei voida katsoa valtiontueksi, koska markkinataloussijoittajatestin vaatimukset täyttyvät.
In particular, they held that it was perfectly justified under the MEIP test to leave the surplus in TV2 so as to build up capital.
Ne katsovat erityisesti, että markkinataloussijoittajatestin nojalla oli täysin perusteltua ohjata voitot TV2:lle pääoman korottamiseen.
In this respect, it should first be noted that the question of whether the measures were justified under the MEIP test is not the same as the question of whether they could be considered necessary in order to fulfil public service tasks (see the compatibility assessment below), since the fact that TV2 necessarily had to have a certain level of reserves and capital to perform its public service tasks does not mean that a private investor would have put money into the company and not have sought a return.
Tämän osalta on syytä panna alustavasti merkille, että kysymys siitä, voidaanko toimenpiteitä perustella markkinataloussijoittajatestin nojalla, poikkeaa siitä, voidaanko toimenpiteet katsoa välttämättömiksi julkisen palvelun tehtävien täyttämisen kannalta (ks. jäljempänä sisämarkkinoille soveltuvuutta koskeva arviointi). Vaikka tietty varantojen ja pääoman taso saattaa olla tarpeen, jotta TV2 voi täyttää julkisen palvelun tehtävän, tämä ei välttämättä tarkoita, että yksityinen sijoittaja olisi sijoittanut tämän rahan uudelleen yritykseen eikä pyytäisi osinkoja.
The Commission, in accordance with settled case-law, must determine whether, in similar circumstances, a private investor of a size comparable to bodies managing the public sector could be expected to be willing to make capital injections of the same order of magnitude [50].
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti komission on ratkaistava, olisiko julkisen sektorin hallintovirastoa kooltaan vastaavan yksityisen sijoittajan voinut olettaa suorittavan samansuuruisia pääomankorotuksia [50].
Although the behaviour of a private investor that is being compared with the public investor’s behaviour need not be the conduct of an ordinary investor laying out capital with a view to realising a profit in the relatively short term, it must at least be the behaviour of a private holding company or a private group of undertakings pursuing a structural policy and guided by prospects of profitability in the longer term.
Yksityisen sijoittajan käyttäytymisen, johon julkisen sijoittajan toimia on verrattava, ei tarvitse olla tavanomaisen sijoittajan käyttäytymistä, jossa sijoitetaan pääomaa voiton saamiseksi suhteellisen lyhyellä aikavälillä. Sen on kuitenkin vastattava vähintään yksityisen holdingyhtiön tai yksityisen yritysryhmän toimintaa, jossa pyritään jäsenneltyihin toimiin ja jota ohjaavat mahdollisuudet pidemmän aikavälin kannattavuuteen.
Furthermore, according to settled case-law, the MEIP test must be applied at the moment the decision is taken and not ex post [51].
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti markkinataloussijoittajatestiä on lisäksi sovellettava silloin, kun päätös tehdään, eikä sen jälkeen [51].
In the present case, as Denmark is the only stakeholder in TV2, it is both the first and the last creditor to be reimbursed in the event of the company’s failure.
Koska Tanskan valtio on yhtiön ainoa osakkeenomistaja, se on tässä tapauksessa ensisijainen ja ainoa velkoja konkurssitilanteessa.
So, from the point of an investor, the Danish State could seek a return on its investment either by asking for remuneration in the form of interest on a loan or a return on a capital stake.
Sijoittajan näkökulmasta Tanskan valtio voisi pyrkiä saamaan parhaan mahdollisen tuoton sijoitukselleen joko vaatimalla korkoa lainasta tai muuta korvausta sijoituksestaan.
The Commission notes that during the period in question, Denmark waived its claim to interest on the loans and allowed a moratorium on repayments.
Komissio toteaa, ettei Tanskan valtio ole koko tutkimusajanjakson aikana vaatinut korkoa tai lainanlyhennyksiä.
Moreover, the Danish State did not ask for any remuneration on the capital that was built up in TV2.
Tanskan valtio ei ole myöskään pyytänyt korvausta pääomasta, jolla vahvistettiin TV2:ta.
Therefore, the Danish State did not ask for a normal return on its investment as any creditor or owner of a company normally would.
Tanskan valtio ei siis ole vaatinut sijoituksestaan sellaista tuottoa, jota yrityksen omistaja tai velkoja olisi tavallisesti edellyttänyt.
Furthermore, the Danish authorities have not advanced any valid arguments to justify why it would make sense strategically to reinvest the surplus in TV2 instead of asking for remuneration in the form of interest or dividends.
Tanskan viranomaiset eivät ole lisäksi perustelleet, miksi voittojen sijoittaminen uudelleen TV2:een oli strategisesti järkevää sen sijaan, että olisi edellytetty korkotulona tai muuna korvauksena saatavaa tuottoa.
Such a decision would normally be taken by an investor only if he thought that reinvestment would increase the value of his initial investment.
Sijoittaja tekisi tavallisesti tällaisen päätöksen ainoastaan katsoessaan, että uudelleeninvestointi lisää alkuperäisen sijoituksen arvoa.
In the present instance, it has not been established that there was a business plan or a clear overall business strategy suggesting that this was the case.
Tässä tapauksessa ei ole osoitettu, että olisi ollut olemassa liiketoimintasuunnitelmaa tai selkeää ja valmista liiketoimintastrategiaa, jolla tämä voitaisiin näyttää toteen.
Nor have there been any other indications that TV2 was planning to develop its activities to produce such added value.
Ei ole myöskään muuta näyttöä siitä, että TV2 suunnittelisi toimintansa kehittämistä tällaisen arvonnousun aikaan saamiseksi.
In saying this, the Commission is not trying to use formalistic arguments in order to refute the Danish authorities’ argument on the MEIP test but is merely attempting to assesses whether a market economy investor would have decided to leave the funds in TV2 on the basis of the information available to him at the time when he took the decision.
Komissio ei näin pyri viittaamaan muodollisiin sopimuksiin kumotakseen Tanskan viranomaisten perustelun markkinataloussijoittajatestistä, vaan ainoastaan arvioimaan, olisiko markkinataloussijoittaja päättänyt sijoittaa varoja uudelleen TV2:een pelkästään sellaisten tekijöiden perusteella, jotka olivat hänen tiedossaan tämän päätöksen tekohetkellä.
However, taking into account the information available at the time when the funds were left in TV2 [52] and leaving aside any considerations regarding TV2’s public service tasks, which a private investor would not have been taken into account, the Commission considers that there was no business plan and no investment project or any other element on the basis of which a rational private investor would have thought that the reinvestment would increase the value of his initial investment and would therefore have decided to leave the money in TV2 instead of asking for some sort of remuneration.
Kun kuitenkin otetaan huomioon tiedot, jotka olivat käytettävissä, kun varat jätettiin TV2:een [52], ja riippumatta näkökohdista, jotka liittyvät TV2:n julkisen palvelun tehtäviä koskeviin tarpeisiin, joita yksityinen sijoittaja ei olisi ottanut huomioon, komissio katsoo, että ei ollut olemassa liiketoimintasuunnitelmaa tai investointihanketta tai muuta tekijää, jonka perusteella järkevä yksityinen sijoittaja olisi katsonut, että uudelleeninvestointi olisi lisännyt alkuperäisen sijoituksen arvoa ja että tämä olisi siksi päättänyt jättää rahat TV2:een sen sijaan, että olisi edellyttänyt korvausta.
In addition, the Danish authorities have used the return on turnover as a benchmark in order to show that they acted as a private investor when reinvesting money into TV2.
Tanskan viranomaiset ovat lisäksi käyttäneet liikevaihtoon suhteutettua voittoa perusteena, kun ne ovat arvioineet TV2:n tulosta osoittaakseen toimineensa yksityisen sijoittajan tavoin sijoittaessaan rahaa uudelleen TV2:een.
However, in the present case, it has to be emphasised that the Danish Government already acts as a financer of TV2, in that it provides it with significant funds to cover part of its operating costs.
Tässä tapauksessa on kuitenkin korostettava, että Tanskan hallitus toimii jo nyt TV2:n rahoittajana, kun se asettaa TV2:n käyttöön huomattavia varoja kattamaan osan yhtiön toimintakustannuksista.
The amount of these funds has a direct effect on the results that TV2 is able to generate.
Näiden varojen määrä vaikuttaa suoraan TV2:n saavuttamiin tuloksiin.
In practice, this ratio can be boosted simply by increasing the amount of State funding.
Käytännössä suoritustasoa voidaan parantaa yksinkertaisesti lisäämällä valtion rahoituksen määrää.
However, as excess funding normally also leads to inefficiencies, resulting in a larger drain on State resources, it is far from certain that increased funding produces a corresponding improvement in results.
Koska liiallinen rahoitus tavallisesti myös johtaa tehottomuuteen, joka merkitsee valtionvarojen lisääntynyttä käyttöä, ei ole lainkaan varmaa, että rahoituksen lisääminen johtaa vastaavasti parempiin tuloksiin.
Thus the Danish authorities cannot be held to have acted as a market economy investor.
Tanskan viranomaisten ei siksi voida katsoa toimineen markkinataloussijoittajan tavoin.
Nevertheless, the Commission considers that the compensation can be considered compatible, as will be explained in detail below.
Kuten jäljempänä osoitetaan, komissio katsoo, että korvaus voidaan joka tapauksessa katsoa soveltuvaksi sisämarkkinoille.
As already mentioned, the MEIP test is a different issue from the question of whether it was justified for the Danish State to allow TV2 to keep the surplus so as to build up the capital necessary for its public service tasks.
Kuten jo mainittiin, markkinataloussijoittajatesti on eri asia kuin kysymys siitä, oliko perusteltua, että Tanskan valtio jätti ylijäämän TV2:een korottaakseen julkisen palvelun tehtävien kannalta tarpeellista pääomaa.
In conclusion, the Commission takes the view that, during the period under investigation, TV2 benefited by the measures.
Lopuksi komissio katsoo, että tutkimusajanjakson aikana toimenpiteet hyödyttivät TV2:ta.
In the television broadcasting market, TV2 competes with other broadcasters who did not receive the same advantages.
Television yleisradiolähetysmarkkinoilla TV2 kilpailee sellaisten muiden yleisradioyhtiöiden kanssa, jotka eivät saaneet samaa etua.
Therefore, the measures have to be regarded as selective and as distorting competition within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Toimenpiteet on siksi katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoiviksi ja kilpailua vääristäviksi.
EFFECT ON TRADE
VAIKUTUKSET KAUPPAAN
State measures are caught by Article 107(1) TFEU in so far as they affect trade between Member States.
Valtion toimenpiteet kuuluvat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, jos ne vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
This is the case whenever the activities concerned are an object of intra-Community trade.
Näin on aina, kun kyseessä olevalla alalla käydään unionin sisäistä kauppaa.
The Court of Justice has developed a wide interpretation of this notion.
Yhteisöjen tuomioistuin on tulkinnut kyseistä käsitettä laajasti.
It is established case-law that when aid strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade, those undertakings must be regarded as affected by that aid [53].
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä todetaan, että kun tuki vahvistaa yrityksen asemaa verrattuna toiseen unionin sisäisessä kaupassa kilpailevaan yritykseen, kyseisen tuen on katsottava vaikuttaneen tähän kaupankäyntiin [53].
The fact that the undertaking in question does not engage in exports does not rule out the possibility that trade might be affected.
Niinpä se, että asianomainen yritys ei harjoita vientitoimintaa, ei sulje pois sitä mahdollisuutta, että kauppaan vaikutettaisiin.
When a Member State grants aid to an undertaking, its domestic activities may be supported or even boosted thanks to the aid, which in turn reduces the scope for other undertakings to establish themselves on the market.
Kun jäsenvaltio myöntää tukea jollekin yritykselle, tuen ansiosta voi olla mahdollista säilyttää kotimaan toiminta tai jopa lisätä sitä, mikä puolestaan vähentää muiden yritysten mahdollisuuksia sijoittautua kyseisille markkinoille.
The aid consequently allows the recipient to maintain a market share that might otherwise have been captured by competitors from other Member States [54].
Tuen ansiosta tuensaajayritys voi säilyttää sellaisen markkinaosuuden, jonka toisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneet kilpailijat muutoin olisivat voineet vallata [54].
In paragraph 18 of the Broadcasting Communication, the Commission, referring to the Court’s case-law, stated that the ‘State financing of public service broadcasters can generally be considered to affect trade between Member States. This is clearly the position as regards the acquisition and sale of programme rights, which often takes place at an international level. Advertising, too, in the case of public broadcasters who are allowed to sell advertising space, has a cross-border effect, especially for homogenous linguistic areas across national boundaries. Moreover, the ownership structure of commercial broadcasters may extend to more than one Member State.’
Yleisradiotoiminnasta annetun tiedonannon 18 kohdassa komissio toteaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella, että ”näin ollen julkiseen yleisradiotoimintaan myönnetyn valtion rahoituksen voidaan yleensä katsoa vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä koskee erityisesti ohjelmaoikeuksien ostoa ja myyntiä, mikä tapahtuu usein kansainvälisellä tasolla. Niiden julkisten yleisradioyhtiöiden osalta, jotka saavat myydä mainosaikaa, myös mainostamisella on rajatylittäviä vaikutuksia varsinkin kansalliset rajat ylittävillä yhtenäisillä kielialueilla. Lisäksi kaupallisten radio- ja televisioyhtiöiden omistajana voi olla useampi kuin yksi jäsenvaltio.”
In this case, the Commission notes that TV2 is active on the international market and exchanges television programmes [55].
Komissio huomauttaa, että käsiteltävänä olevassa asiassa TV2 on itse aktiivinen kansainvälisillä markkinoilla, sillä se vaihtaa tv-ohjelmia Euroopan yleisradioliiton välityksellä [55].
It is in direct competition with commercial broadcasters that are active on the international broadcasting market and that have an international ownership structure.
kilpailee suoraan kaupallisten tv-yhtiöiden kanssa, jotka toimivat kansainvälisillä tv-markkinoilla ja joiden omistuspohja on kansainvälinen.
The financial resources made available to TV2 gave it a competitive advantage as regards the purchase of television rights and investment in programmes that could subsequently be sold.
TV2:n saamat varat ovat tuoneet sille kilpailuetua, sillä se voi helpommin ostaa tv-oikeuksia ja sijoittaa ohjelmiin, jotka se voi myöhemmin myydä.
Moreover, the aid measures placed TV2 in a favourable position compared with its competitors in the European Union by reducing their scope for establishing themselves in Denmark.
Tukitoimenpiteet ovat lisäksi suosineet TV2:ta sen EU:ssa toimiviin kilpailijoihin nähden, sillä ne ovat kaventaneet kilpailijoiden mahdollisuuksia sijoittautua Tanskaan.
The Commission therefore concludes that the measures granted to TV2 had an effect on trade between Member States within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Sen vuoksi komissio päättelee, että TV2:n hyväksi toteutetut toimenpiteet vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
Since all the conditions of Article 107(1) TFEU are fulfilled, the Commission concludes that the measures described above in favour of TV2 qualify as State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa mainitut edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, että TV2:n hyväksi toteutettuja rahoitustoimenpiteitä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena.
As TV2 started broadcasting in 1989, all the measures for TV2 were taken after Denmark’s accession to the European Union.
Koska TV2 aloitti lähetyksensä vuonna 1989, kaikki toimenpiteet TV2:n hyväksi on toteutettu Tanskan liityttyä Euroopan unioniin.
Consequently, the measures, including the licence fee resources, constitute new State aid (rather than existing aid within the meaning of Article 108(1) TFEU).
Kyseiset toimenpiteet, lupamaksuvarat mukaan luettuina, ovat uutta valtiontukea eivätkä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua voimassa olevaa valtiontukea
The Commission considers that Article 107(2) and Article 107(3)(a), 107(3)(b), 107(3)(c) and 107(3)(d) TFEU are manifestly not applicable and neither the Danish authorities nor TV2 have put forward any arguments to this effect.
Komissio katsoo, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohtaa ja 107 artiklan 3 kohdan a–d alakohtaa ei selkeästi sovelleta, eivätkä Tanskan viranomaiset tai TV2 ole esittäneet perusteluja sen osalta.
The Commission will therefore assess whether Article 106(2) TFEU might apply.
Siksi komissio arvioi, voitaisiinko SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa soveltaa.