natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission recalls that in this case it opened the formal investigation procedure on the recapitalisation measure regarding its compatibility with the internal market pursuant to Article 107(3) TFEU [24] as restructuring aid on 4 November 2009.
Komissio muistuttaa, että se aloitti tässä asiassa 4 päivänä marraskuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn arvioidakseen pääomankorottamistoimenpiteiden soveltumisesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan [24] 3 kohdan mukaisena rakenneuudistustukena.
Further, the Commission expressed doubts as to whether adequate burden-sharing was ensured in any way and whether the distortion of competition was limited, as required by the State aid rules (paragraph 50 of the opening Decision).
Lisäksi komissio ilmoitti epäilevänsä, ettei asianmukaista vastuunjakoa ollut varmistettu millään tavalla eikä kilpailun vääristymistä ollut rajoitettu valtiontukisäännöissä edellytetyllä tavalla (menettelyn aloittamispäätöksen 50 kohta).
Finally, given the uncertainty as to whether the difficulties of Sparkasse KölnBonn were due to investment decisions taken well before the crisis or rather to the crisis itself, the Commission did not conclude whether the recapitalisation measures would fall under Article 107(3)(b) TFEU or under Article 107(3)(c) TFEU.
Koska ei ollut varmaa, johtuivatko Sparkasse KölnBonnin vaikeudet selvästi ennen kriisiä tehdyistä sijoituspäätöksistä vai itse kriisistä, komissio ei ratkaissut sitä, kuuluivatko pääoman korotukset SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan.
The Commission decided to proceed with an investigation of the facts in order to identify the proper legal basis to be applied and to take a position later in the process.
Komissio päätti tutkia tosiseikat selvittääkseen sovellettavan oikeusperustan ja tehdäkseen asiasta päätöksen myöhemmässä vaiheessa.
The Commission notes that no comments from interested third parties have been received with regard to the opening Decision on the recapitalisation measure.
Komissio toteaa, ettei asianomaisilta saatu huomautuksia pääoman korotusta koskevasta menettelyn aloittamispäätöksestä.
Germany indicated that it had reviewed the Commission’s Decision of 4 November 2009, in which the Commission decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU.
Saksa ilmoitti tutkineensa 4 päivänä marraskuuta 2009 tehdyn komission päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn.
It informed the Commission that it upheld its opinion that the recapitalisation measures received by Sparkasse KölnBonn in the form of a silent participation and certificates of participation at the end of 2008 and the beginning of 2009 did not constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Se ilmoitti komissiolle olevansa edelleen sitä mieltä, että Sparkasse KölnBonnin äänettömän osakkuuden ja osuustodistusten muodossa vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa saamat pääoman korotukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Germany considered the measures to be in conformity with the market economy investor principle in accordance with the reasoning provided prior to the opening Decision (see paragraphs 24-28 of the opening Decision).
Saksan mielestä nämä toimenpiteet ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjen perustelujen mukaisesti (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 24–28 kohta).
Germany disagreed with the Commission’s assessment that at the time the recapitalisation measures were executed, i.e. end 2008/beginning 2009, the market for hybrid instruments had completely dried up [25].
Saksa oli eri mieltä komission arviosta, jonka mukaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat täysin ehtyneet [25] vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa, kun pääoman korotukset suoritettiin.
More specifically, it disagreed with the Commission’s conclusion that no market economy investor or owner would have engaged in such an investment at the time, even at a higher price (see paragraph 38 of the opening Decision).
Erityisesti se oli eri mieltä komission päätelmästä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja tai omistaja ei olisi tehnyt vastaavaa sijoitusta edes korkeammasta hinnasta (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 38 kohta).
It argued that market developments did not affect Sparkasse KölnBonn, which was able to issue junior debt both in the last 4 months of 2008 (totalling EUR [10-15] million) and in the first quarter of 2009 (totalling EUR [35-40] million) in tranches of up to several hundred thousand euro.
Saksan mukaan markkinoiden kehitys ei vaikuttanut Sparkasse KölnBonniin, joka pystyi laskemaan liikkeeseen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevia velkoja sekä vuoden 2008 neljän viimeisen kuukauden aikana (yhteisarvoltaan [10–15] miljoonaa euroa) että vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä (yhteisarvoltaan [35–40] miljoonaa euroa) useiden satojentuhansien eurojen erissä.
Finally, Germany contested whether the recapitalisation of Sparkasse KölnBonn by Förderungsgesellschaft involved any state resources.
Saksa kiisti myös, että Förderungsgesellschaftin suorittamaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseen olisi käytetty valtion varoja.
Germany expressed, however, its confidence, that were the Commission to confirm its preliminary assessment regarding the State aid character of Sparkasse KölnBonn’s recapitalisation, the measures would be compatible with the internal market under Article 107(3)(b) TFEU.
Vaikka komissio vahvistaisi alustavan arvionsa, jonka mukaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korotus on luonteeltaan valtiontukea, Saksa ilmoitti kuitenkin luottavansa siihen, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
Germany argued that the restructuring plan complied with all the conditions set forth in the Commission’s Communication of 23 July 2009 on the return to viability and the assessment of restructuring measures in the financial sector in the current crisis under the State aid rules [26] (‘Restructuring Communication’).
Saksa väitti rakenneuudistussuunnitelman täyttävän kaikki edellytykset, jotka on asetettu elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella 23 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa [26], jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’.
In Germany’s opinion the restructuring plan ensures that Sparkasse KölnBonn’s long-term viability is restored, Sparkasse KölnBonn provides a sufficient own contribution to the restructuring costs and distortions of competition are limited by substantial structural and behavioural measures.
Saksan mielestä rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että Sparkasse KölnBonnin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu, Sparkasse KölnBonn osallistuu riittävällä omalla rahoitusosuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin ja kilpailun vääristymistä rajoitetaan merkittävillä rakenteellisilla ja toimintalinjoja koskevilla toimenpiteillä.
The commitments provided by Germany are set out in Annexes I to III and form an integral part of this Decision.
Saksan antamat sitoumukset on lueteltu liitteissä I–III, ja ne ovat olennainen osa tätä päätöstä.
In order to ensure that the commitments will be implemented, a monitoring trustee will be appointed.
Sitoumusten täytäntöönpanon varmistamiseksi nimitetään valvonnasta vastaava toimitsijamies.
The appointment procedure and the responsibilities of the monitoring trustee are set out in Annex II.
Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimitysmenettely ja tehtävät on esitetty liitteessä II.
Further, Germany has committed itself to a timeline for divestments (see Annex I, points 10 and 13).
Lisäksi Saksa on sitoutunut toteuttamaan divestoinnit tietyssä määräajassa (ks. liitteessä I olevat 10 ja 13 kohta). Jos tätä määräaikaa ei noudateta, nimitetään luovutuksen hoitava toimitsijamies.
Should the committed timeline for divestiture not be met, a divestiture trustee will be appointed and will perform his duties in accordance with the conditions stipulated in Annex III.
Menettely luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen valitsemiseksi ja hänen tehtävänsä vahvistetaan liitteessä III.
Existence and amount of the aid
Valtiontuen olemassaolo ja määrä
Article 107(1) TFEU provides that any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings is, in so far as it affects trade between Member States, incompatible with the internal market.
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
In the opening Decision (section 5.1) the Commission reached the preliminary conclusion that the recapitalisation measures of Sparkasse KölnBonn constituted State aid.
Menettelyn aloittamispäätöksessä (5.1 luku) komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että molemmat toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseksi olivat valtiontukea.
The Commission cannot agree with Germany’s reasoning according to which the measures did not constitute aid inasmuch as the conditions of both instruments were in line with what a market economy investor would have accepted.
Komissio ei voi hyväksyä Saksan esittämiä perusteita, joiden mukaan toimenpiteet eivät olleet valtiontukea, koska molempien instrumenttien ehdot olivat markkinataloussijoittajan hyväksyttävissä.
Even if the remuneration on both instruments was in line with the interest paid on comparable instruments until the beginning of 2008, it was too low in the case of Sparkasse KölnBonn given the high risk resulting from the lack of profitability of the Bank.
Vaikka molemmista instrumenteista maksettava korvaus vastasi samankaltaisista instrumenteista vuoden 2008 alkuun asti maksettua korkoa, se oli liian pieni Sparkasse KölnBonnin tapauksessa, koska pankin toiminnan kannattamattomuus aiheutti suuren riskin.
At the time of the recapitalisation, the market for hybrid instruments had even completely dried up.
Pääoman korottamisen aikaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat ehtyneet täysin.
Therefore, in the context of the case and in particular the situation of the market, the Commission could not accept the argument that a market economy investor would have made the investment at the time, not to mention investing on equivalent terms.
Näin ollen tämän tapauksen olosuhteiden ja etenkin silloisen markkinatilanteen perusteella komissio ei voinut hyväksyä väitettä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman sijoituksen ja jopa samoilla ehdoilla.
The investigation did not reveal any information which would have altered this assessment.
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään tietoja, joiden perusteella tätä arviota olisi syytä muuttaa.
Junior debt issuances by Sparkasse KölnBonn at the end of 2008 and in the first quarter of 2009 do not provide reliable evidence that the markets for hybrid instruments were active owing to the very limited amount of single tranches involved.
Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien velkojen liikkeeseenlasku, jonka Sparkasse KölnBonn toteutti vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä, ei ole uskottava osoitus siitä, että hybridi-instrumenttien markkinat toimivat, sillä yksittäisten erien suuruus oli hyvin pieni.
Tranches of hybrid instruments worth several hundred thousand euro represent a considerably different level of risk from an instrument worth nominally EUR 150 million and are therefore much easier to absorb by the private markets.
Useiden satojentuhansien eurojen arvoiset hybridi-instrumenttien erät ovat riskitasoltaan täysin toista luokkaa kuin nimellisarvoltaan 150 miljoonan euron instrumentti, ja näin ollen ne oli helpompi saada kaupaksi yksityisillä markkinoilla.
Therefore, the Commission upholds its view that no market economy investor would have acquired a hybrid instruments issue of comparable size and characteristics as Sparkasse KölnBonn’s recapitalisation measures at that time.
Komissio pitää siis kiinni näkemyksestään, jonka mukaan markkinataloussijoittaja ei olisi ostanut hybridi-instrumentteja, jotka kooltaan ja ominaisuuksiltaan olisivat vastanneet toimenpiteitä Sparkassen pääoman korottamiseksi.
As regards the nature of the resources used to recapitalise Sparkasse KölnBonn by Förderungsgesellschaft, the Commission recalls that it has already established in its case practice that means provided by RSGV are resources directly or indirectly controlled by public authorities [27].
Komissio muistuttaa Förderungsgesellschaftin tekemässä Sparkasse KölnBonnin pääoman korotuksessa käytettyjen varojen luonteen osalta todenneensa jo aiemmin käsittelemissään tapauksissa, että RSGV:n antamat varat ovat julkisten viranomaisten suoraan tai välillisesti hallinnoimia varoja [27].
The Commission considers that this also applies to Förderungsgesellschaft, which is a wholly-owned subsidiary of RSGV.
Komission mielestä tämä pätee myös Förderungsgesellschaftiin, joka on RSGV:n kokonaan omistama tytäryhtiö.
Therefore, these resources are state resources within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Näin ollen kyseiset varat ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.
In the light of the above, the Commission confirms the provisional conclusion reached in the opening Decision that the recapitalisation measures in favour of Sparkasse KölnBonn constitute State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, jonka mukaan toimenpiteet Sparkassen pääoman korottamiseksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
The Commission furthermore notes that the rescue aid measures have been converted into restructuring aid which continues to constitute an advantage for the Bank.
Komissio huomauttaa lisäksi, että pelastamistukitoimenpiteet on muutettu rakenneuudistustueksi, joka antaa Sparkasselle edelleen etua.
The measures allowed the Bank to obtain financing in a situation where it was unable to raise capital on the market, especially in the financial and economic crisis.
Toimenpiteen avulla Sparkasse pystyi saamaan rahoitusta tilanteessa, jossa se ei erityisesti finanssi- ja talouskriisin vuoksi pystynyt saamaan pääomaa markkinoilta.
This gives an economic advantage to the Bank and strengthens its position compared with that of its competitors in Germany and other Member States that are not benefiting from the same support.
Sparkasse on saanut tästä taloudellista etua ja sen asema on vahvistunut verrattuna sen Saksassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin, jotka eivät ole hyötyneet samasta tuesta.
The measures must therefore be regarded as liable to distort competition and affect trade between Member States.
Toimenpiteiden on näin ollen katsottava olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
The aid element in the capital injections amounts to EUR 650 million and represents 3,3 % in relation to the Bank’s risk weighted assets (end of 2008).
Tuen osuus pääoman korotuksista on 650 miljoonaa euroa, mikä on 3,3 prosenttia suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin (vuoden 2008 lopussa).
Legal basis for the compatibility assessment
Soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta
In its opening Decision of 4 November 2009, the Commission did not conclude what would be the proper legal basis for the analysis of the recapitalisation measures.
Komissio ei ratkaissut 4 päivänä marraskuuta 2009 menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, mikä olisi asianmukainen oikeusperusta pääoman korotusten analysoinnille.
Based on the information available at that time, the decisions to invest in regional development projects taken in the period considerably before the financial crisis seemed to be the major source of Sparkasse KölnBonn’s difficulties.
Tuolloin saatavilla olleiden tietojen perusteella vaikutti siltä, että selvästi ennen finanssikriisiä tehdyt päätökset sijoittamisesta aluekehityshankkeisiin olivat pääsyy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin.
As the crisis appeared only to have exacerbated existing problems of the Bank, the application of Article 107(3)(c) TFEU was not excluded.
Koska kriisi näytti vain pahentaneen pankin aiempia ongelmia, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamista ei voitu sulkea pois.
On the other hand, the implementation date of the recapitalisation measures at the peak of the financial crisis and the Commission’s financial crisis banking case practice suggested the application of Article 107(3)(b) TFEU.
Toisaalta pääoman korottaminen tapahtui finanssikriisin ollessa pahimmillaan, joten finanssikriisin aikaisissa pankkitapauksissa sovelletun komission käytännön perusteella myös SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen olisi mahdollista.
Further, even if previous decisions made reference to the Guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [28] ( ‘Restructuring Guidelines’), the Commission has clarified in point 49 of the Restructuring Communication that all aid notified to the Commission before 31 December 2010 will be assessed as restructuring aid to banks pursuant to the Restructuring Communication instead of the Restructuring Guidelines.
Vaikka aiemmissa päätöksissä on viitattu valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuihin suuntaviivoihin [28], jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’), komissio on täsmentänyt rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 49 kohdassa, että kaikki komissiolle 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen ilmoitettu tuki arvioidaan pankeille annettavana rakenneuudistustukena rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen sijasta.
Given the continuing sensitivity of the banking sector in Germany the Commission concludes that the potential dissolution of one of the biggest saving banks in Germany due to the […] would have had systemic implications and therefore threatened financial stability in Germany.
Koska pankkialan tilanne on Saksassa edelleen herkkä, komissio toteaa, että yhden Saksan suurimman säästöpankin mahdollinen hajoaminen […] vuoksi vaikuttaisi järjestelmään ja uhkaisi näin ollen Saksan talouden vakautta.
Therefore, Article 107(3)(b) TFEU is the appropriate legal basis for assessing whether the aid received by Sparkasse KölnBonn is compatible with the internal market as restructuring aid in order to preserve financial stability.
Näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta on asianmukainen oikeusperusta arvioitaessa, soveltuuko Sparkassen saama tuki sisämarkkinoille talouden vakauden säilyttämiseen tähtäävänä rakenneuudistustukena.
According to the Restructuring Communication, first, the restructuring plan has to demonstrate that the restructuring process which a beneficiary of State aid is undergoing is suitable to restore its long-term viability.
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava ensinnäkin, että tuensaajaan kohdistuva rakenneuudistusprosessi soveltuu tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen.
Second, the aid amount must be limited to the minimum necessary and both the beneficiary and its capital holders should contribute to the restructuring as much as possible with their own resources.
Toiseksi tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja sekä tuensaajan että sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista.
Third, measures need to be in place to limit distortion of competition created by artificially supporting the market power of the beneficiary and to ensure a competitive banking sector.
Kolmanneksi tuensaajan markkinavoiman keinotekoisen tukemisen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä on rajoitettava toimenpitein, joilla on myös varmistettava pankkialan kilpailukyky.
Finally, monitoring and procedural issues need to be addressed.
Myös seurantaa ja menettelyä koskevat kysymykset on ratkaistava.
In line with points 9 to 11 of the Restructuring Communication, Germany submitted a comprehensive and detailed restructuring plan which provides complete information on the business model.
Saksa toimitti rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9–11 kohdan mukaisesti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman, jossa oli kattavat tiedot liiketoimintamallista.
The plan also identifies the causes of the difficulties faced by the Bank.
Suunnitelmassa eriteltiin myös pankin vaikeuksien syyt.
As regards its business model, Sparkasse KölnBonn intends to refocus on the traditional regional savings bank business activities.
Liiketoimintamallissaan Sparkasse aikoo keskittyä perinteiseen alueelliseen säästöpankkitoimintaan.
It will provide a full range of retail banking products to its core customer segments in the Cologne-Bonn region: retail, SMEs as well as smaller corporate customers and institutional clients located in the region.
Se tarjoaa kattavan valikoiman vähittäispankkipalveluja Kölnin ja Bonnin alueella keskeisille asiakassegmenteilleen, joita ovat yksityisasiakkaat, pk-yritykset ja alueella sijaitsevat pienemmät yritysasiakkaat ja institutionaaliset asiakkaat.
As a consequence, Sparkasse KölnBonn will concentrate on its statutory activities and capitalise on its core competence, while withdrawing from those areas which have been at the origin of its financial difficulties.
Sparkasse keskittyy siis lain mukaisiin toimintoihinsa ja hyödyntää keskeistä osaamistaan ja vetäytyy niiltä aloilta, joista sen talousvaikeudet johtuvat.
In particular, Sparkasse KölnBonn ceases proprietary trading, all non-core subsidiaries and investments in SAA and ABS portfolios.
Sparkasse luopuu erityisesti omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä, kaikista ydinliiketoimintaan kuulumattomista tytäryhtiöistä ja sijoituksista SAA- ja ABS-salkkuihin.
The Commission considers that the new business model of the Bank is viable and sustainable in the long term.
Komission mielestä pankin uusi liiketoimintamalli on elinkelpoinen ja kestävä pitkällä aikavälillä.
Sparkasse KölnBonn’s difficulties were mainly attributable to three activities: (i) regional development projects, (ii) investments in ABS and SAA portfolios and (iii) the Bank’s investment in WestLB.
Sparkassen vaikeudet johtuivat pääasiassa kolmesta toiminnasta: i) aluekehityshankkeista, ii) sijoituksista ABS- ja SAA-salkkuihin ja iii) pankin omistusosuudesta WestLB:ssä.
Already in 2008 Sparkasse KölnBonn initiated the sale or liquidation of non-core subsidiaries related to regional development.
Sparkasse aloitti jo vuonna 2008 aluekehityksen alalla toimivien ydinliiketoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnin tai likvidoinnin.
The full cessation of these activities constitutes a necessary and appropriate measure to remove the Commission’s concerns as the divestments set an ultimate limit to any future losses or risk exposure resulting from the subsidiaries.
Näiden toimintojen lopettaminen kokonaan on välttämätön ja asianmukainen toimenpide, jolla voidaan poistaa komission esittämät huolet, sillä myynnillä poistetaan näistä tytäryhtiöistä aiheutuvat mahdolliset tulevat tappiot tai riskit.
Additionally, the measure frees up capital as well as management capacities, which can be re-employed in the core business of the Bank.
Lisäksi toimenpiteellä vapautetaan pääomaa sekä johdon resursseja, joita voidaan hyödyntää pankin ydinliiketoiminnassa.
Furthermore the divestments will also reduce the Bank’s balance sheet by approximately EUR [180-230] million ([0-2] %) [29].
Divestoinnit pienentävät myös pankin tasetta noin [180–230] miljoonaa euroa ([0–2] prosenttia) [29].