natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An indication of whether the gas effluents are treated in a central waste gas treatment plant located on site or off site.
Maininta siitä, käsitelläänkö jätekaasuja laitoksen alueella tai sen ulkopuolella sijaitsevassa keskitetyssä jätekaasun käsittelylaitoksessa.
An indication of the sources (e.g. unit processes) of both diffuse/fugitive and stack emissions.
Maininta sekä haja-/karkauspäästöjen että piippupäästöjen lähteistä (esim. yksikkökohtaisista prosesseista).
Flue-gas flow rate.
Savukaasun virtausnopeus.
Reference conditions (e.g. concentration data will refer to dry waste gases — if not, this will be indicated — and the reference oxygen content will be mentioned, if applicable).
Vertailuolosuhteet (esim. pitoisuustiedot koskevat kuivia jätekaasuja – ellei näin ole, se on mainittava – ja tarvittaessa mainitaan vertailukohtana käytetty happipitoisuus).
An indication of the techniques used (including both the technology used and the way in which the installations are designed, built, maintained, operated and decommissioned) to prevent, and where this is not practicable, to reduce emissions to air.
Maininta ilmaan joutuvien päästöjen ehkäisemiseksi ja, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi käytetyistä tekniikoista (sekä käytetyt menetelmät että laitoksen suunnittelu, rakenne, ylläpito, käyttö ja tapa, jolla sen toiminta pysäytetään).
Information submitted should include, if relevant for the sector concerned, the items listed below.
Tietoihin olisi sisällyttävä jäljempänä luetellut kohdat, jos ne ovat merkityksellisiä kyseisen alan kannalta.
The type(s) and quantities of residues/waste (e.g. sludge) generated/created by the activity.
Toiminnassa tuotettujen/syntyneiden jäämien/jätteiden (esim. lietteen) tyyppi ja määrä.
The (physical/chemical) characteristics of the residues/waste generated/created by the activity (e.g. metals content, average dry solid content).
Toiminnassa tuotettujen/syntyneiden jäämien/jätteiden (fyysiset/kemialliset) ominaisuudet (esim. metallipitoisuus, keskimääräinen kuiva-ainepitoisuus).
The specific weight of organic and inorganic residues/waste disposed of and the specific weight which is recycled/reused internally or externally.
Poistettujen orgaanisten ja epäorgaanisten jäämien/jätteiden ominaispaino ja sisäisesti tai ulkoisesti kierrätetty / uudelleen käytetty ominaispaino.
An indication of the techniques used (including both the technology used and the way in which the installations are designed, built, maintained, operated and decommissioned) to prevent the generation of residues/waste or, when this is not practicable, to reduce the generation of residues/waste.
Maininta jäämien/jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi käytetyistä tekniikoista (sekä käytetyt menetelmät että laitoksen suunnittelu, rakenne, ylläpito, käyttö ja tapa, jolla sen toiminta pysäytetään).
The environmental performance and operational data provided should be accompanied by all the relevant general information such as, where applicable:
Ympäristötehokkuutta ja toimintaa koskeviin tietoihin olisi liitettävä kaikki merkitykselliset yleiset tiedot, kuten soveltuvin osin seuraavat:
the year the installation was built and commissioned, and an indication of the nature and dates of major retrofits;
laitoksen rakentamisvuosi ja toiminnan aloitusvuosi sekä maininta merkittävien jälleenasennusten luonteesta ja ajankohdasta;
the type of production processes, catalysts, process equipment (e.g. mill, heat exchanger and furnace) used;
käytetty tuotantoprosessi, katalyytit, tuotantovälineistö (esim. valssain, lämmönvaihdin ja uuni);
the main operating conditions of the process (e.g. continuous or batch process, recurring events such as furnace decoking, catalyst regeneration, production load, process temperature);
prosessin tärkeimmät toimintaolosuhteet (esim. jatkuva prosessi vai eräprosessi, uunissa tehtävän hiilenpoiston kaltaiset toistuvat tapahtumat, katalyytin regenerointi, tuotantokuorma, prosessilämpötila);
the different types of products manufactured and how their quality/composition may affect the consumptions/emissions;
tuotetut eri tuotetyypit ja se, miten niiden laatu/koostumus voi vaikuttaa kulutukseen/päästöihin;
measures taken to prevent or, where this is not practicable, to reduce pollution during other than normal operating conditions (such as start-up and shutdown operations, leaks, malfunctions, momentary stoppages and the definitive cessation of operations);
toimenpiteet, joilla ehkäistään tai, jos se ei ole mahdollista, vähennetään ympäristön pilaantumista muissa kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa (kuten laitoksen käynnistys- ja pysäytystoimet, vuodot, virhetoiminnot, väliaikainen seisautus tai lopullinen toiminnan lakkauttaminen);
measures taken to reduce the likelihood (frequency) and/or environmental effects of incidents/accidents.
toimet vaaratilanteiden/onnettomuuksien todennäköisyyden (toistuvuuden) ja/tai ympäristövaikutusten vähentämiseksi.
For emission data, in addition to the value and unit for the parameter monitored, the information submitted should include, where applicable:
Päästöistä toimitettaviin tietoihin olisi sisällyttävä tarkkaillun parametrin arvon ja yksikön lisäksi soveltuvin osin seuraavat:
the emission source (e.g. reactor, furnace);
päästölähde (esim. reaktori, uuni)
an indication of the type of emission pattern (e.g. minimum/maximum values, percentiles or a graphic presentation, see Section 5.4.7.3).
maininta päästökaavan tyypistä (esim. vähimmäis-/enimmäisarvot, prosenttipisteet tai graafinen esitys, ks. 5.4.7.3 kohta).
For emission monitoring data, the information submitted should include, where applicable, the items listed below.
Päästöjen tarkkailusta toimitettaviin tietoihin olisi sisällyttävä soveltuvin osin jäljempänä luetellut kohdat.
The frequency of the measurement/sampling/monitoring.
Mittauksen/näytteenoton/tarkkailun tiheys.
The averaging period used to report the data (see detailed information below).
Tietojen ilmoittamiseen käytetty keskiarvon laskentajakso (ks. jäljempänä esitetyt yksityiskohtaiset tiedot).
The type of monitoring method used (e.g. direct measurement, indirect measurement, mass/heat balances, emission factors) and an indication of the EN/ISO (or other) monitoring standard(s) used including the sampling method and sample pre-treatment.
Käytetyn tarkkailumenetelmän tyyppi (esim. suora mittausmenetelmä, epäsuora mittausmenetelmä, massa-/lämpötase, päästökertoimet) ja maininta tarkkailussa käytety(i)stä EN/ISO-standard(e)ista (tai muusta standardista), mukaan lukien näytteenottomenetelmä ja näytteen esikäsittely.
If available, the limit of detection (LOD) and the limit of quantification (LOQ) will be given for the parameter monitored.
Tarkkaillusta parametrista ilmoitetaan osoitusraja ja määritysraja, jos ne ovat saatavilla.
In cases where the monitoring standard used is not an EN/ISO standard, a description of the standard will be provided.
Niissä tapauksissa, joissa käytetty tarkkailustandardi ei ole EN/ISO-standardi, esitetään lisäksi standardin kuvaus.
An indication of the measurement/sampling/monitoring uncertainties.
Maininta mittaamiseen/näytteenottoon/tarkkailuun liittyvistä epävarmuustekijöistä.
Details of the data source, e.g. who collected, analysed and submitted the data.
Yksityiskohdat tietolähteestä, esim. kuka keräsi, analysoi ja toimitti tiedot.
Whether the data was taken during normal operation or under other than normal operating conditions (e.g. start-ups/shutdowns, regular maintenance, exceptional conditions).
Se, kerättiinkö tiedot normaaleissa toimintaolosuhteissa vai muissa kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa (esim. käynnistys- ja pysäytystoimet, säännöllinen ylläpito, poikkeusolosuhteet).
The reference document on general principles of monitoring (MON) should be taken into account with respect to the expression of monitoring results and how to deal with uncertainties, direct measurements and monitoring requirements.
Tarkkailun yleisiä periaatteita koskeva vertailuasiakirja (Reference Document on General Principles of Monitoring) olisi otettava huomioon tarkkailutulosten esittämisessä ja siinä, miten käsitellään epävarmuustekijöitä, suoria mittausmenetelmiä ja tarkkailuvaatimuksia.
When providing emission monitoring information, the period over which the values have been collected and averaged should be unambiguously indicated.
Päästöjen tarkkailua koskevia tietoja toimitettaessa olisi mainittava yksiselitteisesti ajanjakso, jona arvot on kerätty ja jolta niiden keskiarvot on laskettu.
Information collected during other than normal operating conditions should be reported separately.
Muissa kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa kerätyt tiedot olisi esitettävä erikseen.
The exchange of information should address the performance of plants/installations and techniques in terms of emissions, expressed both as short- and long-term averages, where appropriate (see Section 1.1.1).
Tietojenvaihdossa olisi käsiteltävä laitosten ja tekniikoiden päästötehokkuutta, ilmaistuna tarvittaessa sekä lyhyen että pitkän aikavälin keskiarvoina (ks. 1.1.1 kohta).
The availability of both types of information, the relevance as well as the feasibility of their collection and subsequent analysis should be discussed at the kick-off meeting (see Section 4.6.2.2).
Aloituskokouksessa olisi keskusteltava molempien tietotyyppien saatavuudesta ja merkityksellisyydestä sekä niiden keruun ja myöhemmän analysoinnin toteutuskelpoisuudesta (ks. 4.6.2.2 kohta).
A set of data containing short-term averages (e.g. half-hourly, hourly, daily averages) covering a longer time span (e.g. one or several years) allows for subsequent calculations of short- and long-term averages and percentiles.
Tietokokonaisuus, johon sisältyy lyhyen aikavälin keskiarvoja (esim. puolen tunnin, tunnin ja päivän keskiarvot) pidemmältä ajanjaksolta (esim. yksi tai useampi vuosi) mahdollistaa lyhyen ja pitkän aikavälin keskiarvojen ja prosenttipisteiden laskemisen.
Particularly the variation range and distribution functions (e.g. maximum, mean, standard deviation from the spot measurements) of daily or hourly averages collected over a long period of time (e.g. one year or more) is necessary to identify the emission pattern and possible peak emissions that may occur.
Erityisesti pitkältä ajanjaksolta (esim. vähintään vuoden ajalta) kerättyjen päivä- tai tuntikohtaisten keskiarvojen vaihteluväli ja jakauma (esim. suurin arvo, keskiarvo, keskihajonta yksittäismittauksista) ovat tarpeen päästökaavan ja mahdollisten päästöhuippujen yksilöimiseksi.
Yearly averages generally give a good image of the environmental performance related to a process/technique, independently of local disturbances or short-term variations as they include emissions at installation levels from all sources and conditions throughout the year, i.e. in a relative steady-state situation.
Vuosittaiset keskiarvot antavat yleensä hyvän kuvan prosessin/tekniikan ympäristötehokkuudesta paikallisista häiriöistä tai lyhyen aikavälin vaihteluista riippumatta, koska niihin sisältyvät laitoskohtaiset päästöt kaikista lähteistä ja kaikissa olosuhteissa koko vuoden ajalta, toisin sanoen verrattain pysyvässä tilanteessa.
Yearly averages are also of interest in the context of benchmarking candidate techniques.
Vuosittaiset keskiarvot ovat myös kiinnostavia parhaaksi käytettävissä olevaksi tekniikaksi ehdolla olevien tekniikoiden vertailevassa arvioinnissa.
For yearly averages, it is important to indicate how they were derived or calculated (e.g. from continuous or spot measurements and, if the latter, how many) and if emissions during other than normal operating conditions are included.
Vuosittaisissa keskiarvoissa on tärkeää mainita, miten ne on saatu tai laskettu (esim. jatkuvista mittauksista vai yksittäismittauksista ja, jos on käytetty yksittäismittauksia, miten monesta) ja sisältyvätkö keskiarvoihin muissa kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa aiheutuneet päästöt.
The TWGs set up for the drawing up or reviewing of a BREF should adhere to the general principles indicated in Section 5.4.
BREF-asiakirjan laadintaa tai uudelleentarkastelua varten perustettujen teknisten työryhmien olisi noudatettava 5.4 kohdassa esitettyjä yleisiä periaatteita.
For the purpose of the information exchange, as defined in Article 13(1) and (2) of Directive 2010/75/EU, TWG members should therefore provide information (especially consumption and emission data) at least down to the activity/plant/installation level.
Direktiivin 2010/76/EU 13 artiklan 1 ja 2 kohdassa määriteltyä tietojenvaihtoa varten teknisen työryhmän jäsenten olisi näin ollen toimitettava tietoja (erityisesti kulutus- ja päästötietoja) vähintäänkin toiminto- tai laitoskohtaisesti.
The TWG will determine whether or not to go to a more disaggregated level (e.g. reactor, furnace, unit operation, process).
Tekninen työryhmä määrittää, kerätäänkö tietoja vieläkin eriytetymmin (esim. reaktorista, uunista, yksikön toiminnasta, prosessista).
However, data aggregated from several plants can be used to elaborate Chapter 3 of the BREF entitled ‘Current emissions and consumption levels’.
Useista laitoksista koottuja tietoja voidaan kuitenkin käyttää BREF-asiakirjan 3 luvussa ”Nykyiset päästö- ja kulutustasot”.
In the case of a BREF review, TWG members should suggest in their list of wishes the type and format of sector-specific data that should be collected for the review of the BREF in question.
Jos kyseessä on BREF-asiakirjan uudelleentarkastelu, teknisen työryhmän jäsenten olisi ehdotettava toiveluettelossaan kyseisen BREF-asiakirjan uudelleentarkastelua varten kerättävien alakohtaisten tietojen tyyppiä ja muotoa.
The background paper prepared by the EIPPCB for the kick-off meeting should present the TWG suggestions and make concrete proposals for the outline of a sector-specific data collection template and for discussions regarding the type and format of data to be collected and submitted.
EIPPCB:n aloituskokousta varten valmistelemassa tausta-asiakirjassa olisi esiteltävä teknisen työryhmän ehdotukset ja tehtävä konkreettisia ehdotuksia tietojenkeruussa käytettäväksi alakohtaiseksi malliksi sekä kerättävien ja toimitettavien tietojen tyypistä ja muodosta käytäviä keskusteluja varten.
The TWG should decide at the kick-off meeting whether the general principles provided in this guidance document on data collection will have to be supplemented by sector-specific aspects for the BREF in question.
Teknisen työryhmän olisi päätettävä aloituskokouksessa, onko tässä ohjeasiakirjassa esitettyjä yleisiä periaatteita täydennettävä alakohtaisilla näkökohdilla kyseistä BREF-asiakirjaa varten.
The TWG should discuss and develop sector-specific template(s) for collecting and submitting information to the EIPPCB following the general principles given in Section 5.2.
Teknisen työryhmän olisi keskusteltava ja laadittava alakohtainen malli (alakohtaisia malleja) tietojen keräämiseksi ja toimittamiseksi EIPPCB:lle 5.2 kohdassa esitettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti.
The TWG should in particular determine the type of data, averages, ranges, distributions, units, reference conditions to be used/submitted, taking into account the data available and the units and reference conditions used by the producers.
Teknisen työryhmän olisi erityisesti määritettävä käytettävät/toimitettavat tietotyypit, keskiarvot, vaihteluvälit, jakaumat, yksiköt ja vertailuolosuhteet ottaen huomioon käytettävissä olevat tiedot sekä tuottajien käyttämät yksiköt ja vertailuolosuhteet.
Agreeing on these issues will therefore be one of the objectives of the kick-off meeting and there should be enough time foreseen for this.
Näistä kysymyksistä sopiminen on siten yksi aloituskokouksen tavoitteista, ja tähän olisi varattava riittävästi aikaa.
Important: The template(s) should be created in a format to allow for easy data compilation and analysis such as Excel, XML or other statistical tools.
Tärkeää: Malli(t) olisi laadittava muodossa, jossa tietoja on helppo koota ja analysoida, kuten Excel, XML tai muut tilastovälineet.
Preference should be given to multiple-choice questions.
Monivalintakysymykset olisi asetettava etusijalle.
The use of questions allowing open answers should be limited as much as possible because they inherently lead to necessary clarifications because inconsistent terminology is used.
Avoimia kysymyksiä olisi käytettävä mahdollisimman vähän, koska vastauksia joudutaan täsmentämään niissä käytetyn epäjohdonmukaisen terminologian vuoksi.
An option to facilitate data validation is to be built in to the templates.
Malleihin on sisällytettävä mahdollisuus helpottaa tietojen validointia.
The template could be tested during site visits for further improvements.
Mallia voitaisiin testata laitosvierailujen aikana parannusten tekemiseksi.
The TWG should define at their kick-off meeting the schedule for gathering and submitting data to the EIPPCB (in accordance with the ‘Typical workflow for the drawing up and reviewing of BREFs’ set out in Section 1.2.4).
Teknisen työryhmän olisi määriteltävä aloituskokouksessa aikataulu tietojen keräämiselle ja toimittamiselle EIPPCB:lle (1.2.4 kohdassa esitetyn BREF-asiakirjojen laadinnan ja uudelleentarkastelun tyypillisen työnkulun mukaisesti).
Last minute data should be avoided because it is difficult for the whole TWG to peer review them.
Viime hetken tietoja olisi vältettävä, koska silloin koko teknisen työryhmän on vaikea tehdä niille vertaisarviointia.
Information submitted after the set deadline(s) may not be taken into account (see also Section 1.2.4).
Määräajan (määräaikojen) jälkeen toimitettuja tietoja ei välttämättä oteta huomioon (ks. myös 1.2.4 kohta).
For emissions data, the TWG should decide, on the basis of the concentration and (specific) load data gathered (if both data are available, they should both be submitted), if one or both types of data would contribute to deriving useful BAT conclusions.
Päästötietojen yhteydessä teknisen työryhmän olisi päätettävä kerättyjen pitoisuustietojen ja (ominais)kuormitusta koskevien tietojen pohjalta (jos molemmat tiedot ovat saatavilla, molemmat olisi myös toimitettava), edistävätkö jommatkummat vai molemmat tiedot hyödyllisten BAT-päätelmien tekemistä.
Both concentration and specific loads can be useful for the BREFs.
Sekä pitoisuudet että ominaiskuormitukset voivat olla hyödyllisiä BREF-asiakirjojen kannalta.
Specific loads (e.g. mass of pollutants released per mass of product manufactured) allow for the comparison of the environmental performance of installations irrespective of their different production volumes and are not influenced by mixing or dilution.
Ominaiskuormitusten (esim. epäpuhtauspäästöjen massa valmistetun tuotteen massaa kohti) avulla voidaan vertailla laitosten ympäristötehokkuutta niiden erilaisista tuotantomääristä huolimatta. Sekoittaminen tai laimentaminen ei myöskään vaikuta niihin.
Concentrations (accompanied by reference conditions and averaging periods) generally give more information on short-term performance of individual processes or unit operations and thus can reveal fluctuations and peak emissions.
Pitoisuudet (joihin liitetään vertailuolosuhteet ja keskiarvon laskentajaksot) antavat yleensä enemmän tietoa yksittäisten prosessien tai yksikköjen toiminnan lyhyen aikavälin tehokkuudesta ja voivat siten paljastaa vaihteluja ja päästöhuippuja.
They also establish environmental performance at any given moment.
Niiden avulla voidaan myös todeta ympäristötehokkuus minä tahansa ajankohtana.
Combining them with flow data, allows for establishing the pollution load at any given moment.
Pitoisuuksien yhdistäminen virtaustietoihin mahdollistaa saastekuorman toteamisen minä tahansa ajankohtana.
When continuous measurements are used, concentrations can be used to provide information on performance over a longer time period (e.g. a year).
Kun käytetään jatkuvia mittauksia, pitoisuuksia voidaan käyttää antamaan tietoa tehokkuudesta pitemmällä aikavälillä (esim. vuosi).
Quality assurance of the drawing up and reviewing of the BREFs
Bref-asiakirjojen laadinnan ja uudelleentarkastelun laadunvarmistus
Quality assurance of the process of drawing up and reviewing of the BREFs largely rests on the adherence to the guidance contained in this document, in particular regarding the BREF content and boundaries and the collection of data for deriving BAT.
BREF-asiakirjojen laadinta- ja uudelleentarkastelumenettelyn laadunvarmistus on suureksi osaksi tähän asiakirjaan sisältyvien ohjeiden noudattamisen varassa, erityisesti BREF-asiakirjan sisällön ja soveltamisalan sekä parhaan käytettävissä olevan tekniikan määrittelemiseksi tehtävän tiedonkeruun osalta.
The quality of a BREF depends upon both the quality of the participants involved in the process (high level of technical expertise and involvement) and also the quality of the ‘Sevilla process’ itself.
BREF-asiakirjan laatu määräytyy sekä menettelyn osallistujien laadun (teknisen asiantuntemuksen ja osallistumisen korkea taso) että itse Sevilla-menettelyn laadun perusteella.
To guarantee this quality, Member States, industries concerned, non-governmental organisations promoting environmental protection and the Commission are each expected to have in place a quality system that includes:
Laadun varmistamiseksi jäsenvaltioilla, kyseisellä teollisuudella, ympäristönsuojelua edistävillä valtioista riippumattomilla järjestöillä ja komissiolla odotetaan kullakin olevan käytössä laatujärjestelmä, johon sisältyvät
clear definitions of responsibilities and allocation of tasks;
selkeästi määritellyt vastuut ja tehtävänjako
methods and procedures;
menetelmät ja menettelyt
the allocation of sufficient resources (in particular staff);
riittävien resurssien (erityisesti henkilöstön) osoittaminen
an internal control system leading to continuous improvements.
sisäinen valvontajärjestelmä, jonka ansiosta laatua voidaan parantaa jatkuvasti.
The quality of the BREF is a day-to-day activity which is based on the personal commitment of all those involved in the exchange of information.
BREF-asiakirjan laadunvarmistus on päivittäistä toimintaa, joka perustuu kaikkien tietojenvaihtoon osallistuvien henkilökohtaiseen sitoutumiseen.
Generally at the origin of the information collected, each individual TWG members has, as a first level controller, a special role to play to guarantee the quality of his/her contributions.
Kullakin teknisen työryhmän jäsenellä on ensimmäisen tason valvojana erityinen tehtävä varmistaa toimittamiensa tietojen laatu yleensä siellä, mistä tiedot ovat peräisin.
The EIPPCB staff member who drafts the BREFs based on contributions from the TWG is a second level controller of the quality of the information submitted.
EIPPCB:n henkilöstö, joka laatii BREF-asiakirjat teknisen työryhmän toimittamien tietojen ja huomautusten perusteella, vastaa tietojen laadun toisen asteen valvonnasta.
The EIPPCB operates within the Institute for Prospective Technological Studies (IPTS) of the Commission's Joint Research Centre (JRC).
EIPPCB toimii komission Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) alaisessa Tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksessa (IPTS).
The IPTS holds an ISO 9001 certification and the JRC operates within the Internal Control Standards and Underlying Framework of the Commission, which is based on international good practice.
IPTS:llä on ISO 9001 -sertifikaatti, ja JRC noudattaa toiminnassaan kansainväliseen hyvään käytäntöön perustuvia komission sisäisiä valvontastandardeja ja niiden perustana olevaa kehystä.
This provides further assurance of the capacity of the EIPPCB to carry out its tasks.
Tämä antaa lisävarmuutta EIPPCB:n valmiuksista hoitaa tehtäviään.
The quality assurance process will be kept under constant review and the Forum will be asked to contribute to this.
Laadunvarmistusprosessia tarkastellaan jatkuvasti, ja foorumia pyydetään osallistumaan tähän työhön.
Unless otherwise specified, the term ‘Chapter’ refers to the chapters of this Annex.
Jollei muuta ilmoiteta, termillä ”luku” viitataan tämän liitteen lukuihin.
Unless otherwise specified, the term ‘Section’ refers to the sections of this Annex.
Jollei muuta ilmoiteta, termillä ”kohta” viitataan tämän liitteen kohtiin.