natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since 2001, TV2 has been legally obliged to keep separate accounts for its public service and commercial activities.
Vuodesta 2001 lähtien TV2:lla on ollut lakisääteinen velvoite pitää erillistä kirjanpitoa julkisen palvelun toiminnastaan ja kaupallisesta toiminnastaan.
When calculating the net costs, the Commission has to deduct from the gross public service costs all the net benefits from the commercial exploitation of the public service activity.
Komission on nettokustannuksia laskiessaan vähennettävä julkisen palvelun toiminnan bruttokustannuksista tämän julkisen toiminnan kaupallisesta hyödyntämisestä saatu koko nettotuotto.
The Danish authorities have supplied figures showing the performance of TV2’s commercial and public service activities in accordance with the method set out in paragraph 56 of the Broadcasting Communication.
Tanskan viranomaiset ovat esittäneet yleisradiotoiminnasta annetun tiedonannon 56 kohdassa esitetyn menetelmän mukaisesti lasketut luvut TV2:n kaupallisen toiminnan ja julkisen palvelun toiminnan tuloksesta.
The figures show that most of TV2’s commercial activities shared the same inputs as its public service activities.
Luvut osoittavat, että suurimmassa osassa TV2:n kaupallisesta toiminnasta tuotantopanos on sama kuin julkisen palvelun toiminnassa.
As a consequence, no meaningful allocation of costs to these commercial activities could be made.
Tämän vuoksi ei ole voitu mielekkäällä tavalla osoittaa, mitkä ovat pelkästään kaupallisen toiminnan kustannukset.
When this is the case, the Commission deducts net revenue from commercial operations in order to calculate the net public service costs.
Tällaisessa tapauksessa komissio vähentää kaupallisesta toiminnasta saadut nettotulot päästäkseen julkisen palvelun toiminnan nettokustannuksiin.
The commercial Internet activities are the only operations that can be regarded as separable from the public service activities.
Ainoastaan kaupalliset Internet-toiminnot voidaan erottaa julkisen palvelun toiminnasta.
The losses that TV2 has made on its commercial Internet activities since they began in 1997 amount to DKK […] [71] million.
Vuodesta 1997 lähtien kaupalliset Internet-toiminnot ovat tuottaneet TV2:lle tappiota […] [71] miljoonaa Tanskan kruunua.
The Commission then deducted the revenue generated from public service activities (advertising income and other commercial revenue) from the gross public service cost to arrive at the net public service cost.
Sen jälkeen komissio on vähentänyt julkisen palvelun toiminnan bruttokustannuksista julkisen palvelun toiminnasta saadut tulot (mainostulot ja muut kaupallisen toiminnan tulot), jotta erotukseksi saataisiin julkisen palvelun nettokustannukset.
The cash financing from the State was then deducted from the net public service cost.
Valtion käteisrahoitus on tämän jälkeen vähennetty julkisen palvelun nettokustannuksista.
The calculation is shown in the table below.
Laskelma esitetään jäljempänä olevassa taulukossa.
It should be noted that despite numerous requests from the Commission to provide the exact amount of advertising revenue in 1995 and 1996, the Danish authorities and TV2 were not able to provide clear, unambiguous figures.
On syytä panna merkille, että huolimatta komission lukuisista pyynnöistä saada vuosien 1995–1996 mainostulojen tarkka määrä, Tanskan viranomaiset ja TV2 eivät ole pystyneet tarjoamaan selkeitä ja yksiselitteisiä lukuja.
In their reply of 26 June 2009, the Danish authorities stated that they were unable to confirm that the advertising revenue which TV2 received from the TV2 Fund amounted to DKK 400,1 million in 1995 and DKK 337,7 million in 1996.
Tanskan viranomaiset totesivat 26 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä vastauksessaan, että ne eivät pystyneet vahvistamaan, että TV2:n TV2-rahastolta saamat mainostulot olivat 400,1 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 1995 ja 337,7 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 1996.
In its reply, TV2 indicated that in 1995 and 1996 (i) the TV2 Fund received advertising revenue from TV2 Reklame (DKK 824 and DKK 904,5 million) and licence fees from the State (DKK 330,3 and DKK 356,3 million), and (ii) the TV2 Fund transferred DKK 730,4 and DKK 694 million to TV2, and DKK 269,6 and DKK 275 million to the TV2 regions.
totesi vastauksessaan, että i) TV2-rahasto sai vuosina 1995–1996 ensimmäiseksi varoja TV2 Reklamelta (824 miljoonaa ja 904,5 miljoonaa Tanskan kruunua) ja toiseksi lupamaksuja valtiolta (330,3 miljoonaa ja 356,3 miljoonaa Tanskan kruunua) ja että ii) TV2-rahasto ohjasi TV2:lle 730,4 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 1995 ja 694 miljoonaa vuonna 1996 ja vastaavasi TV2:n aluetoimituksille 269,6 miljoonaa ja 275 miljoonaa.
The purpose of the amounts transferred to the TV2 Fund was to cover the funding needs of TV2 and its regional stations.
Näiden TV2-rahastolle ohjattujen määrien tarkoituksena oli kattaa TV2:n ja sen aluetoimitusten rahoitustarpeet.
In their replies of 26 June 2009, 17 November 2010 and of 30 November 2010, the Danish authorities confirmed TV2’s argument that, with no other commercial income, TV2’s regional stations were de facto financed entirely through licence fees and that any sums transferred annually to TV2’s regional stations could therefore originate only from licence-fee revenue transferred to the TV2 Fund.
Lisäksi Tanskan viranomaiset vahvistivat 26 päivänä kesäkuuta 2009, 17 päivänä marraskuuta 2010 ja 30 päivänä marraskuuta 2010 antamissaan vastauksissa TV2:n perustelut, joiden mukaan TV2:n aluetoimituksia jouduttaisiin ilman muita kaupallisia tuloja rahoittamaan tosiasiallisesti kokonaan lupamaksuilla ja siksi kaikki vuosittain TV2:n aluetoimituksille ohjatut summat voisivat olla peräisin vain TV2-rahastolle ohjatuista lupamaksutuloista.
This implies that the licence-fee revenue transferred to TV2 can be considered equivalent to the maximum amount of licence-fee revenue that was transferred to the TV2 Fund in all the years in question minus any amounts transferred to TV2’s regional stations.
Tämä tarkoittaa, että TV2-rahastolle ohjattujen lupamaksutulojen voidaan katsoa vastaavan lupamaksun enimmäismäärää, joka ohjattiin kaikkina kyseessä olevina vuosina TV2-rahastolle sen jälkeen, kun siitä oli vähennetty kaikki TV2:n aluetoimituksille ohjatut määrät. Tanskan viranomaiset ja TV2 myös katsovat tämän tarkoittavan, että suuri osa TV2-rahastosta TV2:lle vuosina 1995–1996 ohjatusta rahoituksesta oli nettomainostuloa.
The Commission is not convinced by TV2’s and the Danish authorities’ reasoning on the amount of the advertising revenue for the years 1995-1996.
Komissio ei ole vakuuttunut TV2:n ja Tanskan viranomaisten perusteluista vuosien 1995–1996 mainostulojen määrästä.
In particular, the Commission notes that the TV2 Fund kept no separate accounts for advertising revenue and licence fees, and therefore all these revenues were mixed together.
Komissio panee erityisesti merkille, että TV2-rahastossa ei ollut erillistä kirjanpitoa mainostuloille ja lupamaksuille, ja siksi kaikki nämä tulot sekoittuivat.
In the table below, the advertising revenue transferred from the TV2 Fund for the years 1995 and 1996 is therefore shown in the same column as the licence fees.
Siksi jäljempänä olevassa taulukossa TV2-rahastosta vuosina 1995–1996 ohjatut mainostulot mainitaan samalla rivillä kuin lupamaksut.
It should also be noted that for the years 1997 to 2002 the Commission has included the licence fees that were transferred to the TV2 regions via TV2.
On myös syytä panna merkille, että komissio on sisällyttänyt vuosiin 1997–2002 lupamaksut, jotka ohjattiin TV2:n aluetoimituksille TV2:n kautta.
The Commission considers that because these sums were received by TV2 and then transferred to the regions, they should be included in the calculations as both revenue and expenditure, which in practice means that they do no affect the Commission’s calculation below.
Komissio katsoo, että koska TV2 vastaanotti nämä summat ja ohjasi ne sitten aluetoimituksille, ne on otettava laskelmissa huomioon sekä tuloina että menoina. Tämä tarkoittaa, että ne eivät vaikuta jäljempänä esitettyihin komission laskelmiin.
Concerning the capital injection transferred to TV2 for digitisation, it is shown in 1997 as income.
TV2:n digitalisointiin saama pääoma esitetään vuonna 1997 tulona.
The corresponding reductions have been taken into account as costs when the investments were implemented.
Kun investointi toteutui, vastaavat vähennykset on otettu huomioon kustannuksina.
The costs for digitisation are public service costs.
Digitalisointikustannukset ovat todellakin julkisen palvelun kustannuksia.
So as not to count the same costs twice, the depreciation corresponding to the investments made have been deducted from the gross public service cost.
Jotta samoja kustannuksia ei laskettaisi kahteen kertaan, investointiin käytetty pääomaosuus on vähennetty julkisen palvelun toiminnan bruttokustannuksista.
Despite TV2’s criticisms on this point, the Commission is of the opinion that, in line with its constant practice when calculating State compensation, revenue from the State or from a public fund must be taken into account in the year when they are granted and not in the year when they are spent or used.
Vaikka TV2 on arvostellut tätä menettelyä, komissio katsoo, että valtion korvauksien laskemista koskevan johdonmukaisen käytännön mukaisesti valtiolta tai julkiselta rahastolta saadut tulot on otettava huomioon sen vuoden aikana, jolloin ne on myönnetty, eikä sinä vuonna, jolloin ne käytetään tai kulutetaan.
Public service cost and compensation measures 1995-2002 on the basis of the accounts
Julkisesta palvelusta aiheutuneet kustannukset ja korvaustoimenpiteet vuosina 1995–2002 tilinpäätösten perusteella
Source: TV2’s yearly profit-and-loss accounts.
Lähde: TV2:n vuotuinen tuloslaskelma
(million DKK)
Tanskan kruunua
Investment in digitisation
Digitalisointiin tehdyt investoinnit
Net advertising revenue directly received by TV2
TV2:n mainonnasta suoraan saamat nettotulot
Licence fee and net advertising revenue received in 1995-1996 from the TV2 Fund
Lupamaksut ja TV2-rahastolta vuosina 1995–1996 mainonnasta saadut nettotulot
Total of (i) the licence fees and revenue from the TV2 and Radio Funds indicated above, and (ii) the net public service cost
Yhteensä i) edellä mainitut lupamaksut ja TV2-rahastolta ja radiorahastolta saadut tulot ja ii) julkisen palvelun nettokustannukset
As can be seen from the table above, the financing exceeds the costs by DKK 628,2 (EUR 84,4) million.
Kuten taulukosta nähdään, yhtiön saama rahoitus ylittää kustannukset 628,2 miljoonalla Tanskan kruunulla (84,3 miljoonaa euroa).
The Commission takes note of the fact that TVDanmark considers that the other measures that benefited TV2, such as its exemption from interest payments and tax as well as access to a nationwide transmission frequency on favourable terms, should be taken into account for the assessment of the overcompensation.
Komissio panee merkille, että TvDanmarkin mukaan myös muut TV2:ta suosivat toimenpiteet, kuten vapautus veron- ja koronmaksusta sekä valtakunnallisen lähetystaajuuden antaminen käyttöön edullisin ehdoin, on otettava huomioon liiallisen korvauksen määrää arvioitaessa.
Estimated benefits from corporate tax exemption, interest waiver, and transmission frequency
Verovapautuksesta, korkovapautuksesta ja lähetystaajuudesta saatu arvioitu etu
State guarantee operating loans
Käyttöpääomalainan valtiontakaus
Transmission frequency fee [72]
Lähetystaajuusmaksu [72]
The Commission agrees that these measures must be considered in the present investigation.
Komissio on samaa mieltä siitä, että nämä toimenpiteet on otettava huomioon.
However, when calculating the overcompensation, it is not appropriate to include them in the calculation in Table 1.
Niitä ei kuitenkaan pidä sisällyttää taulukossa 1 esitettyyn liiallisen korvauksen laskentaan.
In line with the Commission’s position in the RAI case [73], these additional benefits can be considered as compensating costs that would otherwise have had to be financed.
RAI-televisioyhtiöitä koskevassa komission päätöksessä [73] omaksutun kannan mukaisesti näitä lisäetuja voidaan pitää korvauskustannuksina, jotka olisi muuten pitänyt rahoittaa.
Thus, in assessing the proportionality of the State funding of the public service costs, these additional advantages should not be included, since having to pay the costs in question would have resulted in a corresponding increase in the initial costs of the public service entrusted to TV2.
Arvioitaessa, onko julkisen palvelun tehtävästä aiheutuvien kustannusten julkinen rahoitus oikeasuhteista, näitä lisäetuja ei tule laskea mukaan, sillä jos nämä kustannukset olisivat tulleet TV2:n maksettaviksi, sille osoitetun julkisen palvelun aloituskustannukset olisivat vastaavasti nousseet.
In terms of the net result, it would make no difference.
Nettotulokseen tämä ei olisi vaikuttanut.
However, it has to be ensured that these advantages only benefit the public service tasks and do not spill over to the commercial activities.
On kuitenkin varmistettava, että kyseiset edut hyödyttävät ainoastaan julkisen palvelun tehtävää eivätkä kaupallista toimintaa.
This point is addressed in recitals 234-237 below.
Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä 235–237 kappaleessa.
The Danish authorities and TV2 advanced various arguments to justify the excess funding calculated in recital 196.
Tanskan viranomaiset ja TV2 esittivät eri perusteluita tälle liialliselle korvaukselle, jonka määrä esitettiin 196 kappaleessa.
In particular, in light of the Court’s judgment, the Commission has to assess whether the excess funding was in fact necessary for TV2 to be able to fulfil its public service mission.
Tuomioistuimen tuomion perusteella komission pitäisi erityisesti arvioida, oliko liiallinen korvaus itse asiassa tarpeen, jotta TV2 pystyi täyttämään julkisen palvelun tehtävänsä.
In this connection, it should first be noted that the Amsterdam Protocol [74] emphasised the specificities of the broadcasting sector compared with other SGEI, because ‘the system of public broadcasting in the Member States is directly related to the democratic, social and cultural needs of each society and to the need to preserve media pluralism’.
Tämän osalta olisi ensiksi pantava merkille, että Amsterdamin pöytäkirjassa [74] on korostettu yleisradioalan erityisominaisuuksia verrattuna muihin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviin palveluihin, koska ”jäsenvaltioiden julkinen yleisradiotoiminta liittyy suoraan jokaisen yhteiskunnan demokraattisiin, yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin samoin kuin tarpeeseen turvata viestinnän moniarvoisuus”.
These special features should be taken into account in the Commission’s compatibility assessment in the present decision.
Nämä erityisominaisuudet on otettava huomioon, kun komissio arvioi toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille tässä päätöksessä.
Moreover, in previous decisions the Commission has accepted that a certain capital base was justified to secure the provision of a public service by broadcasters.
Komissio on lisäksi edellisissä päätöksissään hyväksynyt, että tietty pääomarakenne on perusteltua yleisradioyhtiöiden julkisen palvelun säilyttämiseksi.
For example, in the Austrian broadcasting case [75], the Commission stated that ‘Under Article 86(2) EC, as interpreted by the Amsterdam Protocol, Member States may in principle provide as much public financing to public service broadcasters as needed to safeguard the performance of the public service. This not only concerns the running cost of performing the SGEI but also equity capital’.
Esimerkiksi Itävallan yleisradiota koskevassa asiassa [75] komissio totesi, että perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan, sellaisena kuin se tulkitaan Amsterdamin pöytäkirjalla, nojalla jäsenvaltiot voivat periaatteessa tarjota niin paljon julkista rahoitusta julkisille yleisradioyhtiöille kuin on tarpeen julkisen palvelun suorituksen takaamiseksi. Se koskee yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen suorittamiskustannusten lisäksi myös omaa pääomaa.
As the Court held in its judgment [76], ‘the Commission cannot base its decision to order the recovery of all the sums which, according to the Kingdom of Denmark, constituted a reserve which it was necessary to set aside for public service needs, on an alleged failure to carry out adequate checks, since it was perfectly possible, given the information available to the Commission, to examine seriously all the legal and economic conditions that governed the build-up of those reserves during the period under investigation and impossible, without such an examination, to take a valid decision as to whether those reserves were in fact necessary — as a whole or even only in part — to provide the public service’.
Tuomioistuin totesi tuomiossaan [76] seuraavaa: ”komissio ei voi tukeutua valvonnan väitettyyn puuttumiseen määrätäkseen kokonaisuudessaan takaisin perittäväksi määrän, jonka Tanskan kuningaskunta on väittänyt muodostavan julkiselle palvelulle tarpeellisen varannon, koska tämän varannon perustamista tutkinnan kohteena olevan ajanjakson aikana ohjanneiden oikeudellisten ja taloudellisten olosuhteiden perusteellinen tutkinta oli täysin mahdollinen, kun otetaan huomioon komission käytettävissä olleet tiedot, ja koska tällaisen tutkinnan puuttuessa ei voitu pätevästi ratkaista kysymystä siitä, oliko kyseinen varanto kokonaan tai ainakin osittain todella tarpeen julkisen palvelun kannalta”.
The Court added [77] that purely formal requirements such as an obligation for the reserves to be specific and transparent could not justify a recovery order, and the fact that TV2 did not in practice have to draw on its reserves did not support the inference that those reserves had to be regarded as disproportionate to the funding needs of providing the public service [78].
Tuomioistuin lisäsi [77], että puhtaasti muodollisilla edellytyksillä, kuten velvoitteella, että varantojen on oltava erityisiä tai avoimia, ei voida perustella takaisinperintää. Se, ettei TV2:lla käytännössä ollut koskaan tarvetta käyttää varantojaan, ei tue näkemystä siitä, että kyseiset varannot olisi katsottava epäsuhteisiksi julkisen palvelun tarjoamista koskeviin rahoitustarpeisiin nähden [78].
Therefore, the Commission has to assess all the factors taken into account by the Danish authorities when setting the compensation granted to TV2 for the years 1995-2002 and deciding to build up reserves.
Komission on siksi arvioitava kaikki tekijät, joita Tanskan viranomaiset käyttivät määrittääkseen TV2:lle vuosina 1995–2002 myönnetyn korvauksen ja päättääkseen varantojen vahvistamisesta.
With regard to this issue, the Commission would refer to its earlier assessment of the procedure used to set the licence fee, in recital 105.
Sen osalta menettely, jonka mukaan lupamaksu asetettiin, on arvioitu edellä 105 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
As regards the considerations that led the Danish authorities to build up a reserve for the fulfilment of the public service mission of TV2, the following factors cited by the Danish authorities should be considered.
Niiden tekijöiden osalta, jotka saivat Tanskan viranomaiset vahvistamaan varantoa TV2:n julkisen palvelun tehtävien täyttämiseksi, seuraavat Tanskan viranomaisten toimittamat tekijät on otettava huomioon.
When TV2 was established in 1988, no capital was injected.
Kun TV2 perustettiin vuonna 1988, pääomaa ei lisätty.
Its operations were financed solely by a start-up loan of DKK 510,8 million, which enabled TV2 to purchase its production equipment, buildings etc. TV2 was therefore thinly capitalised because it was capitalised with abnormally large loans and abnormally low capital.
TV2:n toimia rahoitettiin ainoastaan myöntämällä 510,8 miljoonan Tanskan kruunun perustamislaina, jonka avulla oli mahdollista ostaa TV2:n tuotantolaitteita, rakennuksia jne. TV2 oli siten heikosti pääomitettu, koska sitä pääomitettiin epätavallisen suurilla lainoilla ja epätavallisen vähäisellä omalla pääomalla.
As a result, TV2 quickly faced financial difficulties.
joutui siksi pian talousvaikeuksiin.
The National Audit Office, an independent institution under the Danish Parliament, has the task of carrying out both accounting and management audits.
Valtion tilintarkastusviraston (Rigsrevisionen), joka on Tanskan parlamentin alainen riippumaton elin, on tehtävä sekä tilintarkastus että hallinnollinen tarkastus.
It concluded in 1995 that a substantial proportion of TV2’s financial problems could be attributed to the station having been established without an injection of capital [79].
Se totesi vuonna 1995, että huomattava osuus TV2:n taloudellisista ongelmista voisi johtua siitä, että yhtiö on perustettu ilman pääoman lisäämistä [79].
The main recommendation made by the National Audit Office was that the State should inject approximately DKK 530 million of capital into TV2 by converting the start-up loans.
Valtion tilintarkastusvirasto suositteli pääasiassa, että valtion pitäisi lisätä TV2:n pääomaa noin 530 miljoonaa Tanskan kruunua muuntamalla perustamislainoja.
This would give TV2 capital of approximately DKK 350 million and a solvency ratio of around 50 %.
Siten TV2 saisi noin 350 miljoonan Tanskan kruunun pääoman ja noin 50 prosentin vakavaraisuussuhdeluvun.
The recommended solvency ratio of approximately 50 % was equivalent to that of privately owned undertakings such as TV2 Norge (Norway) and TV4 (Sweden).
Suositeltu noin 50 prosentin vakavaraisuussuhdeluku vastasi yksityisomistuksessa olevien yhtiöiden kuten TV2 Norgen (Norja) ja TV4:n (Ruotsi) tasoa.
Following this report, the State auditors — the members of the Danish Parliament appointed to be responsible for a critical audit of, among other things, the accounts of State-owned undertakings — asked the Ministry of Finance for its opinion on the question of whether TV2 should build up capital.
Tämän kertomuksen perusteella valtion tilintarkastajat – Tanskan parlamentin jäsenet, jotka on nimitetty vastaamaan kriittisistä tilinpäätöksistä, muun muassa valtion omistamien yritysten tilinpäätöksestä – pyysivät valtiovarainministeriltä lausuntoa kysymykseen, pitäisikö TV2:n pääomaa lisätä.
In August 1995, in response to the National Audit Office proposal that TV2 should be given a capital injection, the Ministry of Finance stated that ‘[b]oth when establishing new undertakings and when converting existing state-owned undertakings, the undertaking must have the necessary capital base. But at the same time the State must not make too large an injection of capital, firstly because this would signify an unnecessary expense for the State and secondly because it could give the undertaking an unfair competitive advantage. The undertaking must be neither under- nor over-capitalised’.
Valtiovarainministeri totesi elokuussa 1995 antamassaan lausunnossa, joka oli laadittu vastauksena tilintarkastusviraston ehdotukseen, että TV2:n pitäisi saada pääomaa. Lausunnon mukaan sekä uusien yritysten perustamisessa että olemassa olevien valtion omistamien yritysten muuntamisessa on taattava, että yrityksellä on riittävä pääomarakenne.
On this basis the Danish State considered that capital should be built up in TV2.
Samaan aikaan on kuitenkin myös taattava, että valtio ei korota pääomaa liikaa, koska ensinnäkin se merkitsee tarpeetonta kulua valtiolle ja toisekseen antaa yritykselle kohtuuttoman kilpailuedun.
However, it was decided that the State would not contribute the capital all at once.
On siis taattava, että yritystä ei ali- eikä ylipääomiteta. Tanskan valtio katsoi tällä perusteella, että TV2:n pääomaa pitäisi lisätä.
would instead itself build up the necessary capital through ongoing surpluses.
Päätettiin kuitenkin, että valtio ei maksaisi koko pääomaa kerralla. Sen sijaan TV2 lisäisi itse tarvittavaa pääomaa saatavilla voittovaroilla.
From 2001, the free capital at any one time was to be at least DKK 200 million, based on the latest accounts.
Vuodesta 2001 alkaen vapaan oman pääoman on oltava vähintään 200 miljoonaa Tanskan kruunua viimeisimmän tilinpäätöksen mukaan.
The 1997 executive order issued by the Minister setting the minimum free capital was published in the Danish Official Gazette (Lovtidende).
Ministerin vuonna 1997 antama määräys rajoittamattomasta vähimmäispääomasta julkaistiin Tanskan virallisessa lehdessä (Lovtidende).