natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Consequently, the compatibility of the public service compensation should be assessed in the light of the provisions of the Annex to Regulation (EC) No 1370/2007, because the contracts in question were awarded directly in accordance with Article 5(6) of Regulation (EC) No 1370/2007.
Näin ollen julkisen palvelun korvauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen säännösten perusteella, koska kyseiset sopimukset on tehty ilman tarjouskilpailua asetuksen 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
The Annex states that ‘the compensation may not exceed an amount corresponding to the net financial effect equivalent to the total of the effects, positive or negative, of compliance with the public service obligation on the costs and revenue of the public service operator’.
Liitteessä todetaan, että ”korvaus ei saa ylittää sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia”.
This means essentially that the Commission must check that the contractual payments have not given rise to overcompensation, taking account of a reasonable profit for DSB.
Käytännössä tämä tarkoittaa, että komission on tarkastettava, etteivät sopimusmaksut ole johtaneet liialliseen korvaukseen, kun otetaan huomioon DSB:n kohtuullinen voitto.
In so doing, it relies on the criteria laid down in the Annex.
Tältä osin komissio tukeutuu liitteessä määriteltyihin kriteereihin.
In this case, the Commission points out that the calculation of costs and revenue was carried out in accordance with the tax and accounting rules in force.
Komissio katsoo, että kustannukset ja tulot on tässä tapauksessa laskettu voimassa olevien kirjanpito- ja verosääntöjen mukaisesti.
It notes that the legal framework applicable to DSB in terms of accounting standards and national rules on competition requires the undertaking to keep separate accounts for its different activities.
Se muistuttaa, että DSB:hen sovellettavat säännökset kirjanpitostandardien ja kansallisten kilpailusääntöjen osalta velvoittavat yrityksen pitämään erillistä kirjanpitoa eri toiminnoista.
Those rules therefore make it possible to avoid any form of cross-subsidisation.
Näiden sääntöjen avulla pystytään estämään ristiintukeminen.
Although the public transport service contracts contain provisions on the monitoring and review of compensation, the Commission points out however that those mechanisms do not enable any overcompensation to be avoided and that the contracts do not contain any mechanism allowing for refunds of overcompensation.
Vaikka julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin sisältyykin korvauksen valvontaa ja tarkistusta koskevia säännöksiä, komissio huomauttaa, etteivät nämä mekanismit estä korvauksen mahdollista liiallisuutta ja ettei sopimuksiin sisälly korvausten palautuksen mahdollistavaa järjestelmää.
The Commission considers that overcompensation can be avoided only by establishing a refund mechanism.
Komissio katsoo, ettei korvauksen mahdollista liiallisuutta voida estää muutoin kuin ottamalla käyttöön palautusmekanismi.
Consequently, the public service contracts concluded between the Danish Ministry of Transport and DSB should be amended so that they comply with the conditions mentioned above, particularly by introducing a refund mechanism.
Tanskan liikenneministeriön ja DSB:n välillä tehtyjä sopimuksia on siksi muutettava vastaamaan yllä lueteltuja ehtoja muun muassa ottamalla käyttöön palautusmekanismi.
In its decision initiating the procedure, the Commission expressed doubts about whether the level of compensation was limited to the amount needed to cover the costs entailed by fulfilling a public service obligation.
Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio esitti epäilyjä siitä, oliko korvauksen määrä rajoitettu siihen, mikä on välttämätöntä julkisen palvelun velvoitteiden huomioon ottamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi.
Those doubts were based on the reasons set out in the assessment of compliance or otherwise with the third criterion established in the Altmark case-law, that is to say:
Nämä epäilyt perustuivat Altmark-tuomion oikeuskäytännössä vakiintuneen kolmannen kriteerin täyttymisen arviointiin seuraavien osalta:
The Copenhagen–Ystad link
Kööpenhamina–Ystad-yhteys
The Commission will examine these three aspects in turn in order to assess the existence or otherwise of overcompensation in the discharging of the public transport service contracts and to assess the measures needed in order to avoid any overcompensation in the future.
Komissio tarkastelee näitä kolmea seikkaa seuraavassa yksitellen arvioidakseen, ovatko julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten täytäntöönpanoon liittyvät korvaukset liiallisia ja mitä olisivat tarpeelliset toimet liiallisen korvauksen estämiseksi vastaisuudessa.
To do so, the Commission takes account of the definition of reasonable profit given in point 6 of the Annex, namely ‘a rate of return on capital that is normal for the sector in a given Member State and that takes account of the risk, or absence of risk, incurred by the public service operator by virtue of public authority intervention’.
Tätä varten komissio käyttää liitteessä olevassa 6 kohdassa annettua kohtuullisen voiton määritelmää, jonka mukaan kohtuullinen voitto on ”alalle kyseisessä jäsenvaltiossa tyypillistä pääoman tuottoa, jossa otetaan huomioon riski, jonka viranomaisen toiminta aiheuttaa julkisen liikenteen harjoittajalle, tai vastaavasti tällaisen riskin puuttuminen”.
The Commission has examined the changes in DSB’s equity capital and profits, as far as its public service activities are concerned, for the term of the contracts in question.
Komissio on tarkastellut DSB:n oman pääoman ja tuloksen kehittymistä julkisen palvelun toimintojen osalta tarkasteltavana olevien sopimusten voimassaoloaikana.
That examination is based essentially on the detailed analysis of DSB’s financial situation over the period 1999-2006 carried out by KPMG on 30 January 2008 on behalf of the Danish State.
Tarkastelu perustuu pääasiassa DSB:n vuosien 1999–2006 taloudellisen tilanteen yksityiskohtaiseen selvitykseen, jonka KPMG on tehnyt 30. tammikuuta 2008 Tanskan valtion toimeksiannosta.
The Danish authorities have also provided additional information concerning the 2007 and 2008 financial years, as well as clarification in the context of the formal investigation procedure.
Tanskan viranomaiset ovat lisäksi toimittaneet varainhoitovuosia 2007 ja 2008 koskevia täydennyksiä ja selvityksiä muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa.
The Commission takes note in particular of the information provided by the Danish authorities to explain these changes in relation to the 10-year budgets, particularly with regard to the establishment of DSB’s founding budget in 1999 and the modification of certain accounting rules and of the level of taxation.
Komissio panee erityisesti merkille Tanskan hallituksen toimittamat selvitykset, joissa se valaisee tuloksen kehittymistä suhteessa kymmenen vuoden talousarvioon, varsinkin DSB:n perustamistalousarvion laadintaan vuonna 1999 sekä tiettyihin kirjanpitosääntöjen ja verotusasteen muutoksiin.
The changes in depreciation, financial management or interest rates are also explained.
Poistojen, rahoitushallinnon ja korkotason kehittyminen ovat myös selventäviä tekijöitä.
The Danish authorities accept that DSB could have achieved efficiency gains enabling it to improve its results and its financial situation.
Samalla hallitus myöntää, että DSB on voinut tehostaa toimintaansa ja sitä kautta tulostaan ja taloudellista tilannettaan.
The Commission considers, however, that all of those factors were such as to modify the level of DSB’s costs or charges for the operation of the transport services provided for in the different public transport service contracts.
Komissio katsoo kuitenkin, että kokonaisuudessaan nämä tekijät ovat luonteeltaan sellaisia, että ne ovat muuttaneet DSB:n kustannusten ja menojen määrää julkisia liikennepalveluja koskevissa sopimuksissa määriteltyjen kuljetussuoritteiden osalta.
Consequently, the improvement in DSB’s financial situation should have resulted in a decrease in the costs to the Danish State for the operation of those services compared with the forecasts in the 10-year budgets.
Näin ollen DSB:n taloudellisen tilanteen kohentumisen seurauksena Tanskan valtiolle olisi pitänyt aiheutua mainituista palveluista vähemmän menoja kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin.
That decrease implied an overall reduction in the public service compensation.
Menojen vähentymisen olisi pitänyt merkitä myös julkisen palvelun korvauksen kokonaismäärän pienentymistä.
In the absence of a corresponding correction to the contractual payments, the Commission considers that these different factors reflect the fact that DSB received compensation in excess of the costs incurred in discharging a public service obligation plus a reasonable profit set at 6 %.
Koska sopimusmaksuja ei ole vastaavasti pienennetty, komissio katsoo, että eri tekijät viittaavat siihen, että DSB:n saama korvaus on suurempi kuin julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä aiheutuvat kulut, joihin on lisätty kohtuulliseksi voitoksi määritelty 6 prosenttia.
The Commission notes that the contractual payments were reduced only for the years 2002, 2003 and 2004, by a total of DKK 1018 billion.
Komissio panee merkille, että sopimusmaksuja on pienennetty vain vuosina 2002, 2003 ja 2004 yhteensä 1018 miljardin Tanskan kruunun verran.
However, the Commission observes that it is not disputed by the Danish authorities that, taking all of these factors into account, DSB had higher levels of profitability than had initially been predicted in the 10-year budgets on which the calculation of the public service compensation was based.
Komissio huomauttaa myös, ettei Tanskan hallitus kiistä DSB:n kannattavuuden osoittautuneen kaikki seikat huomioon ottaen paremmaksi kuin julkisen palvelun korvauksen laskentaperusteena käytetyssä kymmenen vuoden talousarviossa alun perin ennakoitiin.
That finding also follows from the observations submitted by the interested parties, even though the basis for comparing the performances of rail undertakings in Denmark and the rest of Europe remains insecure, as indicated above (see recitals 290-292).
Tämä käy ilmi myös asianomaisten osapuolten huomautuksista, vaikka Tanskan ja muun Euroopan rautatieyrityksiä onkin vaikeaa verrata toisiinsa, kuten edellä todettiin (ks. edellä 290–292 kappale).
The Commission also notes that the results of DSB s-tog a/s, a wholly-owned subsidiary of DSB SV, are consolidated at the level of the parent company and that the level of reasonable profit expected is the same for both companies.
Komissio panee myös merkille, että DSB SV:n 100-prosenttisesti omistaman tytäryhtiön DSB S-tog A/S:n tulos sisältyy emoyhtiön konsolidoituun tilinpäätökseen ja kohtuullista voittoa koskevat odotukset ovat kummallekin yhtiölle samat.
Consequently, the Commission conducts an examination of the surplus profits under the different public transport service contracts as a whole at the level of DSB.
Tämän vuoksi komissio tarkastelee julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista seurannutta tulosten ylijäämäisyyttä kokonaisuudessaan DSB:n tasolla.
The Commission notes that DSB’s accounts show that its after-tax profits over the period 1999-2006 were DKK 2,715 billion more than projected in the 10-year forward budget.
Komissio toteaa, että DSB:n tilinpäätöksen mukaan sen tulos verojen jälkeen on ollut vuosina 1999–2006 2,715 miljardia Tanskan kruunua parempi kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin.
The information submitted by the Danish authorities shows that DSB recorded after-tax profits of DKK 670 million in 2007 and DKK 542 million in 2008, respectively DKK 227 million and DKK 97 million more than the figures envisaged in the forward budget for those 2 years [46].
Tanskan hallituksen mukaan DSB:n tulos verojen jälkeen oli 670 miljoonaa Tanskan kruunua vuonna 2007 ja 542 miljoonaa kruunua vuonna 2008.
Over the whole period 1999-2008, the Commission therefore estimates DSB’s surplus profits to be DKK 3,039 billion more than envisaged in the original budget.
Tämä on vuoden 2007 osalta 227 miljoonaa ja vuoden 2008 osalta 97 miljoonaa kruunua enemmän kuin kymmenen vuoden talousarviossa ennakoitiin [46]. Näin ollen komissio arvioi, että DSB:n tulos oli vuosina 1999–2008 yhteensä 3,039 miljardia Tanskan kruunua ylijäämäinen suhteessa kymmenen vuoden talousarvioon.
The Commission considers that those surpluses show that the contractual payments exceeded the level that was necessary to cover the costs incurred in discharging a public service obligation plus a reasonable profit.
Komissio katsoo tämän ylijäämäisyyden osoittavan, että sopimusmaksut ovat ylittäneet sen, mikä on välttämätöntä julkisen palvelun velvoitteiden aiheuttamien kustannusten ja kohtuullisen voiton kattamiseksi.
The Commission observes, however, that, according to the Danish authorities, those surplus profits did not lead to an accumulation of capital for DSB beyond what was initially envisaged in the 10-year forward budget.
Komissio muistuttaa kuitenkin, että Tanskan hallituksen mukaan tämä tuloksen ylijäämäisyys ei ole johtanut DSB:n pääoman kertymiseen suuremmaksi kuin kymmenen vuoden talousarviossa alun perin oli arvioitu.
The Danish authorities argue that part of the surplus profits was paid back to the Danish State in the form of dividends.
Tanskan hallitus toteaa, että osa ylijäämäisestä tuloksesta on siirretty takaisin Tanskan valtiolle osinkoina.
In 2008, DSB also paid the Danish State DKK 359 million, or approximately DKK 150 million more than was envisaged in the 10-year forward budgets [47].
Vuonna 2008 DSB maksoi Tanskan valtiolle niin ikään 359 miljoonaa kruunua eli noin 150 miljoonaa kruunua enemmän kuin kymmenen vuoden talousarviossa oli arvioitu [47].
The Commission notes that the Danish State collected around DKK 3,65 billion in additional dividends between 1999 and 2008.
Kaiken kaikkiaan komissio panee merkille Tanskan valtion nostaneen vuodesta 1999 vuoteen 2008 noin 3,65 miljardia Tanskan kruunua ylimääräistä osinkoa.
Contrary to what the Danish authorities claim, the Commission considers that the dividend policy cannot be equated with a refund clause which makes it possible to adjust compensation for the fulfilment of a public service obligation and to prevent overcompensation.
Toisin kuin Tanskan hallitus, komission katsoo, että osinkopolitiikkaa ei voida rinnastaa palautuslausekkeeseen, jonka avulla julkisen palvelun korvausta pystytään mukauttamaan ja välttämään korvauksen liiallisuus.
The collecting of dividends does not meet in a structural manner the requirements laid down in Regulation (EC) No 1370/2007 and, in particular, its Annex.
Osingon nosto ei täytä rakenteellisesti asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 ja sen liitteessä määriteltyjä vaatimuksia.
The collection of dividends depends on the decision taken by the shareholders of the undertaking and does not have the automatic nature required in order to avoid overcompensation.
Osingonjaosta päättävät yrityksen osakkeenomistajat, eikä se toimi edellytettynä automaattisena liiallisen korvauksen estojärjestelmänä.
In addition, dividends are generally collected later in the year compared with the compensation corrections which take place at the end of the financial year.
Lisäksi osingot nostetaan yleensä myöhemmin kuin tilikauden loppuun ajoitettavat korvauksen oikaisut.
In the circumstances of the present case, the Commission recognises that the Danish State, during the period 1999-2008, collected additional dividends (compared with what had been budgeted initially) of an overall amount which clearly exceeds DSB’s surplus profits.
Komissio myöntää, että Tanskan valtio on tässä tapauksessa nostanut vuosina 1999–2008 (alun perin budjetoituun nähden) ylimääräistä osinkoa, jonka kokonaismäärä ylittää selvästi DSB:n tuloksen ylijäämän.
The Commission notes that the additional dividends collected by Denmark are around 20 % greater than DSB’s surplus profits.
Komissio panee merkille, että Tanskan nostamat lisäosingot ovat noin 20 prosenttia suuremmat kuin DSB:n tuloksen ylijäämä.
In general, the Commission notes that, in accounting terms, the collection of dividends takes place after the determination of the results and does not usually allow overcompensation to be avoided.
Komissio huomauttaa, että osingonmaksu tapahtuu kirjanpidollisesti tuloksen määrittämisen jälkeen, minkä vuoksi ei ole mahdollista rutiininomaisesti estää liiallisen korvauksen maksamista.
The Commission is thus obliged to note that by collecting dividends from the undertaking, 100 % of which it owns, the Danish State in reality corrected DSB’s surplus situation in such a way that the latter was not overcompensated in practice.
Komission on todettava, että Tanskan valtio on nostamalla osinkoa kokonaan omistamastaan yrityksestä tosiasiallisesti oikaissut DSB:n ylijäämäisen tilanteen sellaiseksi, ettei yhtiölle käytännössä ole maksettu liiallista korvausta.
The economic effects of the surplus profits in excess of the 6 % initially envisaged were neutralised by the collection of dividends, and DSB was not able to use these surplus profits to increase its equity capital or to benefit financially.
Ylijäämäisen tuloksen taloudelliset vaikutukset, jotka ylittävät alun perin suunnitellut 6 prosenttia, on kumottu nostamalla osinkoa, eikä DSB ole voinut käyttää ylijäämää oman pääomansa kasvattamiseen tai varallisuutensa lisäämiseen.
Results of DSB SV
DSB SV:n tulos
Real passenger revenue
Matkustajatulot
Contractual payments
Sopimusmaksut
Real costs
Reaalikustannukset
Real operating results, after tax
Liiketoiminnan nettotulos
Dividends paid
Maksetut osingot
Dividends initially forecast
Alun perin suunnitellut osingot
Real additional dividends
Reaaliset lisäosingot
The Commission stresses that this conclusion concerns DSB SV, in so far as the results of DSB S-tog a/s are included in the parent company’s group accounts and dividend policy is determined at the level of that body.
Komissio korostaa, että tämä päätelmä koskee yhtiötä DSB SV, koska DSB S-tog A/S:n tulos sisältyy emoyhtiön konsolidoituun tilinpäätökseen ja osinkopolitiikasta päätetään emoyhtiön tasolla.
However, the Commission emphasises that this reasoning does not make it possible to guarantee the absence of overcompensation over the entire term of the public transport service contracts.
Samoin komissio tähdentää, ettei tämän järjestelyn avulla pystytä takamaan pysyvästi, ettei julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten voimassaoloaikana makseta liiallista korvausta.
It is based on an empirical and detailed examination of DSB’s accounts over the period in question, but does not offer a structural solution concerning the necessary annual adjustments of the level of public service compensation.
Järjestely perustuu DSB:n tilinpäätösten empiiriseen ja seikkaperäiseen tarkasteluun kuluneella tilikaudella, mutta se ei ole rakenteellinen ratkaisu julkisen palvelun korvausten tason välttämättömään vuosittaiseen tarkistamiseen.
In this regard, the Commission points out that the Danish authorities are considering amending the current public transport service contracts in order to introduce a refund mechanism.
Tältä osin komissio panee merkille, että Tanskan hallitus aikoo muuttaa voimassa olevia julkisia liikennepalveluja koskevia sopimuksia ottaakseen käyttöön palautusmekanismin.
The refund mechanism described above (see recitals 222-240) should make it possible to correct the amount of the contractual payments on the basis of an accounting formula.
Edellä (ks. 222–240 kappale) kuvattu palautusmekanismi mahdollistaa sopimusmaksujen määrän oikaisun kirjanpidollisen yhtälön perusteella.
Under such a mechanism, any surplus would thus be paid back to the State on the basis of the end-of-year accounts, thus ensuring that DSB’s return on equity remains within the limits specified by the State.
Mekanismin mukaisesti mahdollinen liiallinen korvaus palautetaan valtiolle tilikauden päättyessä vallitsevan tilanteen perusteella, ja näin voidaan varmistaa, että DSB:n oman pääoman tuotto säilyy valtion säätämissä rajoissa.
The refund mechanism provides for an adjustment of the contractual payments at the end of the financial year (see recital 227).
Palautusmekanismilla on tarkoitus mukauttaa sopimusmaksuja tilikauden lopussa (ks. 227 kappale).
Its application will lead to a reduction in the gross contractual payments in order to maintain a level of reasonable profit set at a 6 % return on equity in accordance with the following formula:
Mekanismin soveltaminen johtaa sopimusmaksujen bruttomääräiseen pienentämiseen niin, että DSB:lle jää kohtuullinen voitto, joka on määritelty 6 prosentin tuottona omalle pääomalle seuraavan kaavan mukaisesti:
The Commission is of the opinion that this refund mechanism complies with the requirements set out in the Annex to Regulation (EC) No 1370/2007, and those in the Community framework for State aid in the form of public service compensation [48].
Komission kanta on, että palautusmekanismi täyttää asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteessä ja julkisen palvelun korvauksena maksettavaa valtiontukea koskevissa yhteisön puitteissa [48] määritellyt vaatimukset.
The Commission notes that such a system is comparable to the checks described in Section 3 of that framework.
Komissio panee merkille, että tällainen järjestelmä voidaan käytännössä rinnastaa yhteisön puitteiden 3 jaksossa kuvattuihin tarkastuksiin.
It also points out that the basic level of reasonable profit would remain fixed at a 6 % return on equity, which it regards as a reasonable level for this type of activity, taking account of the levels achieved by DSB’s current domestic competitors as indicated by DKT.
Se toteaa myös, että kohtuullisena voittona on koko ajan pidetty 6 prosentin tuottoa omalle pääomalle, mikä on komission mielestä kohtuullinen taso tämäntyyppisestä toiminnasta ottaen huomioon DKT:n tietoihin perustuvat DSB:n kotimaisten kilpailijoiden tulokset.
The Commission also notes that this mechanism includes corrections concerning efficiency and qualitative improvements.
Komissio panee merkille niin ikään, että mekanismiin sisältyy tehokkuuteen ja laadun parantumiseen liittyviä korjauksia.
The mechanism under consideration provides for a modulation of the gross reduction to enable DSB to retain part of the saved costs per passenger-kilometre and part of the increase in revenue due to increases in the number of passengers measured in passenger-kilometres (see recital 228).
Suunnitellussa mekanismissa nimittäin mukautetaan bruttovähennystä siten, että DSB pystyy pitämään itsellään osan matkustajakilometriä kohti lasketuista kustannussäästöistä ja osan matkustajakilometreinä mitatun matkustajamäärän kasvun (ks. 228 kappale) tuomista lisätuloista.
These corrections are applied according to the following formula:
Nämä korjaukset tehdään seuraavan yhtälön mukaisesti:
Refund mechanism = gross reduction – corrections (Cost Δ.
Palautusmekanismi = bruttovähennys – korjaukset (kust. Δ.
The Commission also notes that the parameters for determining the net reduction and thus taking these corrections into account are predetermined and quantified (see recital 229).
Komissio panee merkille myös, että nettovähennyksen määrittämisen ja samalla korjausten huomioon ottamisen mahdollistavat parametrit on ennalta määritelty ja kvantifioitu (ks. 229 kappale).
The refund mechanism can be modulated as follows:
Palautusmekanismia voidaan siis mukauttaa seuraavasti:
Cost Δ. if DSB has reduced its costs (per passenger-kilometre) compared with the average cost over the past 4 years, that improvement will be calculated as follows: differential in cost per passenger-kilometre (as a percentage) compared with the average cost over the last 4 years multiplied by a total cost basis, and
kustannus Δ. jos DSB:n kustannukset (matkustajakilometriä kohti) pienenevät viimeisten neljän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin nähden, tehostuminen lasketaan seuraavasti: kustannusero matkustajakilometriä kohti (prosenttia) suhteessa viimeisten neljän vuoden keskimääräisiin kustannuksiin kerrottuna kokonaiskustannuksilla ja