natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, between 1999 and 2010, German poison centres registered 134 cases of severe injuries to health related to the use in households of lime and rust removers containing nitric acid.
Lisäksi vuosina 1999–2010 Saksan myrkytyskeskukset kirjasivat 134 tapausta, joissa aiheutuneet vakavat vammat liittyivät typpihappoa sisältävien kalkin- ja ruosteenpoistoaineiden käyttöön kotitalouksissa.
In Belgium (the only other Member State where a Turkish-labelled version of POR-ÇÖZ had been found on the market) anti-poison centres have recorded three cases of severe respiratory problems resulting from the professional use of limescale removers containing 30 % nitric acid.
Belgiassa (ainoa toinen jäsenvaltio, jonka markkinoilta on löytynyt turkinkielisin merkinnöin varustettua versiota POR-ÇÖZ-tuotteesta) myrkytyskeskukset ovat kirjanneet kolme tapausta, joissa vakavat hengitysvaikeudet aiheutuivat ammattikäytössä olleista kalkkijäämien poistoaineista, joiden typpihappopitoisuus on 30 prosenttia.
Based on an assessment of the risks to health from the use of cleaning products with a nitric acid content of 20-30 %, on 28 September 2010, the German Federal Institute for Risk Assessment recommended that cleaning products containing more than 20 % nitric acid should not be placed on the market for supply to the general public [8].
Saksan liittovaltion riskinarviointi-instituutti arvioi puhdistusaineiden, joiden typpihappopitoisuus on 20–30 prosenttia, käytön riskejä terveydelle ja suositteli arvioinnin perusteella 28 päivänä syyskuuta 2010, että yli 20 prosenttia typpihappoa sisältäviä puhdistustuotteita ei pitäisi saattaa markkinoille yleiseen käyttöön [8].
The Federal Republic of Germany may maintain its temporary prohibition on the placing on the market of the cleaning product POR-ÇÖZ with a nitric acid content of 20 % or more for 1 year from the date of adoption this Decision.
Saksan liittotasavalta voi säilyttää vähintään 20 prosenttia typpihappoa sisältävän POR-ÇÖZ-pesuaineen markkinoille saattamista koskevan väliaikaisen kiellon vuoden ajan tämän päätöksen antamispäivästä.
OJ L 55, 28.2.2011, p. 13.
EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.
Decision of the German Environment Authority (Umweltbundesamt) of 25 October 2010 (Allgemeinverfügung zum vorläufigen Verbot des Inverkehrbringens des Reinigungsmittels Por Cöz nach § 14(2) des Wasch- und Reinigungsmittelgesetztes und § 8(4) des Geräte- und Produktsicherheitsgesetztes, Bundesanzeiger Ausgabe Nr. 164 vom 28.
Saksan ympäristöviranomaisen (Umweltbundesamt) päätös, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010 (Allgemeinverfügung zum vorläufigen Verbot des Inverkehrbringens des Reinigungsmittels Por Cöz nach § 14(2) des Wasch- und Reinigungsmittelgesetztes und §8(4) des Geräte- und Produktsicherheitsgesetztes, Bundesanzeiger Ausgabe Nr. 164 vom 28.
RAPEX Notification No 1760/10.
RAPEX-ilmoitus nro 1760/10.
BfR Opinion No 041/2010, 6.9.2010.
BfR:n lausunto nro 041/2010, 6.9.2010.
The Commission has consulted the Member States both via questionnaires sent out on 15 November 2010 and in a meeting of the Detergents Working Group Meeting on 14 December 2010.
Komissio on kuullut jäsenvaltioita sekä 15 päivänä marraskuuta 2010 lähetettyjen kyselylomakkeiden avulla että pesuainetyöryhmän kokouksessa 14 päivänä joulukuuta 2010.
The measures provided for in this Decision are in accordance with their opinion as expressed in the Committee opinion of 14 March 2011,
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat 14 päivänä maaliskuuta 2011 annetun komitean lausunnon mukaiset,
of 7 April 2011
annettu 7 päivänä huhtikuuta 2011,
extending the transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Latvia
maatalousmaan hankintaa Latviassa koskevan siirtymäkauden pidentämisestä
Having regard to the Act of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia, and in particular Chapter 3 of Annex VIII thereto,
ottaa huomioon Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen liitteessä VIII olevan 3 luvun,
Having regard to the request made by Latvia,
ottaa huomioon Latvian esittämän pyynnön,
This transitional period may only be extended once for a period of up to 3 years.
Tätä siirtymäkautta voidaan pidentää ainoastaan kerran enintään kolmella vuodella.
On 6 December 2010, Latvia requested to extend the transitional period concerning the acquisition of agricultural land by 3 years.
Latvia pyysi 6 päivänä joulukuuta 2010, että maatalousmaan hankintaa koskevaa siirtymäkautta pidennettäisiin kolmella vuodella.
The main reason for the transitional period was the need to safeguard the socioeconomic conditions for agricultural activities following the introduction of the single market and the transition to the Common Agricultural Policy in Latvia.
Siirtymäkauden tärkein peruste oli tarve suojata maataloustoiminnan sosioekonomisia edellytyksiä Latvian siirryttyä sisämarkkinoille ja yhteisen maatalouspolitiikan soveltamiseen.
In particular, it aimed to meet concerns raised about the possible impact on the agricultural sector of liberalising the acquisition of agricultural land due to initial large differences in land prices and income compared with Belgium, Denmark, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Austria, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom (hereinafter the EU-15).
Sen tavoitteena oli erityisesti ratkaista ongelmat, joita maatalousalalle olisi saattanut aiheutua maatalousmaan hankinnan vapauttamisesta sekä siitä, että maan hinnat ja tulot olivat Latviassa aluksi huomattavasti alhaisemmat kuin Belgiassa, Tanskassa, Saksassa, Irlannissa, Kreikassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Itävallassa, Portugalissa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jäljempänä ’EU-15-valtiot’.
The transitional period was also designed to ease the process of restitution and privatisation of agricultural land to farmers.
Lisäksi siirtymäkauden tarkoituksena oli helpottaa yksityistämisprosessia ja maatalousmaan palauttamista viljelijöille.
In its Report of 16 July 2008 on the Review of the transitional measures for the acquisition of agricultural real estate set out in the 2003 Accession Treaty (hereinafter the ‘Mid-Term Review of 2008’), the Commission has already emphasised the importance of the completion of the above-mentioned agricultural reform by the end of the foreseen transitional period [1].
Komissio korosti jo 16 päivänä heinäkuuta 2008 antamassaan kertomuksessa ”Maatalouskiinteistöjen hankintaa koskevien vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymätoimenpiteiden uudelleentarkastelu” [1], jäljempänä ’vuoden 2008 väliarviointi’, miten tärkeää on saattaa edellä mainittu maatalousuudistus päätökseen ennen suunnitellun siirtymäkauden päättymistä.
According to data available to Eurostat, agricultural land prices in Latvia are lower than the agricultural land prices in the EU.
Eurostatin saatavilla olevien tietojen mukaan maatalousmaan hinnat ovat Latviassa alhaisemmat kuin muualla EU:ssa.
Complete convergence in agricultural land sales prices was neither expected nor seen as a necessary pre-condition for terminating the transitional period.
Maatalousmaan hintojen ei ole odotettukaan muuttuvan täysin yhtenäisiksi, eikä tätä ole edes pidetty edellytyksenä siirtymäkauden päättymiselle.
Nevertheless, the noticeable differences in agricultural land prices between Latvia and EU-15 are such that they can hinder smooth progress towards price convergence.
Latvian ja EU-15-valtioiden hintojen väliset huomattavat erot voivat kuitenkin olla esteenä hintojen lähentymiselle.
Similarly to the levels of agricultural land prices, the data from Eurostat show that the gap in per capita GDP in Purchasing power standards in Latvia and EU-15 still persists.
Eurostatin tiedot osoittavat, että samalla tavoin kuin maatalousmaan hintatasot myös ostovoimayksiköissä henkeä kohti mitattu Latvian bruttokansantuote poikkeaa edelleen EU-15-valtioiden vastaavasta.
Thus, existing agricultural land prices in Latvia are high for the Latvian residents relative to their purchasing power.
Näin ollen Latvian maatalousmaan nykyiset hinnat ovat Latviassa asuvien kannalta korkeita heidän ostovoimaansa verrattuna.
The lower competitiveness of the Latvian agricultural sector compared to the agricultural sector in EU-15 also persists and the problem is compounded by difficulties in access to financial resources and by high interest rates applied to commercial credit lines for the acquisition of agricultural land (15 % per annum in 2009 according to data supplied by the Latvian authorities).
Lisäksi maatalousalan kilpailukyky on Latviassa edelleen heikompi kuin EU-15-valtioissa, ja tätä ongelmaa pahentavat vielä rahoitusvarojen saantiin liittyvät vaikeudet ja korkeat korot, joita sovelletaan maatalousmaan ostamista varten myönnettäviin kaupallisiin lainajärjestelyihin (Latvian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan 15 prosenttia vuodessa vuonna 2009).
Moreover, according to data supplied by the Latvian authorities based on the State Land Service of Latvia, as of 1 January 2010, the agricultural land constitutes 37,7 % of the country’s total territory, and forests areas cover 45,8 % of it.
Lisäksi Latvian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan, jotka perustuvat Latvian maankäyttövirastolta saatuihin tietoihin, maatalousmaan osuus koko maan pinta-alasta oli 37,7 prosenttia ja metsäalueiden osuus 45,8 prosenttia 1 päivänä tammikuuta 2010.
In 2007 62 % of agricultural land was owned by farmers and 26,6 % of it was rented.
Vuonna 2007 viljelijät omistivat 62 prosenttia maatalousmaasta ja 26,6 prosenttia oli vuokrattuna.
While agricultural land in Latvia is already predominantly in private hands, the process of restitution of ownership rights and the land reform in rural areas are still not completed.
Vaikka maatalousmaa on jo Latviassa pääosin yksityisomistuksessa, omistusoikeuksien palauttamisprosessia ja maaseutualueiden maareformia ei ole vielä saatu päätökseen.
The lack of clarity on property rights inevitably hinders land transactions and consolidation of agricultural estates.
Omistusoikeuksiin liittyvät epäselvyydet muodostavat väistämättä esteen maakaupoille ja maatalouskiinteistöjen yhdistämiselle.
Land fragmentation, in turn, further contributes to lower competitiveness and leads to less market-oriented farms.
Maaomaisuuden pirstaloituminen heikentää myös omalta osaltaan kilpailukykyä ja vähentää maatilojen markkinasuuntautuneisuutta.
In this context, Eurostat data show that, although gradual consolidation of land is ongoing and the average exploited agricultural area per farm in Latvia increased from 10 ha to 16 ha per farm between 2001 and 2007, the latter is still lower than in other EU Member States, such as Denmark, Germany and Sweden, where this average amounted to 60 ha, 46 ha and 43 ha respectively in 2007.
Tässä yhteydessä Eurostatin tiedot osoittavat, että vaikka maa-alueiden asteittainen yhdistäminen jatkuu ja käytössä olevan maatalousmaan pinta-alan maatilakohtainen keskiarvo on kasvanut Latviassa 10 hehtaarista 16 hehtaariin vuosina 2001–2007, tämä keskiarvo on yhä pienempi kuin muissa EU:n jäsenvaltioissa, esimerkiksi Tanskassa (60 hehtaaria), Saksassa (46 hehtaaria) ja Ruotsissa (43 hehtaaria) vuonna 2007.
The recent global financial and economic crisis also had a negative impact on Latvia’s economy.
Lisäksi viimeaikainen maailmanlaajuinen finanssi- ja talouskriisi on vaikuttanut haitallisesti myös Latvian talouteen.
The lack of demand followed by a sharp reduction in purchase prices for agricultural products, at the time when the prices for raw materials remained at the high level of 2008, additionally aggravated the already disadvantaged position of Latvian farmers compared to farmers from EU-15.
Kysynnän puute, sitä seurannut maataloustuotteiden ostohintojen jyrkkä lasku ja raaka-aineiden hintojen pysyminen samalla korkealla tasolla kuin vuonna 2008 ovat heikentäneet entisestään latvialaisten viljelijöiden asemaa EU-15-valtioiden viljelijöihin verrattuna.
Against this background, it may be anticipated, as do the Latvian authorities, that the lifting of the restrictions on 1 May 2011 would exert pressure on the land prices in Latvia.
Tässä tilanteessa voidaan Latvian viranomaisten lailla olettaa, että rajoitusten poistaminen 1 päivänä toukokuuta 2011 lisäisi maan hintoihin kohdistuvaa painetta Latviassa.
Therefore, a threat of serious disturbances on the Latvian agricultural land market upon the expiry of the transitional exists.
Näin ollen vaarana on, että Latvian maatalousmarkkinat häiriintyisivät vakavasti siirtymäkauden päättyessä.
An extension by 3 years of the transitional period referred to in Chapter 3 of Annex VIII to the 2003 Act of Accession should therefore be granted.
Sen vuoksi vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä VIII olevassa 3 luvussa määrättyä siirtymäkautta olisi pidennettävä kolmella vuodella.
In order to fully prepare the market for liberalisation, it continues to be of utmost importance, even amid adverse economic circumstances, to foster the improvement of factors such as credit and insurance facilities for farmers, and the completion of the agricultural structural reform during the transitional period, as already emphasised in the Mid-Term Review of 2008.
Jotta markkinoiden vapautumiseen voitaisiin valmistautua täysimittaisesti, myös nykyisissä vaikeissa taloudellisissa olosuhteissa on erittäin tärkeää pyrkiä parantamaan siirtymäkauden aikana sellaisia tekijöitä kuin viljelijöiden luotto- ja vakuutusmahdollisuudet sekä maatalouden rakenneuudistuksen saattaminen päätökseen, kuten vuoden 2008 väliarvioinnissa on jo tähdennetty.
Since the open single market has always been at the heart of the European prosperity, an increased inflow of foreign capital would bring along potential benefits also for the agricultural market in Latvia.
Koska avoimet sisämarkkinat ovat aina olleet Euroopan vaurauden perusta, ulkomaisen pääoman virtaaminen Latviaan saattaisi hyödyttää myös sen maatalousmarkkinoita.
As emphasised in the Mid-Term Review of 2008, foreign investment in the agriculture sector would also have important long-term effects on the provision of capital and know-how, on the functioning of land markets and on agricultural productivity.
Kuten vuoden 2008 väliarvioinnissa on tähdennetty, maatalousalaan tehtävillä ulkomaisilla investoinneilla olisi myös merkittäviä pitkän aikavälin vaikutuksia pääomanlisäykseen ja taitotietoon, maamarkkinoiden toimintaan ja maatalouden tuottavuuteen.
The progressive loosening of the restrictions on foreign ownership during the transitional period would also contribute to preparing the market for full liberalisation.
Ulkomaista omistusta koskevien rajoitusten asteittainen lieventäminen siirtymäkaudella valmistaisi myös markkinoita täyteen vapauteen.
For the purpose of legal certainty and in order to avoid a legal vacuum in the national legal system of Latvia after the expiry of the current transitional period, this Decision should enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Union,
Jotta turvattaisiin oikeusvarmuus ja vältettäisiin oikeudellisen tyhjiön syntyminen Latvian kansallisessa oikeusjärjestelmässä nykyisen siirtymäkauden päätyttyä, tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,
The transitional period concerning the acquisition of agricultural land in Latvia referred to in Chapter 3 of Annex VIII to the 2003 Act of Accession shall be extended until 30 April 2014.
Pidennetään vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä VIII olevassa 3 luvussa tarkoitettua Latvian maatalousmaan hankintaa koskevaa siirtymäkautta 30 päivään huhtikuuta 2014.
Done at Brussels, 7 April 2011.
Tehty Brysselissä 7 päivänä huhtikuuta 2011.
The 2003 Act of Accession provides that Latvia may maintain in force, under the conditions laid down therein, for a 7-year period following the accession, expiring on 30 April 2011, prohibitions on the acquisition of agricultural land by natural and legal persons from other EU Member States who are neither established nor registered nor having a branch or an agency in Latvia.
Vuoden 2003 liittymisasiakirjan mukaan Latvia voi liittymisasiakirjassa määrätyin edellytyksin kieltää muista EU:n jäsenvaltioista olevilta luonnollisilta henkilöiltä ja oikeushenkilöiltä, jotka eivät ole sijoittautuneet eivätkä rekisteröityneet Latviaan ja joilla ei ole paikallista sivuliikettä tai liikettä Latviassa, maatalousmaan hankinnan seitsemän vuoden ajan liittymisen jälkeen 30 päivään huhtikuuta 2011 asti.
concerning the technical specifications of interoperability relating to the subsystem ‘rolling stock – noise’ of the trans-European conventional rail system
Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – melu” koskevista yhteentoimivuuden teknisistä eritelmistä
Having regard to the recommendation of the European Railway Agency (No ERA/REC/02-2010/INT) of 30 March 2010,
ottaa huomioon Euroopan rautatieviraston 30 päivänä maaliskuuta 2010 antaman suosituksen (ERA/REC/02–2010/INT),
Article 12 of Regulation (EC) No 881/2004 of the European Parliament and of the Council [2] requires that the European Rail Agency (hereinafter ‘the Agency’) shall ensure that the technical specifications for interoperability (hereinafter referred to as ‘TSIs’) are adapted to technical progress and market trends and to the social requirements and propose to the Commission the amendments to the TSIs which it considers necessary.
Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004 [2] 12 artiklan mukaan Euroopan rautatievirasto, jäljempänä ’virasto’, varmistaa, että yhteentoimivuuden tekniset eritelmät, jäljempänä ’YTE’, mukautetaan tekniseen kehitykseen ja markkinasuuntauksiin sekä sosiaalisiin vaatimuksiin ja ehdottaa komissiolle tarpeelliseksi katsomiaan muutoksia YTE:iin.
By Decision C(2007)3371 of 13 July 2007, the Commission gave a framework mandate to the Agency to perform certain activities under Council Directive 96/48/EC of 23 July 1996 on the interoperability of the trans-European high-speed rail system [3] and Directive 2001/16/EC of the European Parliament and of the Council of 19 March 2001 on the interoperability of the trans-European conventional rail system [4].
Komissio antoi 13 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyllä päätöksellä K(2007)3371 virastolle yleisen toimeksiannon toteuttaa tiettyjä toimia Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY [3] sekä Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/16/EY [4] nojalla.
Under the terms of this framework mandate, the Agency was requested to perform the limited revision of the conventional rail TSI on Rolling stock – Noise (hereinafter ‘TSI Noise’), adopted by Commission Decision 2006/66/EC [5].
Kyseisessä yleisessä toimeksiannossa virastoa pyydettiin tarkistamaan joiltain osin komission päätöksellä 2006/66/EY [5] hyväksyttyä tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – melu” koskevaa YTE:ää, jäljempänä ’melua koskeva YTE’.
A reference track whose use is mandatory under TSI Noise is not available in every Member State, and the Member States cannot be obliged to create one.
Kaikissa jäsenvaltioissa ei ole käytössä vertailurataa, jonka käyttö on melua koskevan YTE:n mukaan pakollista, eikä jäsenvaltioita voida velvoittaa rakentamaan tällaista rataa.
This has prevented the development of a level playing field for all actors in the European Union and has created the financial burden which is higher than foreseen in the original Decision.
Tämä on estänyt tasavertaisten toimintaedellytysten kehittämisen kaikille toimijoille Euroopan unionissa ja luonut alkuperäisessä päätöksessä ennakoitua suuremman taloudellisen rasitteen.
Numerous problems regarding the availability of reference track, the test methods and the test costs have been signalled to the Commission and to the Agency.
Komissiolle ja virastolle on ilmoitettu lukuisista vertailuradan saatavuuteen, testimenetelmiin ja testauskustannuksiin liittyvistä ongelmista.
With the present Decision the Commission intends to clarify responsibilities with regard to the reference track, allow testing on non-reference track while assuring a proper collection and recording of comparable data for a future TSI revision, reduce the burden of proof compliance for small batches of vehicles and include the latest developments with regard to ISO EN 3095 standard.
Tämän päätöksen tarkoituksena on selventää vertailurataan liittyviä vastuita, sallia testaus myös muulla kuin vertailuradalla siten, että varmistetaan vertailukelpoisten tietojen asianmukainen keruu ja kirjaaminen YTE:n tulevaa tarkistamista varten, vähentää vaatimustenmukaisuuden osoittamisesta aiheutuvaa taakkaa pienten ajoneuvoerien osalta sekä ottaa huomioon ISO EN 3095 -standardiin liittyvä viimeisin kehitys.
The noise limits and the scope will remain unchanged.
Melun raja-arvot ja soveltamisala pysyvät muuttumattomina.
This Decision therefore constitutes only a limited revision of TSI Noise and does not compromise a full revision of TSI Noise as provided in Section 7 of the TSI.
Melua koskevaa YTE:ää tarkistetaan tällä päätöksellä näin ollen vain joiltain osin, eikä se rajoita YTE:n 7 luvussa määrättyä täysimääräistä tarkistusta.
For the sake of clarity and simplicity, it is better to replace Decision 2006/66/EC as a whole.
Selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi on syytä korvata päätös 2006/66/EY kokonaisuudessaan.
Decision 2006/66/EC should therefore be repealed.
Sen vuoksi päätös 2006/66/EY olisi kumottava.
The measures provided for in this Decision are in conformity with the opinion of the Committee established in accordance with Article 29(1) of Directive 2008/57/EC,
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset,
The revised version of the Technical Specification for Interoperability (hereinafter referred to as ‘the TSI’) relating to subsystem ‘rolling stock – noise’ of the trans-European conventional rail system referred to in Article 6(1) of Directive 2008/57/EC, as set out in the Annex, is adopted.
Hyväksytään tämän päätöksen liitteessä esitetty direktiivin 2008/57/EY 6 artiklan 1 kohdan mukainen Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”liikkuva kalusto – melu” koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän, jäljempänä ’YTE’, tarkistettu versio.
The TSI shall apply to the rolling stock of the trans-European conventional rail system as defined in Annex I to Directive 2008/57/EC.
YTE:ää sovelletaan direktiivin 2008/57/EY liitteessä I määriteltyyn Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän liikkuvaan kalustoon.
It shall apply to new and existing rolling stock as set out in Section 7 of the Annex.
Sitä sovelletaan uuteen ja olemassa olevaan liikkuvaan kalustoon liitteessä olevan 7 luvun mukaisesti.
Where agreements contain requirement relating to noise emission limits, Member States shall notify them to the Commission within 6 months of the entry into force of this Decision, provided they were not already notified under Decision 2006/66/EC.
Kun sopimukset sisältävät melupäästörajoihin liittyviä vaatimuksia, jäsenvaltioiden on annettava ne komissiolle tiedoksi kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta, mikäli niitä ei ole jo ilmoitettu päätöksen 2006/66/EY mukaisesti.
The agreements to be notified shall be:
Seuraavat sopimukset on annettava tiedoksi:
The procedures for assessment of conformity, suitability for use and EC verification set out in Section 6 of the Annex to this Decision shall be based on the modules defined in Commission Decision 2010/713/EU [6].Article 4
Tämän päätöksen liitteessä olevassa 6 luvussa vahvistettujen vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettelyjen ja EY-tarkastusmenettelyjen on perustuttava komission päätöksessä 2010/713/EU [6] määriteltyihin moduuleihin.4 artikla