natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Public service compensation constitutes state resources and is likely to distort competition and affect trade between Member States, which is why the Commission expressed concern as to whether the public transport service contracts involved State aid to DSB.
Koska julkisen palvelun korvaukset ovat valtion varoja ja omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden kauppaan, komissio epäili, että julkisia liikennepalveluja koskeviin sopimuksiin sisältyy DSB:lle maksettua valtiontukea.
The Commission then considered whether the public transport service contracts were compatible with the internal market on the basis of Article 14 of Regulation (EEC) No 1191/69 [17].
Tämän jälkeen komissio pohti julkisia liikennepalveluja koskevien sopimusten soveltuvuutta sisämarkkinoille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan perusteella. [17]
ARGUMENTS OF THE DANISH AUTHORITIES FOLLOWING THE INITIATION OF THE PROCEDURE
TANSKAN VIRANOMAISTEN NÄKEMYKSET MENETTELYN ALOITTAMISEN JÄLKEEN
In their letter of 12 December 2008, the Danish authorities take the view that they have already provided, in response to the Commission’s previous requests for information, all the factual and legal information required by the Commission in order to establish that the contractual payments do not constitute State aid or, at the very least, that any State aid would be compatible with the Treaty.
Tanskan viranomaiset katsoivat 12 päivänä joulukuuta 2008 päivätyssä kirjeessään, että ne ovat toimittaneet jo komission aiempien tietopyyntöjen yhteydessä tosiasialliset ja oikeudelliset seikat, joiden perusteella komissio voi todeta, etteivät sopimusmaksut ole valtiontukea, tai ainakin sen, ettei mahdollinen valtiontuki ole perussopimuksen vastaista.
The Danish authorities have therefore quoted the factual and legal information already presented to the Commission.
Tällä tavoin Tanskan viranomaiset viittasivat komissiolle jo esitettyihin tosiasiallisiin ja oikeudellisiin seikkoihin.
In addition, they have set out arguments concerning the factual and legal information which requires further explanation due to events occurring in the interim or in the light of comments made by the Commission in its decision to open a formal investigation.
Lisäksi viranomaiset ovat tarpeen mukaan tarkentaneet tosiasiallisia ja oikeudellisia seikkoja myöhemmin esiin tulleiden asioiden perusteella tai muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitettyjen huomautusten johdosta.
In principle, the Danish authorities also indicate that they support the argument set out by the Commission concerning, first, the verification of the existence of State aid by applying the criteria in the judgment in Altmark and, second, the legal basis for assessing compatibility with the Treaty.
Tanskan hallitus ilmoitti lisäksi tukevansa periaatteessa komission perusteluja, jotka koskevat valtiontuen olemassaolon selvittämistä Altmark-tuomion perusteiden mukaisesti ja toisaalta oikeusperustaa perussopimuksen noudattamisen arvioimiseksi.
On the other hand, the Danish authorities disagree with the Commission’s interpretation of the judgment in Danske Busvognmænd (also known as the ‘Combus’ judgment) [18].
Sitä vastoin Tanskan hallitus ilmoittaa, ettei se ole yhtä mieltä komission tulkinnasta asiassa Danske Busvognmænd annetussa tuomiossa (tunnetaan myös nimellä Combus-päätös) [18].
The Commission has stated that, if the public transport service contract involves State aid, that aid should have been notified.
Komissio katsoo, että jos julkisia liikennepalveluja koskevaan sopimukseen sisältyy valtiontukea, siitä olisi pitänyt ilmoittaa.
Conversely, the Danish authorities consider that, if Regulation (EEC) No 1191/69 is applicable and if the compensation provided for under the public transport service contract complies with the Regulation, that compensation is exempt from the notification requirement pursuant to Article 17(2) of Regulation (EEC) No 1191/69.
Tanskan viranomaiset sitä vastoin katsovat, että jos asetusta (ETY) N:o 1191/69 on sovellettava ja julkisia liikennepalveluja koskevassa sopimuksessa määrätyt korvaukset ovat asetuksen mukaisia, korvaukset on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla.
Lastly, Denmark wishes to emphasise that recent case-law, and particularly the judgment of the General Court of the European Union in Case T-289/03 BUPA and Others v Commission, states that the criteria set out in the judgment in Altmark should be applied, taking account of the situation in the sector concerned and the fact that the Member States have a wide discretion.
Lopuksi Tanska haluaa korostaa, että viimeaikaisessa oikeuskäytännössä ja erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiossa T-289/03, BUPA ym. v. komissio, todetaan, että Altmark-tuomiossa esitettyjä kriteerejä on sovellettava siten, että tilanne kyseisellä alalla otetaan huomioon, ja että jäsenvaltioilla on laaja harkintavalta.
The second criterion in the judgment in Altmark
Altmark-tuomion toinen kriteeri
The Danish authorities note that the Commission has acknowledged that the second criterion in the judgment in Altmark was fulfilled with regard to the compensation paid for the period 1998-2008, but that it expresses doubts regarding the period 2009-14.
Tanskan viranomaiset toteavat, että komissio on myöntänyt Altmark-tuomion toisen kriteerin täyttyvän vuosina 1998–2008 maksetun korvauksen yhteydessä mutta epäillyt sen täyttymistä vuosina 2009–2014.
The Danish authorities take the view that those doubts are based on a misunderstanding, because, as in the case of the preceding period, the compensation was calculated on the basis of a 10-year budget for the period 2005-14.
Viranomaiset katsovat, että nämä epäilykset johtuvat väärinkäsityksestä, sillä korvaus on laskettu edellisen kauden tavoin kymmenen vuoden talousarvion pohjalta vuosiksi 2005–2014.
They have submitted that budget to the Commission, together with the estimates and assumptions underlying the budget, namely:
Komissiolle on toimitettu talousarvio ja sen perusteena käytetyt ennusteet ja olettamat, jotka ovat seuraavat:
general annual inflation of 2,5 %,
yleinen vuotuinen inflaatio 2,5 prosenttia
an increase in ticket prices of 2,5 %, in line with inflation,
inflaatiota vastaava lippujen hinnannousu 2,5 prosenttia
an average increase in productivity of 2,5 % a year,
keskimääräinen tuottavuuden kasvu 2,5 prosenttia vuodessa
an annual interest rate of 5,15 %,
vuotuinen korko 5,15 prosenttia
a 6 % return on equity after tax,
oman pääoman tuotto verojen jälkeen 6 prosenttia
investments in rolling stock amounting to approximately DKK 10 billion,
liikkuvaan kalustoon tehtyjen investointien toteutuminen noin 10 miljardia Tanskan kruunua
an increase of approximately 20 % in the number of kilometres travelled,
matkustajakilometrien kasvu noin 20 prosenttia
an increase of approximately 20 % in the number of passengers,
matkustajamäärän kasvu noin 20 prosenttia
a payroll tax exemption for DSB’s staff,
vapautus työnantajamaksuista DSB:n henkilöstön osalta.
Furthermore, Denmark states that that budget was prepared on the basis of the obligations related to charges connected with infrastructure in 2003.
Lisäksi Tanska täsmentää, että kyseinen talousarvio on alun perin laadittu vuoden 2003 infrastruktuurimenoja koskevien velvoitteiden pohjalta.
The changes made to those obligations and the subsequent reduction in the compensation paid to DSB were, in the meantime, incorporated into the contract before it was signed.
Velvoitteisiin tehdyt muutokset ja vastaava DSB:lle maksettujen korvausten pienentäminen on sen jälkeen sisällytetty sopimukseen jo ennen sen allekirjoitusta.
The Ministry of Transport set out the contents of the contract and the budget in Act No 112 of 2004, and those data were included in the Finance Act.
Liikenneministeriö on selvittänyt sopimuksen ja talousarvion sisältöä päätöksessä nro 112 vuonna 2004, ja nämä tiedot on sisällytetty talousarviolakiin.
The third criterion in the judgment in Altmark
Altmark-tuomion kolmas kriteeri
The Danish authorities have submitted arguments and information on the three aspects in respect of which the Commission expressed doubts concerning a risk of overcompensation.
Tanskan viranomaiset ovat esittäneet väitteitä ja antaneet tietoja kolmesta seikasta, joiden suhteen komissio on esittänyt epäilyjä liiallisesta korvauksesta.
i. DSB’s surplus profits
i. DSB:n tuloksen ylijäämäisyys
First of all, the Danish authorities consider that DSB’s surplus profits are not due to overcompensation.
Ensinnäkin Tanskan viranomaiset katsovat, ettei DSB:n tuloksen ylijäämäisyys johdu liiallisista korvauksista.
According to Denmark, the bases of calculation of the compensation were correct and the surplus profits are not therefore attributable to overcompensation, but due to other circumstances.
Tanskan mukaan korvauksen laskentaperusteet ovat oikeat, eikä tuloksen ylijäämäisyys siten johdu mahdollisesti liiallisista korvauksista vaan muista olosuhteista.
Denmark provides a detailed analysis of the changes in DSB’s equity capital, which grew from DKK 4,797 billion to DKK 7,701 billion over the period 1999-2004 (an increase of DKK 2,852 billion).
Tanska toimitti yksityiskohtaisen selvityksen DSB:n oman pääoman kehityksestä. Se kasvoi vuosina 1999–2004 4,797 miljardista 7,701 miljardiin Tanskan kruunuun (kasvu 2,852 miljardia kruunua).
The increase in equity capital is due to certain circumstances which had not been taken into consideration when the budget was drafted, including an unexpected marked improvement in DSB’s efficiency and higher extraordinary income resulting, for example, from the sale of real estate.
Oman pääoman kasvu johtuu tietyistä seikoista, joita ei ole otettu huomioon talousarvion laadintahetkellä, muun muassa DSB:n tehokkuuden odottamattomasta paranemisesta ja esimerkiksi kiinteistöjen myynnistä saaduista suurista kertaluonteisista tuloista.
These are not circumstances which the Danish Government could reasonably have taken into account in drafting the budget and hence in setting the level of compensation.
Näitä seikkoja Tanskan hallitus ei olisi voinut kohtuudella huomioida talousarviota laatiessaan ja siten korvausmäärää laskiessaan.
The Danish authorities explain that the increase in equity capital is due, however, not to excessive operating grants paid by the State but to five other, essentially unforeseen factors:
Tanskan hallitus selittää, ettei oman pääoman kasvu siis johdu siitä, että valtio maksaisi liiallista toiminta-avustusta vaan viidestä muusta tekijästä, joita ei olennaisilta osin voitu ennakoida:
First, a very substantial part of the increase in DSB’s equity capital results from the founding budget (DKK 1,709 billion).
Osaltaan DSB:n oman pääoman kasvu johtuu hyvin suurelta osin sen perustamistalousarviosta (1,709 miljardia Tanskan kruunua).
Act 249/1999 shows that there was a clear political and economic rationale for DSB’s transformation into a sustainable independent public undertaking, according to which DSB was to achieve a solvency ratio of at least 30 % within a few years.
Säädös nro 249/1999 osoittaa, että kun DSB muutettiin kestäväksi itsenäiseksi julkiseksi yritykseksi, selkeä poliittinen ja taloudellinen edellytys oli, että DSB:n vakavaraisuusasteen olisi noustava muutamassa vuodessa reiluun 30 prosenttiin.
That rationale was based on an economic assessment of the necessary solvency ratio for an undertaking of DSB’s size;
Edellytys perustui taloudellisen arviointiin siitä, mikä DSB:n kokoisten yritysten vakavaraisuusasteen pitäisi olla.
Dividends were paid to the State at the end of that period in 2005 (DKK 736 million), which means that DSB could not therefore, in reality, have had that equity capital at the end of 2004,
Kyseisen jakson lopulla vuonna 2005 valtiolle maksettiin osinkoa (736 miljoonaa Tanskan kruunua), mikä osoittaa, ettei DSB tosiasiallisesti voinut hallita tätä omaa pääomaa vuoden 2004 lopussa.
Part of the increase in equity capital is due to changes in accounting practices in 1999 and 2001 compared with the practices underlying the 1999 budget (upwards adjustment of equity capital to DKK 594 million).
Osa oman pääoman kasvusta on seurausta siitä, että vuosina 1999 ja 2001 kirjanpitokäytäntöjä muutettiin suhteessa vuoden 1999 perustamistalousarvion käytäntöihin (oman pääoman uudelleenarvostus 594 miljoonaan Tanskan kruunuun). Kirjanpitokäytäntöjen muutoksella ei ollut todellista liiketaloudellista vaikutusta yritykseen, joten tämän suhteen on tehtävä korjaus.
That change in accounting practices did not have any real commercial significance for the undertaking, and a correction should therefore be made.
Tanskan hallitus korostaa, että jos muuttuneen kirjanpitokäytännön vaikutus korjataan, voidaan todeta, että oman pääoman kehitys on ollut itse asiassa negatiivinen.
The Danish authorities therefore stress that, if a correction is made for the effects of the modified accounting practices, the change in equity capital was in fact negative, with a reduction of DKK 135 million;
Oman pääoman määrä on vähentynyt 135 miljoonaa Tanskan kruunua.
The rate of corporation tax, which was 32 % at the time of the founding budget in 1999, was subsequently lowered to 30 % (over the course of 2002, 2003 and 2004).
Vuoden 1999 perustamistalousarvion laadintahetkellä yhteisöverokanta oli 32 prosenttia, minkä jälkeen sitä alennettiin (vuosina 2002, 2003 ja 2004) 30 prosenttiin.
That reduction in the rate of tax resulted in an unforeseen gain of DKK 43 million over the period.
Verokannan alentaminen toi kyseisellä jaksolla 43 miljoonan Tanskan kruunun ennakoimattoman tulonlisäyksen.
Without that gain, there would have been a negative impact on the equity capital of DKK 178 million;
Ilman tätä vaikutusta omassa pääoman kasvu olisi ollut 178 miljoonan Tanskan kruunua negatiivinen.
The downwards revision of the equity capital on the initial balance sheet by an amount of DKK 36 million,
Aloitustaseessa yrityksen omaa pääomaa tarkistettiin alaspäin 36 miljoonan Tanskan kruunun verran.
According to Denmark, those facts show that the increase in DSB’s equity capital was not due to high operating grants paid by the State and that it must be seen in relation to the financial, accounting and tax information referred to above.
Tanskan mukaan nämä seikat osoittavat, ettei DSB:n oman pääoman kasvu johdu valtion maksamasta suuresta toiminta-avustuksesta ja että kasvu on suhteutettava edellä mainittuihin rahoituksellisiin, kirjanpidollisiin ja verotuksellisiin tekijöihin.
DSB did not therefore use the aid received from the State to increase its equity capital to an extent greater than the amount provided for in the founding budget.
DSB ei siten ole käyttänyt valtiolta saamaansa avustusta oman pääoman kasvattamiseen perustamistalousarviossa oletettua enempää.
With regard to the projected operating results before distribution of profits, the Danish authorities point out that the observed improvements in results are not an indication of DSB receiving overcompensation.
Tanskan hallitus toteaa budjetoidusta liiketoiminnan tuloksesta ennen osingonjakoa, ettei havaittu tuloksen ylijäämäisyys ole osoitus DSB:n saamasta liiallisesta korvauksesta.
Rather, the improvements are due to a range of factors – having both positive and negative effects – which could not be taken into consideration when the level of compensation was established.
Tuloksen ylijäämäisyyden väitetään johtuvan useista eri tekijöistä – joiden vaikutukset ovat olleet myönteisiä tai kielteisiä – eikä niitä voitu ottaa huomioon määriteltäessä korvaustasoa.
Denmark considers that such variations with respect to the initial budget are inevitable in the case of multiannual contracts relating to the discharging of a public service obligation.
Tanska katsoo, että tällaiset poikkeamat alkuperäisestä talousarviosta ovat väistämättömiä, kun kyseessä ovat julkisen palvelun velvoitteita koskevat monivuotiset sopimukset.
In such cases, it is not possible to fix the amount of compensation in a way which makes it possible to confirm, following an ex post examination, that it corresponded exactly to the real costs, minus the receipts and a reasonable profit.
Tällaisissa tapauksissa ei ole mahdollista vahvistaa korvauksen määrää sellaiseksi, että sen voidaan osoittaa jälkikäteen vastaavan tarkalleen tosiasiallisia kustannuksia, joista on vähennetty tulot ja kohtuullinen tuotto.
According to the Danish authorities, even in cases where a public service obligation results from the award of a tender, changes may occur in the market and in the situation of the undertaking concerned, such that the results actually obtained do not correspond to the results predicted by the successful bidder when the contract was concluded.
Tanskan hallituksen mukaan silloinkin, kun julkisen palvelun velvoite perustuu tarjouskilpailun voittamiseen, markkinoilla ja kyseisen yrityksen tilanteessa voi tapahtua sellaisia muutoksia, ettei tosiasiassa toteutunut tulos vastaa tarjouskilpailun voittaneen yrityksen sopimuksentekohetkellä laatimia ennusteita.
Denmark therefore takes the view that improvements or deteriorations in results attributable to such unforeseen factors cannot be used as an argument to claim that the compensation was fixed in a way such as to involve overcompensation or under-compensation.
Tanska katsoo näin ollen, ettei tällaisista odottamattomista tekijöistä johtuvalla tuloksen ylijäämäisyydellä tai alijäämäisyydellä voida perustella väitettä, että korvaus on määritelty tavalla, joka johtaa liian suureen tai liian pieneen korvaukseen.
In this case, the observed improvements in results are due to the combined effects of several factors such as general economic trends, developments in the market concerned, productivity gains (for example, reductions in the cost of labour or of access to infrastructure following the sale of the cargo branch, reductions in depreciation or improvements in financial management).
Tässä tapauksessa todettu tuloksen ylijäämäisyys johtuu useiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Tekijöitä ovat yleinen suhdannekehitys, markkinoiden kehittyminen, tuottavuuden parantuminen (esimerkiksi työvoimakustannusten alentuminen tai infrastruktuurin käytön vähentyminen tavaraliikenteen myynnin jälkeen, poistojen pieneneminen tai taloushallinnon tehostuminen).
Denmark adds that the contracts concluded with DSB are characterised by the fact that the contracting partners agreed on payment on the basis of the usual considerations in a market economy, the level of payment having been determined in such a way as to cover DSB’s costs, taking account of the expected revenues and a reasonable profit.
Tanska lisää, että DSB:n kanssa tehdyille sopimuksille on ominaista, että sopimuskumppanit ovat sopineet maksun perustuvan markkinataloudessa tavanomaisiin näkökohtiin, sillä maksujen suuruus on määritelty kattamaan DSB:n kustannukset, kun huomioon otetaan odotetut tulot ja kohtuullinen tuotto.
The fact that DSB ultimately achieved better results than budgeted for does not mean that the amounts of compensation fixed in the contracts was too high.
Se, että DSB:n tulos oli loppujen lopuksi talousarvioennusteita parempi ennakoimattomien seikkojen ja toiminnan tehostumisen seurauksena, ei merkitse, että sopimuksissa vahvistettu korvaus olisi ollut liiallinen.
Reduction in compensation and distribution of dividends
Korvauksen pienentäminen ja osingonjako
The Danish authorities point out that, even though, in their opinion, there was no overcompensation, the risk of overcompensation is in any case ruled out by the Danish Government’s dividend policy as set out in Finance Act No 249/1999 and by the subsequent reduction in compensation in the agreement concluded with DSB.
Tanskan hallitus huomauttaa, että vaikkei liiallisia korvauksia niiden mukaan olekaan maksettu, sellaisten vaara on joka tapauksessa poistettu Tanskan hallituksen osinkopolitiikalla, josta säädetään talousarvioasiakirjassa nro 249/1999, sekä siitä seuraavalla korvauksen pienentämisellä DSB:n kanssa tehdyssä sopimuksessa.
Denmark takes the view that it has made sure, with its dividend policy, that DSB will not increase its equity capital beyond the level provided for and hence beyond the level that is necessary.
Tanska katsoo varmistaneensa osinkopolitiikkansa avulla, ettei DSB:n oma pääoma kasva ennakoitua suuremmaksi ja sitä kautta suuremmaksi kuin on välttämätöntä.
Although no binding legal rule was laid down, the dividend policy was designed to reconcile two considerations:
Vaikkei velvoittavia oikeudellisia säännöksiä olekaan vahvistettu, osinkopolitiikassa yhdistyy kaksi seikkaa:
the usual considerations in a market economy regarding what is economically justifiable taking account of the economic situation of the undertaking,
markkinataloudessa tavanomainen pohdinta, jonka tarkoituksena on määrittää, mikä on taloudellisesti perusteltua yrityksen taloudellisessa tilanteessa;
socioeconomic considerations and considerations relating to competition having regard to the size of DSB’s equity capital and its operating grants,
yleiset sosiaalis-taloudelliset tai kilpailuun liittyvät näkökohdat ottaen huomioon DSB:n oman pääoman ja toiminta-avustuksen suuruuden.
The Danish authorities state that dividend payments to the State are to be used as a means of correcting the size of DSB’s equity capital in the years following its founding, and as a means of restoring the operating surplus if it were subsequently to emerge that DSB did indeed achieve better results than expected.
Tanskan hallitus tarkentaa, että valtiolle maksettavia osinkoja käytetään DSB:n oman pääoman määrän säätelyyn perustamisen jälkeisinä vuosina ja liikevoiton palauttamiseen, jos sittemmin ilmenee, että DSB tosiasiassa yltää ennakoitua parempiin tuloksiin.
That principle follows from Finance Act No 249/1999.
Tämä periaate johtuu talousarvioasiakirjasta nro 249/1999.
The payment of dividends is to be used to regulate on an ongoing basis the structure of DSB’s capital and, hence, the real net operating grant.
Osingonmaksua käytetään jatkuvasti DSB:n pääomarakenteen ja tätä kautta reaalisen nettotoiminta-avustuksen säätelyyn.
The dividend policy also meant that DSB had an incentive to improve its efficiency because the starting point was that the dividends should amount to half of DSB’s surplus after tax.
Samaan aikaan osinkopolitiikalla kannustetaan DSB:tä tehostamaan toimintaansa, sillä lähtökohtana oli, että osinkoina jaettaisiin puolet DSB:n voitosta verojen jälkeen.
Efficiency improvements would therefore benefit DSB to a certain extent and not solely result in a subsequent refund of the operating grant.
Tällöin tehokkuuden lisääntyminen koituisi tietyssä määrin DSB:n hyväksi, eikä pelkästään johda toiminta-avustuksen jälkikäteen tapahtuvaan palautukseen.
The Danish authorities consider that it is wholly in line with the general considerations of a market economy to be able to use incentives in determining what constitutes a reasonable profit, as advocated by the Commission [19].
Tanskan hallitus katsoo, että tämä on markkinatalouden yleisten näkökohtien mukaista, koska niiden mukaan kannustimien avulla voidaan määritellä ns. kohtuullinen tuotto komission suositusten mukaisesti [19].
Denmark points out that the application of this dividend policy led, for the period 1999-2006, in relation to the activities undertaken to fulfil the contracts, to the State being paid almost DKK 3 billion more than the figure initially predicted.
Tanska huomauttaa, että tämän osinkopolitiikan soveltaminen on johtanut vuosina 1999–2006 siihen, että valtiolle on maksettu sopimuksiin perustuvien tehtävien perusteella lähes 3 miljardia Tanskan kruunua enemmän kuin alun perin suunniteltiin.
According to the Danish authorities, the dividend policy therefore functioned de facto as a ‘refund mechanism’ making it possible to offset any overcompensation.
Tanskan hallituksen mukaan osinkopolitiikka on siis tosiasiallisesti toiminut ”takaisinmaksumekanismina”, jolla on voitu kumota mahdollisesti liiallinen korvaus.