natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is of fixed duration and concerns only a number of clearly designated products that are not normally used in the unaltered state for final consumption and have been the subject of tax evasion activities that have caused a substantial loss of VAT revenue.
Sen voimassaoloaika on rajallinen, ja se koskee yksinomaan tiettyjä tarkasti nimettyjä tavaroita, joita ei yleensä käytetä sellaisinaan lopullisessa kulutuksessa ja joiden avulla on tehty veropetoksia, jotka ovat aiheuttaneet huomattavia arvonlisäverotulomenetyksiä.
Given the scale of this lost tax revenue, the measure should be adopted as soon as possible.
Näiden menetettyjen verotulojen suuruus huomioon ottaen kyseinen toimenpide olisi hyväksyttävä mahdollisimman pian.
The special measure will not affect the overall amount of VAT revenue of Romania collected at the stage of final consumption and will have no adverse impact on the Union’s own resources accruing from VAT,
Tämä erityistoimenpide ei vaikuta Romaniassa lopullisessa kulutusvaiheessa kannettavan arvonlisäveron kokonaismäärään, eikä se vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta saataviin unionin omiin varoihin,
By way of derogation from Article 193 of Directive 2006/112/EC, Romania is hereby authorised to designate as the person liable to pay VAT the taxable recipient of supplies of the following goods, as set out in the combined nomenclature established by Regulation (EEC) No 2658/87:
Poiketen siitä, mitä direktiivin 2006/112/EY 193 artiklassa säädetään, Romanialle annetaan lupa nimetä arvonlisäverovelvolliseksi sellaisten luovutusten, jotka koskevat asetuksella (ETY) N:o 2658/87 käyttöön otetussa yhdistetyssä nimikkeistössä mainittuja seuraavia tuotteita, verovelvollinen vastaanottaja:
Common wheat, seed
Tavallinen vehnä, siemenvilja
Other spelt and common wheat, not for sowing
Muu spelttivehnä ja muu tavallinen vehnä, ei kylvämiseen tarkoitettu
The authorisation provided for in Article 1 is subject to Romania’s introducing declaration obligations and appropriate and effective control measures with respect to taxable persons who supply the goods to which that authorisation applies.
Edellä 1 artiklassa säädetty lupa edellyttää, että Romania ottaa mainitun luvan soveltamisalaan kuuluvia tavaroita luovuttavien verovelvollisten osalta käyttöön ilmoitusvelvoitteet sekä asianmukaiset ja tehokkaat valvontatoimenpiteet.
Romania shall notify the Commission of the introduction of the obligations and measures referred to in the first paragraph.
Romanian on ilmoitettava komissiolle ensimmäisessä kohdassa tarkoitettujen velvoitteiden ja toimenpiteiden käyttöönotosta.
This Decision shall take effect on the date of its notification.
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.
It shall apply from 1 June 2011 until 31 May 2013.
Sitä sovelletaan 1 päivästä kesäkuuta 2011 alkaen 31 päivään toukokuuta 2013 saakka.
on the State aid C 26/09 (ex N 289/09) which Latvia is planning to implement for the restructuring of AS Parex banka
valtiontuesta C 26/09 (ex N 289/09), jonka Latvia aikoo myöntää AS Parex bankan rakenneuudistukseen
On 11 May 2009, Latvia notified a restructuring plan for Parex banka.
Latvia ilmoitti Parex bankan rakenneuudistussuunnitelmasta 11 päivänä toukokuuta 2009.
On 5 June 2009 a request for information was sent to the Latvian authorities.
Latvian viranomaisille lähetettiin tietopyyntö 5 päivänä kesäkuuta 2009.
On 15 June 2009 a meeting was held between the Latvian authorities and the Commission.
Latvian viranomaisten ja komission kesken pidettiin kokous 15 päivänä kesäkuuta 2009.
Latvia replied partially to that request for information by letter of 7 July 2009.
Latvia vastasi tietopyyntöön osittain 7 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.
By letter of 29 July 2009, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure under Article 108(2) TFEU [5] (hereinafter ‘opening Decision’) in respect of the restructuring aid measures.
Komissio ilmoitti Latvialle 29 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn [5] (jäljempänä ”aloituspäätös”) rakenneuudistustukitoimenpiteistä.
The opening Decision was published in the Official Journal of the European Union of 6 October 2009 and interested parties were requested to submit their comments on the proposed restructuring aid measures within 1 month from the date of publication.
Aloituspäätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä6 päivänä lokakuuta 2009 ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa ehdotetuista rakenneuudistustukitoimenpiteistä kuukauden kuluessa julkaisemispäivästä.
However, after the expiry of the prescribed period, the Commission received letters dated 15 June and 13 July 2010 from Valerijs Kargins and Viktors Krasovickis, the former majority shareholders of Parex banka (hereinafter ‘former majority shareholders’).
Määräajan päätyttyä komissio sai kuitenkin 15 päivänä kesäkuuta 2010 ja 13 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyt kirjeet Valerijs Karginsilta ja Viktors Krasovickisilta, Parex bankan entisiltä enemmistöosakkailta (jäljempänä ”entiset enemmistöosakkaat”).
Furthermore, the Commission received letters from members of the Latvian parliament dated 22 June and 1 July 2010.
Lisäksi komissio sai Latvian parlamentin jäseniltä kirjeet, jotka oli päivätty 22 päivänä kesäkuuta 2010 ja 1 päivänä heinäkuuta 2010.
The revised restructuring plan was further updated on 22 September 2009 and additional information was provided.
Tarkistettua rakenneuudistussuunnitelmaa päivitettiin 22 päivänä syyskuuta 2009 ja samalla annettiin lisätietoja.
Meetings were held between the Latvian authorities and the Commission on 11 and 17 September 2009.
Latvian viranomaisten ja komission kesken pidettiin kokoukset 11 ja 17 päivänä syyskuuta 2009.
In addition, Latvia provided further information and clarifications on 11 September, 6 and 26 October, 9 and 23 December 2009, 19 February and 2 March 2010.
Lisäksi Latvia toimitti lisätietoja ja selvennyksiä 11 päivänä syyskuuta 2009, 6 päivänä lokakuuta 2009, 26 päivänä lokakuuta 2009, 9 päivänä joulukuuta 2009, 23 päivänä joulukuuta 2009, 19 päivänä helmikuuta 2010 ja 2 päivänä maaliskuuta 2010.
On 12 and 26 October 2009 Latvia provided information regarding a potential change of the restructuring strategy for Parex banka.
Latvia antoi 12 ja 26 päivänä lokakuuta 2009 tietoja mahdollisesta Parex bankan rakenneuudistusstrategiaan tehtävästä muutoksesta.
On 22 March 2010 a meeting was held between the Commission and the Latvian authorities.
Komission ja Latvian viranomaisten kesken pidettiin kokous 22 päivänä maaliskuuta 2010.
By letter of 31 March 2010 Latvia submitted a new version of Parex banka’s restructuring plan dated 31 March 2010, which was later complemented by submissions dated 14 May, 9, 12, 17 and 21 June 2010.
Latvia toimitti 31 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä 31 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyn uuden version Parex bankan rakenneuudistussuunnitelmasta, jota täydennettiin myöhemmin 14 päivänä toukokuuta 2010, 9 päivänä kesäkuuta 2010, 12 päivänä kesäkuuta 2010, 17 päivänä kesäkuuta 2010 ja 21 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.
The Commission requested further information on 10 May 2010.
Komissio pyysi lisätietoja 10 päivänä toukokuuta 2010.
By letter of 2, 18 and 27 August and 2 September 2010 Latvia provided additional clarifications regarding the commitments to be undertaken.
Latvia selvensi annettavia sitoumuksia 2 päivänä elokuuta 2010, 18 päivänä elokuuta 2010, 27 päivänä elokuuta 2010 ja 2 päivänä syyskuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.
On 3 September 2010, the Commission received a final list of commitments.
Komissio sai 3 päivänä syyskuuta 2010 lopullisen luettelon sitoumuksista.
On 2 September 2010, the Latvian authorities informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted in the English language.
Latvian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 2 päivänä syyskuuta 2010 hyväksyvänsä poikkeuksellisesti sen, että tämä päätös annetaan englannin kielellä.
Parex banka was the second largest bank in Latvia with total assets of LVL 3,4 billion (EUR 4,9 billion) as of 31 December 2008.
Parex banka oli Latvian toiseksi suurin pankki, ja 31 päivänä joulukuuta 2008 sen tase oli 3,4 miljardia Latvian latia (4,9 miljardia euroa).
At the end of 2007, before the crisis, the bank had the largest share (18 %) of the country’s deposits market and the third largest share (12 %) of its lending market [6].
Vuoden 2007 lopussa ennen kriisiä sillä oli suurin osuus (18 prosenttia) maan talletusmarkkinoista ja kolmanneksi suurin osuus (12 prosenttia) maan antolainausmarkkinoista.
Therefore, it was regarded as being of systemic importance for the financial system by the Latvian authorities.
Näin ollen Latvian viranomaiset pitivät sitä rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävänä.
Parex banka offered a wide range of banking products directly and through specialised subsidiaries, including lending, payment card services, leasing, asset management and securities brokerage.
Parex banka tarjosi laajaa valikoimaa pankkituotteita sekä suoraan että erikoistuneiden tytäryhtiöiden kautta, mukaan luettuina antolainaus, maksukorttipalvelut, leasing, varainhoito ja arvopaperinvälitys.
In addition to its Latvian banking operations, Parex banka operated a banking subsidiary in Lithuania and Switzerland (AP Anlage & Privatbank AG) and branches in Estonia, Sweden and Germany, a pan-Baltic asset manager and several leasing companies operating in the Commonwealth of Independent States (hereinafter ‘CIS’).
Latvian pankkitoiminnan lisäksi Parex bankalla oli tytärpankit Liettuassa ja Sveitsissä (AP Anlage & Privatbank AG) sekä sivuliikkeet Virossa, Ruotsissa ja Saksassa, koko Baltian alueen varainhoitaja ja useita Itsenäisten valtioiden yhteisössä (jäljempänä ”IVY”) toimivia leasingyhtiöitä.
Parex banka was founded in 1992 and was majority-owned by two individuals who prior to the State intervention held 84,83 % of the bank’s share capital.
Parex banka perustettiin vuonna 1992, ja sen enemmistöomistajina oli kaksi yksityishenkilöä, jotka omistivat ennen valtion väliintuloa 84,83 prosentin osuuden pankin osakepääomasta.
As a result of the problems it faced, Parex banka was partially nationalised through the acquisition of the entire ownership of the former majority shareholders at a symbolic total purchase price of 2 LVL (approx. 3 EUR) [7].
Ongelmiensa johdosta Parex banka kansallistettiin osittain ostamalla entisten enemmistöosakkaiden koko omistusosuus nimelliseen 2 Latvian latin (noin 3 euron) kokonaishintaan [7].
In April 2009, the European Bank for Reconstruction and Development (hereinafter ‘EBRD’) concluded a share purchase agreement, whereby the EBRD would acquire 25 % of the share capital of Parex banka plus one share [8].
Huhtikuussa 2009 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (jäljempänä ”EBRD”) teki osakkeenostosopimuksen, jonka mukaan EBRD ostaisi Parex bankan osakepääomasta 25 prosenttia ja yhden osakkeen päälle. [8]
Although Parex banka has historically been a profitable institution with a strong banking franchise in Latvia, the bank’s management chose an inadequate business strategy and made some high-risk decisions in the face of intense competition from more sophisticated subsidiaries of foreign banks.
Vaikka Parex banka on ollut aiemmin tuottava pankkilaitos, jonka pankkitoiminnalla oli Latviassa vankka asema, pankin johto valitsi epäasianmukaisen liiketoimintastrategian ja teki muutamia suuren riskin sisältäviä päätöksiä tiukassa kilpailussa ulkomaisten pankkien pitkälle erikoistuneiden tytäryhtiöiden kanssa.
In particular, Parex banka became increasingly involved in the CIS markets, relying excessively on large, short-term non-resident deposits.
Parex banka lisäsi toimintaansa erityisesti IVY-maiden markkinoilla ja perusti toimintansa liiaksi suuriin, lyhytaikaisiin muiden maiden asukkaiden talletuksiin.
The bank run reached a peak daily outflow of up to EUR 100 million and was not halted by the bank’s partial nationalisation.
Pankkipaon aikana pankista virtasi pahimmillaan päivittäin pois jopa 100 miljoonaa euroa, eikä pakoa saatu pysäytettyä pankin osittaisella kansallistamisella.
It resulted in a fall in deposits of 36 % compared to the end of 2007, causing severe liquidity crisis.
Tämän tuloksena talletukset vähenivät 36 prosenttia vuoden 2007 loppuun verrattuna, mikä aiheutti pahan likviditeettikriisin.
To prevent a further outflow of deposits, restrictions on withdrawals were imposed by the Latvian regulator, the Finance and Capital Markets Commission.
Talletusten poisviennin jatkumisen estämiseksi Latvian sääntelyviranomainen, rahoitus- ja pääomamarkkinoiden valvontakomissio (Finanšu un kapitāla tirgus komisija), asetti nostorajoituksia.
The capital adequacy ratio (hereinafter ‘CAR’) of Parex banka on solo basis and at group level [9] was only 4,1 % and 3,1 % respectively.
Parex bankan vakavaraisuussuhde oli yksin tarkasteltuna vain 4,1 prosenttia ja koko konsernin tasolla vain 3,1 prosenttia [9].
Therefore, Parex banka was no longer able to meet regulatory solvency requirements.
Parex banka ei näin ollen pystynyt enää täyttämään lainsäädäntöön perustuvia vakavaraisuusvaatimuksia.
THE RESCUE MEASURES ALREADY APPROVED
AIEMMIN HYVÄKSYTYT PELASTAMISTOIMET
Overall, the European Commission temporarily approved as rescue aid: (i) a liquidity facility up to LVL 1,5 billion; (ii) State guarantees covering existing syndicated loans in the amount of EUR 775 million and new loans issued to refinance a syndicated loan in the amount of EUR 275 million; and (iii) recapitalisation measures, allowing Parex banka to reach a CAR of 11 % during the rescue phase [10].
Euroopan komissio hyväksyi pelastamistukena väliaikaisesti kaikkiaan i) enintään 1,5 miljardin Latvian latin suuruisen maksuvalmiusjärjestelyn; ii) valtion takaukset, jotka kattoivat olemassa olevat 775 miljoonan euron syndikoidut lainat sekä 275 miljoonan euron syndikoidun lainan jälleenrahoittamiseksi myönnetyt uudet lainat, ja iii) pääoman vahvistamista koskevat toimenpiteet, joiden avulla Parex bankan vakavaraisuussuhde nousi pelastamistoimien yhteydessä 11 prosenttiin. [10]
THE RESTRUCTURING PLANS
RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
On 11 May 2009, Latvia submitted a restructuring plan for Parex banka as a follow-up to the first recapitalisation measures (hereinafter the ‘initial restructuring plan’), the contents of which were described in more detail in section 2.4 of the opening Decision.
Latvia esitti 11 päivänä toukokuuta 2009 ensimmäisen pääoman vahvistamista koskevan toimenpiteen jatkona Parex bankan rakenneuudistussuunnitelman (jäljempänä ”alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma”), jonka sisältöä on kuvattu tarkemmin aloituspäätöksen 2.4 kohdassa.
The plan contained a preliminary analysis of the business of Parex banka, the restructuring aid measures envisaged, its future business strategy and measures to restore viability.
Suunnitelmaan sisältyivät alustava analyysi Parex bankan liiketoiminnasta, suunnitellut rakenneuudistustukitoimenpiteet, Parex bankan tuleva liiketoimintastrategia ja toimenpiteet elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
The plan foresaw the implementation of a new strategy with Parex banka aiming to become a leading pan-Baltic bank.
Suunnitelmassa esitettiin sellaisen uuden strategian täytäntöönpano, jolla Parex banka pyrkisi koko Baltian alueen johtavaksi pankiksi.
All ‘non-Baltic’ activities were considered as non-core.
Kaikki Baltian alueen ulkopuolinen toiminta katsottiin toissijaiseksi.
However, the plan excluded their possible sale in the short- to mid-term.
Suunnitelma ei kuitenkaan sisältänyt niiden mahdollista myyntiä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.
The envisaged business strategy included attractive rates and an aggressive marketing strategy to support the growth of Parex banka and regain the lost deposit base.
Suunniteltu liiketoimintastrategia sisälsi houkuttelevia suhdelukuja ja aggressiivisen markkinointistrategian, jolla pyritään tukemaan Parex bankan kasvua ja saamaan menetetty talletuspohja takaisin.
The plan assumed that Parex banka would remain dependent on State liquidity measures even beyond the restructuring period.
Suunnitelmassa oletettiin, että Parex banka olisi riippuvainen maksuvalmiuden turvaamiseen tähtäävistä valtion toimenpiteistä myös rakenneuudistuskauden jälkeen.
THE REVISED RESTRUCTURING PLAN
TARKISTETTU RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
The revised strategy for Parex banka was also based on building a strong Baltics operation across corporate, retail and wealth management business.
Myös Parex bankan tarkistettu strategia perustui Baltian alueen vankan toiminnan kehittämiseen yrityspankki-, vähittäispankki- ja varainhoitotoiminnan aloilla.
The revised plan foresaw that Parex banka would be able to repay all State liquidity measures by the end of the restructuring period.
Tarkistetun suunnitelman mukaan Parex banka pystyisi maksamaan takaisin kaikki maksuvalmiuden turvaamiseen tähtäävät valtion toimenpiteet rakenneuudistuskauden loppuun mennessä.
Unlike the initial restructuring plan, however, the revised plan included a decrease in Parex banka’s balance sheet through focusing on core segments.
Toisin kuin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa, tarkistetun suunnitelman mukaan Parex bankan tase kuitenkin pienenisi keskeisiin liiketoiminta-alueisiin keskittymisen vuoksi.
In particular, it envisaged the shrinkage of Parex banka’s lending activity.
Etenkin Parex bankan antolainausta karsittaisiin.
Furthermore, the plan indicated the possibility to spin off non-core activities.
Lisäksi suunnitelmassa viitattiin mahdollisuuteen yhtiöittää muut kuin keskeiset liiketoiminta-alat.
When Latvia later endorsed this strategic change, it was necessary to draw up a new corresponding version of the restructuring plan.
Kun Latvia hyväksyi tämän strategisen muutoksen myöhemmässä vaiheessa, oli rakenneuudistussuunnitelmasta laadittava uusi tämän mukainen versio.
According to the final restructuring plan, the primary strategic objective is to return the bank to the private sector through its sale to a strategic investor providing a release of funding arrangements from the State while ensuring the long-term viability of the bank.
Lopullisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan strategisena päätavoitteena on palauttaa pankki yksityiselle sektorille myymällä se strategiselle sijoittajalle, joka vapauttaa pankin valtion rahoitusjärjestelyistä ja varmistaa samalla sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.
Latvia has already attracted the EBRD as a strong reputable external investor with sufficient financial resources and a long-term commitment (see recital 13).
Latvia on jo houkutellut EBRD:a vahvana ja maineikkaana ulkoisena sijoittajana, jolla on riittävästi rahavaroja ja joka voi sitoutua pitkäaikaisesti (ks. johdanto-osan (13) kappale).
The final restructuring plan assumes the split of Parex banka’s assets into a newly established bank named AS Citadele banka (hereinafter ‘Citadele banka’), so-called ‘good bank’, which will focus on the traditional banking operations, and a so-called ‘bad bank’ (Parex banka), […] [12].
Lopullisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan Parex bankan omaisuus jaetaan kahtia vasta perustetulle pankille nimeltä AS Citadele banka (jäljempänä ”Citadele banka”), joka on niin sanottu ”hyvä pankki” ja keskittyy perinteiseen pankkitoimintaan, ja niin sanotulle ”huonolle pankille” (Parex banka), […] [12].
Split of assets
Omaisuuserien jakaminen
In order to re-establish long-term viability, the core bank will be separated from non-core and non-performing assets.
Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi ydinpankki erotetaan toissijaisista omaisuuseristä ja järjestämättömistä saamisista.
The proposed restructuring is based on a ‘good-out’ scenario based on the establishment of a bank with a resilient capital base under Latvian regulatory oversight and with a Baltics focus.
Ehdotettu rakenneuudistus perustuu ”hyvän lopputuloksen” skenaarioon, jossa perustetaan pankki, jolla on Latvian sääntelyviranomaisen valvonnassa oleva kestävä pääomapohja ja joka keskittyy Baltian alueeseen.
All core assets and some non-core assets (in particular CIS performing loans) are transferred out of Parex banka into the newly established bank.
Kaikki keskeiset omaisuuserät ja osa toissijaisista omaisuuseristä (etenkin IVY-maiden sovitusti hoidetut lainat) siirretään Parex bankalta vasta perustetulle pankille.
The remaining non-core and non-performing assets (loans, securities and repossessed real estate) will remain with Parex banka, […].
Muut toissijaiset omaisuuserät ja järjestämättömät saamiset (lainat, arvopaperit ja takaisin otetut kiinteistöt) säilyvät Parex bankalla, […].
Table 1 illustrates the structures of Citadele banka and Parex banka after the split.
Taulukossa 1 havainnollistetaan Citadele bankan ja Parex bankan rakennetta jakamisen jälkeen.
Shareholders structure after the split
Osakasrakenne jakamisen jälkeen
Minority shareholders
Vähemmistöosakkaat
Latvia has already taken initial steps to implement the ‘good-out’ scenario.
Latvia on jo toteuttanut ensitoimet ”hyvän lopputuloksen” skenaarion toteuttamiseksi.
In consequence, the following assets and liabilities will be transferred from Parex banka to Citadele banka:
Näin ollen seuraavat varat ja velat siirretään Parex bankalta Citadele bankalle:
Baltic performing loans (LVL [between 300 and 800] million),
Baltian alueen sovitusti hoidetut lainat ([300–800] miljoonaa Latvian latia);
CIS performing loans (LVL [between 50 and 350] million),
IVY-maiden sovitusti hoidetut lainat ([50–350] miljoonaa Latvian latia);
Branches in Sweden and Germany,
sivuliikkeet Ruotsissa ja Saksassa;
Wealth management business-related deposits.
varainhoitotoimintaan liittyvät talletukset.
The following assets and liabilities will remain in Parex banka:
Seuraavat varat ja velat säilyvät Parex bankalla:
Baltic non-performing loans (LVL [between 200 and 800] million) [14],
Baltian alueen järjestämättömät lainat ([200–800] miljoonaa Latvian latia) [14];
Loans to legacy shareholders (LVL […] million),
jäljellä oleville osakkaille annetut lainat ([…] miljoonaa Latvian latia);
CIS leasing subsidiaries,
IVY-maiden leasingtytäryhtiöt;
CIS non-performing loans (LVL [between 50 and 350] million).
IVY-maiden järjestämättömät lainat ([50–350] miljoonaa euroa).
Table 2 illustrates the assets that are transferred to Citadele banka and those left in Parex banka, as well as the reduction of the balance sheet as per pre-crisis, as estimated in the final restructuring plan and amended on 27 August 2010:
Taulukossa 2 on esitetty Citadele bankalle siirrettävät omaisuuserät ja Parex bankalle jäävät omaisuuserät sekä taseen pienentäminen verrattuna kriisiä edeltävään aikaan, siten kuin sitä arvioitiin lopullisessa rakenneuudistussuunnitelmassa ja muutettiin 27 päivänä elokuuta 2010:
Split of assets between Citadele banka and Parex banka
Omaisuuserien jakaminen Citadele bankan ja Parex bankan välillä
(in LVL thousand)
(tuhatta Latvian latia)
Parex banka after the split [16]
Parex banka jaon jälkeen [16]
Cash and deposits with central banks
Käteisvarat ja talletukset keskuspankeissa
Balances due from credit Institutions
Saamiset luottolaitoksilta
Investment in subsidiaries
Osakkeet ja osuudet tytäryhtiöissä
Other assets
Muut varat
Total Assets
Varat yhteensä
Liabilities and Equity
Velat ja oma pääoma
Bank of Latvia
Latvian keskuspankki
Credit Institutions
Luottolaitokset
Syndicate
Syndikaatti
State Treasury
Valtiovarainministeriö
Customer Deposits
Asiakkaiden talletukset
Eurobond
Euro-obligaatiot
Subordinated (Legacy)
Pääomalainat (jäljellä olevat osakkaat)
Subordinated (State)
Pääomalainat (valtio)
Subordinated (EBRD)
Pääomalainat (EBRD)
Other Liabilities
Muut velat
Total Liabilities
Velat yhteensä
Split Ratio, including the transfer of investments in Lithuanian subsidiary, in AP Anlage & Privatbank AG and deposits in German branch [18]
Jakosuhde, mukaan luettuna Liettuan tytäryhtiössä sekä AP Anlage & Privatbank AG:ssä olevien osuuksien ja Saksan sivuliikkeen talletusten siirto [18]
In terms of Parex banka – 2008
Suhteessa Parex bankaan vuonna 2008