natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Advocate General Fennelly, in his opinion in Ecotrade, confirms that rules which are applicable to all undertakings in difficulty may be selective and constitute State aid [30].
Julkisasiamies Fennelly vahvistaa asiassa Ecotrade antamassaan ratkaisuehdotuksessa, että kaikkiin vaikeuksissa oleviin yrityksiin sovellettavat määräykset voivat olla valikoivia ja muodostaa valtiontuen [30].
Therefore, contrary to the position of Germany, the Commission’s analysis of the measure in question is in line with the case-law of the Court and the General Court.
Tämän vuoksi komission analyysi kyseessä olevasta toimenpiteestä vastaa unionin tuomioistuimen ja yleisen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä toisin kuin Saksan kanta.
The Commission therefore considers §8c (1a) KStG to be prima facie selective.
Komissio katsoo siksi, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti on ensi näkemältä valikoiva.
Justification on the basis of the nature or the general scheme of the tax system of which it is part
Sen verojärjestelmän, johon toimenpide kuuluu, luonteeseen tai yleiseen rakenteeseen pohjautuva perustelu
According to the case-law of the Court, a measure which, although conferring an advantage on its recipient, is justified by the nature or general scheme of the system of which it is part, does not fulfil that condition of selectivity [31].
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti toimenpide, joka on oikeutettu sen järjestelmän, johon se kuuluu, luonteen ja rakenteen perusteella, vaikka se antaakin edun vastaanottajalle, ei täytä valikoivuuden ehtoja [31].
Therefore, where, as in the present case, the Commission comes to the conclusion that the measure in question prima facie appears to be selective, it must assess whether the differentiation is justified by the nature or general scheme of the tax system of which it forms part.
Kun komissio päättelee, kuten tässä asiassa, että toimenpide näyttää ensi näkemältä olevan valikoiva, sen on arvioitava, onko ero perusteltavissa sen verojärjestelmän luonteella tai rakenteella, jonka osa se on.
The Commission notes that it is settled case-law of the Court that it is for the Member State to provide such justification [32].
Komissio huomauttaa, että tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltion on esitettävä kyseiset perustelut [32].
The Court has further clarified that a distinction must be made between, on the one hand, the objectives attributed to a particular tax scheme which are extrinsic to it and, on the other, the mechanisms inherent in the tax system itself which are necessary to achieve such objectives.
Tuomioistuin on myöhemmin selkeyttänyt, että toisistaan on erotettava toisaalta tietyn verojärjestelmän tavoitteet, jotka ovat sen ulkopuolisia, ja toisaalta itse verojärjestelmälle luontaiset mekanismit, jotka ovat välttämättömiä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
Only the second mechanisms qualify for a justification by the nature or the general scheme of the tax system of which it is part.
Vain viimeksi mainitut mekanismit voivat muodostaa oikeutuksen, joka perustuu sen verojärjestelmän luonteeseen tai rakenteeseen, johon toimenpide kuuluu.
The Commission considers that it is necessary in this case to distinguish between the objective of §8c(1) KStG and the objective of §8c(1a) KStG.
Komissio katsoo, että tässä tapauksessa on välttämätöntä erottaa toisistaan KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoitus ja KStG:n 8 c §:n 1 a momentin tarkoitus.
As Germany recognises in its submissions, the objective of §8c(1) KStG is to prevent abuse of the loss carry-forward allowed by the German tax system in the form of purchases of empty shell companies.
Kuten Saksa toteaa huomautuksissaan KStG:n 8 c §:n 1 momentin tavoite on estää Saksan verojärjestelmän mahdollistamien tappiontasausten väärinkäytökset ostamalla toimintansa lopettaneita yrityksiä.
The Commission notes in this respect that §8c(1) KStG has a much broader scope than its predecessor, §8(4) KStG.
Komissio toteaa tämän osalta, että KStG:n 8 c §:n 1 momentilla on edeltäjäänsä, KStG:n 8 §:n 4 momenttia, paljon laajempi soveltamisala.
Whereas the latter ruled out the carrying forward of losses only when two cumulative conditions were met, namely acquisition by another corporate entity and new economic activity, the new provision does not contain the second condition.
Kun viimeksi mainitulla säännöksellä kiellettiin tappiontasoitukset vain silloin, kun kaksi kumulatiivista edellytystä täyttyi (toinen yritys hankkii omistusosuuden ja uusi toimiala), uudessa saneerauslausekkeessa ei ole toista edellytystä.
Acquisition by another corporate entity is therefore enough to forfeit the possibility of loss carry-forward.
Toisen yrityksen toteuttama hankinta riittää siten poistamaan mahdollisuuden tappiontasaukseen.
The legislator was aware of this difference in scope since the explicit purpose of the change in legislation was to finance a reduction in the corporate income tax rate from 25 % to 15 % [33].
Lainsäätäjä oli tietoinen tästä soveltamisalaa koskevasta erosta, koska lainsäädännön muutoksen yksiselitteinen tarkoitus oli rahoittaa yritysten tuloverokannan laskeminen 25 prosentista 15 prosenttiin [33].
§8c(1a) KStG, on the contrary, is not intended to prevent abuse.
KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla ei puolestaan pyritä estämään väärinkäytöksiä.
That is clear from the explanatory memorandum with the introduction of the new Sanierungsklausel published by the German Parliament.
Se käy selväksi perusteluista, jotka Saksan hallitus julkaisi uuden saneerauslausekkeen käyttöönoton yhteydessä.
The explanatory memorandum states that §8c(1a) KStG was introduced to tackle the global financial and economic crisis [34].
Perusteluissa todetaan, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti otettiin käyttöön maailmanlaajuisesta rahoitus- ja talouskriisistä johtuvien ongelmien ratkaisemiseksi [34].
During the crisis, the restrictions on loss carry-forward were perceived to be a particular obstacle to the restructuring of companies.
Kriisin aikana tappiontasausta koskevien rajoitusten katsottiin olevan erityinen este yritysten rakenneuudistukselle.
The Commission notes that Germany, in its comments on the opening decision, stresses the fact that §8c(1a) KStG does not constitute an anti-abuse measure, but was introduced to support ailing companies during the financial and economic crisis.
Komissio toteaa, että Saksa korostaa itsekin menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä esittämissään huomautuksissaan sitä, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole väärinkäytösten vastainen toimenpide, vaan se otettiin käyttöön tukemaan vaikeuksissa olevia yhtiöitä rahoitus- ja talouskriisin aikana.
The Commission concludes that the objective pursued by this specific tax measure is extrinsic to the tax system.
Komissio katsoo, että tämän erityisen verotustoimenpiteen tavoite on verojärjestelmän ulkopuolinen.
According to the case-law of the Court, the pursuit of such an extrinsic objective cannot be relied upon to justify a measure by the nature and overall structure of the tax system [35].
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan tällaista ulkoista tavoitetta ei voida käyttää verojärjestelmän luonteeseen ja yleiseen rakenteeseen perustuvana oikeutuksena toimenpiteelle [35].
It can be analysed only in the compatibility assessment.
Sitä voidaan analysoida vain arvioitaessa toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille.
The three arguments presented by Germany cannot alter this assessment.
Saksan esittämät kolme väitettä eivät muuta tätä arviointia.
With regards to Germany’s argument that a company in difficulty has no choice for but to obtain finance through an investor, whereas a healthy company, which is temporarily loss-making, has the choice between obtaining finance on the capital market and acquisition by an investor with subsequent refinancing, the Commission is of the opinion that the way a company finances its business is irrelevant in the light of the objective of the tax system.
Saksa on väittänyt, että vaikeuksissa olevaa yhtiö voi hankkia rahoitusta ainoastaan sijoittajan kautta, kun taas terve yhtiö, joka tekee väliaikaisesti tappiota, voi joko hankkia rahoitusta pääomamarkkinoilta tai etsiä sijoittajan, joka ottaa yrityksen haltuunsa, ja saada sitä kautta uutta rahoitusta. Komissio katsoo tältä osin, että tapa, jolla yhtiö rahoittaa liiketoimintaansa, ei ole merkityksellinen verojärjestelmän tavoitteen kannalta.
A corporate tax system is based on the taxation of profits and the declaration of losses.
Yhtiöverojärjestelmä perustuu voittojen verotukseen ja tappioiden ilmoittamiseen.
As could be observed during the financial and economic crisis, financially sound companies also reported losses temporarily.
Kuten rahoitus- ja talouskriisin aikana on voitu havaita, taloudellisesti vakaatkin yritykset tekevät toisinaan tappiota.
But these financially sound companies are not eligible for the loss carry-forward in application of the Sanierungsklausel and are thus at disadvantage compared with ailing loss-making companies in the event of a change of ownership and subsequent refinancing by the new shareholders.
Näillä taloudellisesti vakailla yhtiöillä ei ole kuitenkaan oikeutta tappiontasaukseen saneerauslausekkeen nojalla, ja ne ovat siten epäedullisessa asemassa verrattuna vaikeuksissa oleviin yhtiöihin tapauksessa, jossa omistusrakenne muuttuu ja uusilta osakkeenomistajilta saadaan uutta rahoitusta.
Furthermore, the Commission also notes that during the financial and economic crisis healthy companies, which temporarily recorded losses, had great difficulties accessing the capital markets.
Komissio toteaa myös, että rahoitus- ja talouskriisin aikana myös terveillä yhtiöillä, jotka kirjasivat väliaikaisesti tappioita, oli suuria vaikeuksia päästä pääomamarkkinoille.
Therefore, even the factual assumptions underlying the first argument are inaccurate.
Siten edes ensimmäisen perustelun pohjana olevat tosiasialliset olettamukset eivät pidä paikkansa.
The Commission therefore rejects Germany’s first argument.
Komissio hylkää sen vuoksi Saksan ensimmäisen perustelun.
With regard to Germany’s second argument, that the exception provided in §8c(1a) KStG to the general prohibition on loss carry-forward in the event of a change of ownership laid down by §8c(1) KStG was justified by the ratio legis of §8c(1) KStG, because there was no risk of abuse in the case of the restructuring of a company in difficulty, the Commission observes that this argument does not justify the restriction of §8c(1a) KStG to companies in difficulty.
Saksan toisen perustelun mukaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentissa säädetty poikkeus KStG:n 8 c §:n 1 momentissa säädetystä yleisestä tappiotasauksen kiellosta omistusrakenteen muuttuessa on perusteltu KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoituksella (ratio legis), koska väärinkäytösriskiä ei liittynyt vaikeuksissa olevan yhtiön rakenneuudistukseen. Komissio katsoo, että tämä perustelu ei oikeuta KStG:n 8 c §:n 1 a momentin rajoittamista vaikeuksissa oleviin yhtiöihin.
The Commission points out that there is no risk of abuse either when a financially sound company is acquired.
Komissio huomauttaa, että väärinkäytösriskiä ei ole myöskään silloin, kun hankinnan kohteena on taloudellisesti vakaa yhtiö.
The risk of abuse exists only in relation to empty-shell companies.
Väärinkäytösriski liittyy vain toimintansa lopettaneisiin yrityksiin.
As pointed out above, the ratio legis of §8c(1) KStG goes further than combating abuse.
Kuten edellä on mainittu, KStG:n 8 c §:n 1 momentin ratio legis menee väärinkäytöksen torjuntaa pidemmälle.
Its objective is also to increase the German corporate tax base and to offset the reduction in the corporate income tax rate from 25 % to 15 %.
Sen tavoitteena on myös nostaa Saksan yhtiöveropohjaa ja tasoittaa yhtiöverokannan pienentämistä 25 prosentista 15 prosenttiin.
This explains why §8c(1) KStG also includes a number of acquisitions of interests where there is no risk of abuse.
Se selittää, miksi KStG:n 8 c §:n 1 momentti kattaa myös monet omistusosuuden hankinnat, joihin ei liity väärinkäytösriskiä.
The Commission therefore rejects Germany’s argument that the exception introduced by §8c(1a) KStG corresponds to the ratio legis of §8c(1) KStG.
Komissio hylkää siksi Saksan perustelun, jonka mukaan KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla käyttöönotettu poikkeus vastaa KStG:n 8 c §:n 1 momentin tarkoitusta.
With regard to Germany’s third argument, that losses of ailing companies are usually not attributed any value by auditors when calculating deferred tax for consolidated financial statements, and therefore the possibility of carrying forward losses has no impact on the sale price of the ailing company, the Commission notes first that this is based on accounting criteria and is therefore irrelevant for tax considerations.
Saksan kolmannen perustelun mukaan tilintarkastajat eivät yleensä anna konsernin tilinpäätöksessä mitään arvoa vaikeuksissa olevien yhtiöiden tappioille laskiessaan mahdollista verovelkaa ja sen vuoksi tappiontasausmahdollisuudella ei ole vaikutusta vaikeuksissa olevan yhtiön myyntihintaan. Komissio toteaa tältä osin ensinnäkin, että tämä kanta perustuu tilintarkastusperusteisiin eikä siksi ole merkityksellinen verotuksen kannalta.
Secondly, the Commission notes that this argument contradicts Germany’s statement that the inability to carry forward losses constitutes an obstacle to restructuring.
Toiseksi komissio toteaa, että tämä perustelu on ristiriidassa Saksan lausunnon kanssa, jonka mukaan tappiontasausmahdollisuuden puuttuminen on este rakenneuudistukselle.
This is true only if the acquiring company attributes a certain monetary value to the possibility of carrying forward losses.
Tämä pitää paikkansa vain silloin, kun hankkiva yhtiö osoittaa tietyn rahallisen arvon tappiontasausmahdollisuudelle.
Therefore, the Commission also rejects Germany’s third argument.
Komissio hylkää siksi myös Saksan kolmannen perustelun.
Moreover, Germany claims that other Member States also provide tax relief for the restructuring of companies, such as the French aid scheme for the takeover of firms in difficulty.
Saksa väittää lisäksi, että muut jäsenvaltiot tarjoavat myös verohelpotuksia yrityssaneerausten yhteydessä, kuten Ranskan tukijärjestelmä vaikeuksissa olevien yritysten ostamiselle.
The Commission cannot accept Germany’s argument, which is based on a comparison.
Komissio ei voi hyväksyä Saksan perustelua, joka perustuu vertailuun.
Firstly, in order to justify a measure, the Member States may refer only to principles inherent to their tax system, as the system of reference by which to assess whether an undertaking obtains an advantage with the meaning of the State aid rules.
Ensinnäkin, jäsenvaltio voi toimenpidettä perustellessaan viitata ainoastaan omaan verojärjestelmäänsä kuuluviin periaatteisiin, sillä se on viitejärjestelmä, jonka nojalla arvioidaan, saako yritys etua valtiontukea koskevissa säännöissä tarkoitetulla tavalla.
The fact that comparable tax measures might exist in the other Member States is of no consequence since any such measures could themselves be caught by the provisions in the Treaty.
Sillä seikalla, että muissa jäsenvaltioissa voi olla vastaavia verotoimenpiteitä, ei ole merkitystä, koska kaikki kyseiset toimenpiteet saattavat itsekin kuulua perussopimuksen määräysten soveltamisalaan.
Secondly, the conditions imposed on measures under the French scheme differ from §8c(1a) KStG.
Toiseksi Ranskan järjestelmän nojalla toimenpiteille säädetyt ehdot poikkeavat KStG:n 8 c §:n 1 a momentista.
The French scheme provides for a tax exemption for newly created companies which take over a firm in difficulty.
Ranskan järjestelmässä säädetään verovapautuksesta uusille yrityksille, jotka ostavat vaikeuksissa olevan yrityksen.
After the scheme was declared incompatible within the common market by the Commission in 2004, [36] France changed it to comply with the State aid rules. The benefits provided are now partly de minimis.
Sen jälkeen kun komissio totesi vuonna 2004, että järjestelmä ei sovellu sisämarkkinoille [36], Ranska muutti sitä vastaamaan valtiontukisääntöjä.
The other part of the aid is compatible as regional aid or SME aid.
Osa järjestelmän tuomista eduista on nyt vähämerkityksisiä.
The Commission therefore concludes from the above that the measure in question does not derive directly from the basic principles of the tax system and is not justified by the nature and general scheme of the tax system.
Komissio päättelee edellä esitetyn perusteella, että kyseessä oleva toimenpide ei johdu suoraan verojärjestelmän perusperiaatteista, eikä se ole perusteltu verojärjestelmän luonteen ja yleisen rakenteen vuoksi.
The link between the old and new Sanierungsklausel
Uuden ja vanhan saneerauslausekkeen välinen yhteys
Germany argues that §8c(1a) KStG essentially corresponds to the old §8(4) KStG and that the Commission had never considered §8(4) KStG to be State aid.
Saksa väittää, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentti vastaa pääosin KStG:n vanhaa 8 §:n 4 momenttia ja että komissio ei ole koskaan katsonut, että KStG:n 8 §:n 4 momentti olisi valtiontukea.
The Commission points out that Germany never notified §8(4) KStG.
Komissio huomauttaa, että Saksa ei koskaan tehnyt ilmoitusta KStG:n 8 §:n 4 momentista.
The Commission has therefore not yet taken a view on whether it involved State aid.
Komissio ei siksi ole vielä tarkastellut, onko siinä kyse valtiontuesta.
This procedure concerns only §8c(1a) KStG, since the opening of the formal investigation procedure was limited to this provision.
Tämä menettely koskee vain KStG:n 8 c §:n 1 a momenttia, koska muodollinen tutkintamenettely aloitettiin vain tästä säännöksestä.
Germany cannot rely on the argument that the Commission has never formally objected to §8(4) KStG in order to justify §8c(1a) KStG because the German authorities have never notified §8(4) KStG.
Saksa ei voi käyttää perustelua, että komissio ei ole koskaan muodollisesti vastustanut KStG:n 8 §:n 4 momenttia oikeuttaakseen KStG:n 8 c §:n 1 a momentin, koska Saksan viranomaiset eivät ole koskaan ilmoittaneet KStG:n 8 §:n 4 momentista.
The Commission reserves the right to analyse §8(4) KStG under the State aid rules, should it transpire that this provision may have provided undertakings with a selective advantage.
Komissio varaa itselleen oikeuden arvioida KStG:n 8 §:n 4 momenttia valtiontukisääntöjen nojalla, jos käy ilmi, että tämä säännös on saattanut antaa yrityksille valikoivan edun.
Similar tax schemes in other Member States
Vastaavat verojärjestelmät muissa jäsenvaltioissa
The fact that other Member States have similar or identical tax schemes in operation, which they have not notified to the Commission, has no bearing on the analysis of the question whether a given measure constitutes State aid.
Se, että muissa jäsenvaltioissa on käytössä vastaavia tai samanlaisia verojärjestelmiä, joista ne eivät ole ilmoittaneet komissiolle, ei vaikuta sen arviointiin, onko kyseessä oleva toimenpide valtiontukea.
The Commission will analyse the information submitted by Germany pursuant to Article 10 of the Procedural Regulation [38].
Komissio arvioi Saksan toimittamat tiedot menettelyasetuksen 10 artiklan nojalla [38].
Conclusion on the existence of a selective advantage
Päätelmä valikoivan edun olemassaolosta
The Commission therefore concludes that §8c(1a) KStG provides a selective advantage to the companies to which it applies.
Komissio päättelee, että KStG:n 8 c §:n 1 a momentilla annetaan valikoiva etu yrityksille, joihin sitä sovelletaan.
Effect on intra-Union trade
Vaikutukset unionin sisäiseen kauppaan
The measure must be liable to affect intra-Union trade and distort or threaten to distort competition.
Toimenpiteen on oltava omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään tai uhkaamaan vääristää kilpailua.
§8c(1a) KStG is not sector-specific, i.e. all sectors can benefit from it.
KStG:n 8 c §:n 1 a momentti ei ole alakohtainen eli kaikki alat voivat hyötyä siitä.
Virtually all sectors of the German economy are active on markets open to competition and intra-Union trade.
Periaatteessa kaikki Saksan talouden alat ovat aktiivisia markkinoilla, jotka ovat avoimia kilpailulle ja unionin sisäiselle kaupalle.
Hence, the measure is liable to affect intra-Union trade and to distort or threaten to distort competition.
Toimenpide on siten omiaan vaikuttamaan unionin sisäiseen kauppaan ja vääristämään kilpailua tai se uhkaa vääristää kilpailua.
The Commission observes that, according to the information provided by Germany, all undertakings eligible for the measure are eligible for insolvency proceedings under German insolvency law (see recital 14 and footnote 7).
Komissio toteaa, että Saksan toimittamien tietojen mukaan kaikilla yrityksillä, joilla on oikeus toimenpiteeseen, on oikeus maksukyvyttömyysmenettelyihin Saksan maksukyvyttömyyslainsäädännön nojalla (katso 14 kappale ja alaviite 7).
Therefore, all potential beneficiaries of the measure are undertakings in difficulty within the meaning of point 10(c) of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (hereinafter: the Rescue and Restructuring Guidelines).
Sen vuoksi kaikki toimenpiteen mahdollisesti edunsaajat ovat vaikeuksissa olevia yrityksiä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen, jäljempänä ’pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, 10 kohdan c kohdan mukaisessa merkityksessä.
As a consequence, none of the beneficiaries is eligible for de minimis aid pursuant to Commission Regulation (EC) No 1998/2006 of 15 December 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to de minimis aid [39], as Article 1(h) of that Regulation excludes undertakings in difficulty from its scope.
Siksi kukaan edunsaajista ei ole oikeutettu perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1998/2006 [39] mukaiseen vähämerkityksiseen tukeen, koska kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan h alakohdassa sen soveltamisalan ulkopuolelle jätetään vaikeuksissa olevat yritykset.
Therefore, as all the requirements laid down in Article 107(1) TFEU are met, the Commission takes the view that the scheme on the tax carry-forward of losses in the case of restructuring of companies in difficulty constitutes State aid within the meaning of that article.
Koska kaikki SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa asetetut edellytykset täyttyvät, komissio katsoo, että yhtiöverolain tappiontasausta koskevat säännökset (saneerauslauseke) ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.
ASSESSMENT OF THE COMPATIBILITY OF THE MEASURE
ARVIOINTI TOIMENPITEEN SOVELTUVUUDESTA SISÄMARKKINOILLE
The Commission may declare State aid compatible with the internal market pursuant to Article 107(3) TFEU.
Komissio voi julistaa valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan nojalla.
According to the settled case-law of the Court, the burden of proof for demonstrating that a measure is compatible lies with the Member State [40].
Unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan todistustaakka toimenpiteen sisämarkkinoille soveltuvuuden osoittamisesta on jäsenvaltiolla [40].
The Commission notes in this respect that Germany, despite the explicit invitation by the Commission in the opening decision, has not submitted any information regarding the matter to the Commission.
Komissio panee tämän osalta merkille, että huolimatta komission menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä esittämästä yksiselitteisestä pyynnöstä Saksa ei ole toimittanut komissiolle tällaisia tietoja.
For that reason alone, the Commission cannot declare the aid measure compatible with the internal market.
Pelkästään tästä syystä komissio ei voi julistaa tukitoimenpidettä sisämarkkinoille soveltuvaksi.
The Commission has nevertheless examined whether the measure could be declared compatible with the internal market.
Komissio on kuitenkin tutkinut, voitaisiinko toimenpide julistaa sisämarkkinoille soveltuvaksi.
The Commission has wide discretion in aid cases falling under Article 107(3) TFEU [41].
Komissiolla on laaja harkintavalta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan kuuluvissa tukitapauksissa [41].