natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The provisions on broadcasting by commercial television stations beyond a single local area are laid down in chapter 5 of the Broadcasting Act.
Kaupallisten tv-asemien lähetysalueen on oltava yhtä paikallista aluetta laajempi. Tämä velvoite vahvistetaan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 5 luvussa.
Chapter 6 deals with local radio and television services.
Lain 6 luvussa käsitellään paikallisradio- ja televisiotoimintaa.
The main requirement is to obtain a broadcasting licence.
Asetetut vaatimukset koskevat lähinnä toimiluvan hakemista.
The programming requirements for licence holders are laid down in Executive Orders No 874 on European content and No 1349 concerning local radio and television [21].
Toimiluvan saajaa koskevat ohjelmavaatimukset vahvistetaan määräyksessä nro 874 eurooppalaisista ohjelmista ja määräyksessä nro 1349 paikallisradio- ja televisiotoiminnasta [21].
Under those orders, network stations that obtain a local television broadcasting licence must transmit local programmes for at least 1 hour a day and produce a significant share of their programming in Danish or for a Danish audience.
Näiden määräysten mukaisesti paikallisluvan saaneiden verkkoasemien on lähetettävä paikallisohjelmaa vähintään tunti päivässä ja tuotettava huomattava osa ohjelmistaan tanskan kielellä tai tanskalaiselle yleisölle.
As TV3, 3 + and TVDanmark’s first channel are broadcast under a British licence, these rules only apply to TVDanmark2.
Koska TV3, 3 + ja TvDanmark1 lähettävät ohjelmaa Yhdistyneen kuningaskunnan antamalla toimiluvalla, nämä säännöt koskevat ainoastaan TvDanmark2:ta.
TV2’s COMMERCIAL ACTIVITIES
TV2:N KAUPALLINEN TOIMINTA
Between 1995 and 2002, TV2 engaged in a number of commercial activities, having been given a separate legal basis for this purpose as from 1 January 1997 [22] allowing it, among other things, to exploit its technical equipment, establish new companies or make capital investments in existing companies.
harjoitti vuosina 1995–2002 lukuisia kaupallisia toimia siitä lähtien, kun se sai niihin 1 päivänä tammikuuta 1997 erityisluvan [22]. Tällaiset kaupalliset toimet voivat käsittää teknisten välineiden hyödyntämisen, uusien yritysten perustamisen tai pääomasijoitukset olemassa oleviin yrityksiin.
Between 1995 and 2002, these activities included such things as advertising, the sale of programmes, letting out of masts, merchandising, Internet activities, re-sale of sports rights, etc.
Jaksolla 1995–2002 nämä toimet ovat käsittäneet muun muassa mainoksia, ohjelmamyyntiä, mastojen vuokrausta, myynninedistämistä, internettoimintaa ja urheiluoikeuksien jälleenmyyntiä.
From January 2001, TV2 was obliged to keep separate accounts for its public service operations and ‘any other operations’ if the latter exceeded 5 % of turnover and DKK 3 million per year.
Vuoden 2001 tammikuusta TV2:lla on ollut velvoite pitää erillistä kirjanpitoa julkisen palvelun toiminnastaan ja muusta toiminnastaan, jos muu toiminta ylittää 5 prosenttia koko liikevaihdosta ja 3 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa.
Full cost accounting had to be applied, non-public services/products had to be priced according to market value, and transfers of capital between the public service and other undertakings had to take place in accordance with the market economy investor principle and could not involve licence fee resources [23].
Kyseisen määräyksen mukaan menot on vietävä kirjanpitoon täysimääräisinä, julkisen palvelun ulkopuolisten tuotteiden ja palveluiden hinnat on määrättävä markkinaperusteisesti ja pääomasiirrot julkisen palvelun toiminnan ja muun toiminnan välillä on tehtävä markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti eivätkä ne saa sisältää lupamaksuvaroja [23].
Licence fee revenue
Lupamaksutulot
Between 1995 and 2002, TV2 received licence fee revenue.
sai vuosina 1995–2002 lupamaksutuloja.
The Minister for Culture sets the amount of the licence fee payable by the owners of radio receivers and television sets, for one or more years at a time [24].
Kulttuuriministeri päättää lupamaksun suuruuden kerralla yhdeksi tai useammaksi vuodeksi. Kaikkien televisio- tai radiolaitteen omistajien on maksettava lupamaksu [24].
The television licence fee is collected by DR and the revenue is then distributed between DR and TV2 as determined by the Minister of Culture under a media agreement with the Danish Parliament.
DR kerää tv-lupamaksut, ja varat jaetaan DR:n ja TV2:n kesken ministerin päätöksellä parlamentin kanssa tehdyn mediasopimuksen perusteella.
The Minister for Culture lays down the rules on when the obligation to pay licence fees comes into effect and when it ceases, on time limits for payment and enforced collection, and on reminder fees etc. Interest is charged on late payments in accordance with the law on interest.
Kulttuuriministeri vahvistaa tarkemmat säännöt muun muassa lupamaksuvelvoitteen alkamisesta ja päättymisestä, maksumääräajoista, maksujen keruusta ja myöhästymiskoroista.
Collection of unpaid fees and charges can be enforced by the Hypotekenbank (Danish Mortgage Bank).
Myöhässä maksetusta lupamaksusta on korkolain mukaisesti maksettava korkoa.
Unpaid sums can, for example, be deducted from the salary of the person concerned in accordance with the rules on collection of personal taxes as laid down in the Deduction of Taxes at Source Act.
Tanskan hypoteekkipankki voi periä maksamattomat maksut. Summa voidaan muun muassa pidättää palkasta verolainsäädännössä olevien, henkilökohtaisten verojen perintää koskevien sääntöjen mukaisesti.
Until 1997, TV2 received its funding (advertising and licence fee revenue) through the TV2 Fund.
Vuoteen 1997 saakka TV2:n rahoitus (mainostulot ja lupamaksut) tuli kokonaisuudessaan valtion perustamasta TV2-rahastosta.
Since 1997, TV2 has received its share of licence fee revenue directly from DR.
Vuodesta 1997 lähtien TV2 on saanut osuutensa lupamaksuista suoraan DR:ltä.
Transfers from the TV2 Fund and the Radio Fund
Siirrot TV2-rahastosta ja radiorahastosta
In 1995 and 1996, TV2 received advertising revenue from the TV2 Fund [25].
Vuosina 1995–1996 TV2 sai mainostuloja TV2-rahastosta [25].
also received DKK 58 million from the Radio Fund for increased commitment to Danish film production.
Lisäksi TV2 sai 58 miljoonaa Tanskan kruunua radiorahastosta tanskalaisen elokuvatuotannon lisäämiseksi.
In addition, when the TV2 Fund was wound up in 1997, TV2 received DKK 167 million from the Fund for investment in digitisation of its production systems and DKK 50 million to cover operational costs.
Lisäksi vuonna 1997, kun TV2-rahasto lakkautettiin, TV2 sai siitä 167 miljoonaa Tanskan kruunua tuotantojärjestelmiensä digitalisointiin ja 50 miljoonaa kruunua toimintakustannusten kattamiseen.
In January 2001, the Danish State introduced a mechanism to neutralise the effect of the tax exemption on TV2’s commercial activities.
Vuoden 2001 tammikuussa Tanskan valtio otti käyttöön järjestelmän, jonka tarkoituksena oli neutralisoida verovapautuksen vaikutukset TV2:n kaupalliseen toimintaan.
has had to transfer 30 % of the annual surplus from its non-public service to its public service activities.
TV2:n on täytynyt siirtää 30 prosenttia muusta toiminnastaan saamasta vuotuisesta ylijäämästä julkisen palvelun toimintaan.
That rate corresponds to the standard corporate tax rate that Denmark introduced in 2000.
Summa vastaa yleistä yhtiöveroa, jonka Tanska otti käyttöön vuonna 2000.
Interest-free and repayment-free status of start-up loans
Korko- ja lyhennysvapaat perustamislainat
Government loans financed the start-up costs and operating deficit of TV2 during its initial period of operation.
TV2:n perustamiskustannukset ja toimintatappio rahoitettiin alussa valtionlainalla.
Under the initial loan agreements, TV2 was to pay interest on the principal and was to repay the loans in full.
Alkuperäisen lainasopimuksen mukaisesti TV2:n piti maksaa korkoa ja lopulta koko lainasumma takaisin.
However, during the entire period of the investigation, TV2 was exempted from interest payments and enjoyed a moratorium on repayments.
Koko tutkimusajanjakson TV2 oli kuitenkin vapautettu koronmaksusta, eikä sen tarvinnut maksaa lainan lyhennyksiä.
The advantage resulting from the interest- and repayment-free start-up and operating loans for the period under investigation was DKK 341,8 million.
Korko- ja lyhennysvapaasta perustamis- ja käyttöpääomalainasta on koitunut tutkimusajanjaksolla etua 341,8 miljoonaa Tanskan kruunua.
Until the end of 1996 the Government issued guarantees for loans taken out by the TV2 Fund in order to finance the operation of TV2.
Vuoden 1996 loppuun saakka valtio takasi lainan, jonka TV2-rahasto otti rahoittamaan TV2:n toimintaa.
Fees paid for use of a nationwide transmission frequency and for a licence to broadcast using local frequencies in a networked configuration
Valtakunnallisesta lähetystaajuudesta maksetut maksut ja lupa käyttää paikallistaajuuksia verkotetusti
During the period under investigation, Denmark had access to three nationwide terrestrial transmission frequencies that were reserved for the public broadcasters.
Tanskalla oli tutkimusjakson aikana kolme valtakunnallista maanpäällistä lähetystaajuutta, jotka oli varattu yleisradioyhtiöille.
One frequency was reserved for TV2, a second for DR, and a third for digital television.
Yksi taajuuksista oli varattu TV2:lle, toinen DR:lle ja kolmas taajuus oli digitaalitelevisiolle.
paid a fee for the use of the reserved nationwide broadcasting frequency to the National IT and Telecom Agency, a State body under the Ministry for Research, Technology and Development [26].
maksoi sille varatusta valtakunnallisesta lähetystaajuudesta telehallintoviranomaiselle (IT- og Telestyrelsen), joka kuuluu tieteestä, teknologiasta ja kehityksestä vastaavan ministeriön alaisuuteen [26].
The amount of the fee was laid down in the Danish Finance Act.
Maksun suuruus vahvistetaan talousarviolaissa.
During the period under investigation, TV2 paid between DKK 2 and 4 million annually in frequency fees.
Tutkimusajanjaksolla TV2 maksoi lähetystaajuudesta vuosittain 2–4 miljoonaa Tanskan kruunua.
Denmark also has frequencies for regional coverage only.
Tanskalla on myös paikallistaajuuksia.
In 1997, the Government introduced the possibility of linking up regional frequencies to achieve wider coverage (networking).
Vuonna 1997 hallitus mahdollisti paikallistaajuuksien yhdistelemisen suuremman peiton saavuttamiseksi (verkottaminen).
Between 1998 and 2001, local commercial television stations licensed to broadcast in a networked configuration had to pay an annual fee to the State [27].
Vuosina 1998–2001 piti kaikkien kaupallisten paikallisten tv-asemien, joilla oli lupa lähettää ohjelmia verkotetusti, maksaa vuotuinen maksu valtiolle [27].
TV2’s regional services were not liable for payment of the fee as those services broadcast in ‘windows’ on TV2’s national frequency.
TV2:n paikallisilla toimintayksiköillä ei ollut maksuvelvoitetta, sillä ne lähettävät ohjelmaa päällekkäin TV2:n valtakunnallisella taajuudella.
The commercial television station TVDanmark was the only operator that paid this fee, for its second channel.
Kaupallinen tv-yhtiö TvDanmark oli ainoa operaattori, joka maksoi tämän maksun toisesta kanavastaan.
The total fees that it paid amounted to DKK 85,0 million.
Se on maksanut kaiken kaikkiaan 85 miljoonaa Tanskan kruunua.
The main points are summarised below.
Näiden huomautusten tärkeimmistä kohdista esitetään yhteenveto seuraavassa.
TVDanmark considered that the provision by the State of a nationwide transmission frequency constituted State aid, as the State foregoes income on this scarce asset.
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä jälkeen komissio sai useita huomautuksia asianomaisilta. Näiden huomautusten tärkeimmistä kohdista esitetään yhteenveto seuraavassa.
According to ACT, Antena 3 TV and Telecinco, the EC principle of neutrality regarding means of retransmission required that the fee should have been imposed on any kind of network.
Kilpailijoiden maantieteellinen peitto on enintään 77 prosenttia. TvDanmark huomautti, että kyseessä on valtiontuki TV2:n paikallisasemille, koska verkkomaksu vaadittiin ainoastaan TVDanmark2:lta eikä TV2:n paikallisasemilta, vaikka ne ovat samassa taloudellisessa ja kaupallisessa tilanteessa.
Regarding the exemption from corporation tax, ACT, Antena 3 TV and Telecinco commented that TV2’s obligation to transfer 30 % of the profit from its commercial activities to its public activities could not be regarded as equivalent to paying corporation tax to the State, as it distorted competition within the broadcasting market.
ACT:n, Antena 3 TV:n ja Telecincon mukaan lähetysmahdollisuuksien tasapuolisuuden periaate EU:ssa edellyttää, että maksu on maksettava kaikenlaisista verkoista. (53) ACT, Antena 3 TV ja Telecinco huomauttivat yhtiöverosta myönnetyn vapautuksen osalta, että velvollisuuden siirtää 30 prosenttia kaupallisen toiminnan ylijäämästä TV2:n julkisen palvelun toimintaan ei voida katsoa vastaavan yhtiöveron maksua valtiolle, sillä se vääristää kilpailua tv-markkinoilla.
Several third parties held that the definition of TV2’s public service remit was not legitimate.
Useat kolmannet osapuolet katsoivat, että TV2:n julkisen palvelun toiminta on määritelty tavalla, jota ei voida pitää lainmukaisena.
They disputed that the conditions regarding the transfer of tasks and the proportionality conditions had been met.
Myös tehtävänannon ja suhteellisuusperiaatteen edellytysten täyttymistä arvosteltiin.
In particular, TVDanmark argued that the Commission’s calculation of overcompensation should take into account the benefit to TV2 of its exemption from corporation tax, its interest- and repayment-free start-up loans, the State guarantee for operating loans, and the free use of a transmission frequency.
TvDanmark katsoi erityisesti, että komission tulisi ylisuuren korvauksen määrää laskiessaan ottaa huomioon TV2:n yhtiöveron vapautuksesta saama etu, korko- ja lyhennysvapaa laina, käyttöpääomalainan valtiontakaus ja ilmainen lähetysoikeus.
TVDanmark submitted that in general the market fluctuations in television advertising income were limited and did not justify TV2’s build-up of capital.
TvDanmark katsoi, että tv-mainostulojen markkinavaihtelut ovat yleensä vähäisiä, joten pääoman kerääminen TV2:lle ei ole perusteltua.
Concerning the advertising market, TVDanmark submitted that TV2’s pricing practices did not allow commercial operators to recover stand-alone costs.
TvDanmark katsoi, että TV2:n hinnoittelukäytännön vuoksi kaupalliset toimijat eivät saa katetuiksi yksin toiminnasta aiheutuvia kustannuksia.
TVDanmark had to price its TRP around 30-40 % below TV2 in order to gain market acceptance (TV2’s TRP and GRP are more valuable because its coverage is better) [28].
TvDanmarkin on hinnoiteltava TRP noin 30–40 prosenttia alle TV2:n hintojen päästäkseen markkinoille (TV2:n TRP tai GRP ovat arvokkaampia paremman peiton vuoksi) [28].
Thanks to TV2’s unique position in terms of coverage and programming budget, an advertiser would always place a certain part of his budget with TV2 to obtain a maximum impact in terms of the number of contacts, reach, and/or frequency with a given budget.
Koska TV2 on erityisasemassa muun muassa peiton ja ohjelmamäärärahojen vuoksi, mainostajat sijoittavat aina osan mainosmäärärahoistaan TV2:een mahdollisimman suuren vaikutuksen saavuttamiseksi eli päästäkseen mahdollisimman suureen katsojamäärään, tavoittavuuteen ja/tai katselukertoihin tietyllä budjetilla.
TVDanmark supplied figures illustrating that its operations made a loss between 1997 and 2002, alleging that TV2’s unfair competition prevented TVDanmark from generating sufficient revenue.
TvDanmarkin esittämät luvut osoittavat, että yhtiö on ollut tappiollinen vuosista 1997–2002 lähtien, ja yhtiö väittää, että TV2:n harjoittaman epäreilun kilpailun vuoksi se ei saa riittävästi tuloja.
TVDanmark also submitted an analysis of pricing for television advertising on the Danish market prepared by Copenhagen Economics.
TvDanmark esitti myös osana perusteluitaan Tanskan tv-mainosmarkkinoiden hinta-analyysin, jonka on tehnyt tanskalainen konsulttiyritys Copenhagen Economics.
The analysis compared average and marginal prices on the market and concluded that there was competition only for the residual demand and that any comparison should therefore be based on marginal prices.
Raportissa vertailtiin markkinoiden keski- ja marginaalihintoja ja katsottiin, että kilpailua tapahtuu vain jäännöskysynnässä ja että vertailun olisi perustuttava marginaalihintoihin.
Moreover, TVDanmark submitted information comparing TV2’s advertising prices with those for other types of media and with prices in other countries.
TvDanmark toimitti lisäksi tietoja, joiden avulla se on voinut verrata TV2:n hintoja muihin viestimiin ja maihin.
stated that it had to grant very high discounts for its advertising slots in order to get market acceptance, as TV2 offered extra marginal discounts on the remainder of advertiser’s television advertising budgets if they also placed it with TV2.
TV3:n mukaan sen on myytävä mainosaikaa hyvin halvalla päästäkseen markkinoille, sillä TV2 tarjoaa ylimääräisen marginaalialennuksen lopulle mainostajan tv-mainosbudjetille, jos myös se sijoitetaan TV2:lle.
Secondly, the Commission also received comments from the Danish authorities following its decision to open the formal investigation procedure.
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksensä jälkeen komissio sai huomautuksia myös Tanskan viranomaisilta.
The Danish authorities considered that the transmission frequencies for TV2 could not be considered an advantage as local television stations also had transmission frequencies reserved for them.
Tanskan viranomaisten mukaan TV2:n lähetystaajuuksia ei voida pitää etuna, sillä paikallis-tv-asemilla on myös niille varattuja lähetystaajuuksia.
Therefore, TV2 had not received special treatment.
ei ole näin ollen saanut erityiskohtelua.
had, like other stations, paid a charge for using the frequency.
on muiden asemien tavoin maksanut lähetystaajuuden käytöstä.
On the corporation tax exemption, the Danish authorities observed that the profit on commercial activities was quite limited and that the method chosen to neutralise the effect of TV2’s exemption from corporation tax on its commercial activities meant that it did not derive any financial benefit from the exemption.
Yhtiöverosta myönnetyn vapautuksen osalta Tanskan viranomaiset totesivat, että kaupallisesta toiminnasta saatiin melko vähäistä voittoa ja että valittu menetelmä, jolla neutralisoidaan yhtiöverovapautuksen vaikutukset yhtiön kaupalliseen toimintaan, estää tätä toimintaa saamasta taloudellista etua verovapautuksesta ja sillä on sama taloudellinen vaikutus.
On the proportionality issue, the Danish authorities stated that the transfer of DKK 167 million from the TV2 Fund was allocated to digitising the broadcasting network.
Suhteellisuusperiaatteen osalta Tanskan viranomaiset totesivat, että 167 miljoonan Tanskan kruunun siirto TV2-rahastosta oli tarkoitettu tv-verkon digitalisointiin.
Therefore, it could not be described as free capital.
Varoja ei tämän vuoksi voida pitää vapaana omana pääomana.
The Danish authorities also stated that surplus for the years 1995-2002 reflected a reasonable rate of return in relation to TV2’s turnover.
Tanskan viranomaiset totesivat myös, että ylijäämää vuosilta 1995–2001 ei voida pitää liiallisena korvauksena, vaan se on pelkästään kohtuullinen voitto TV2:n liikevaihtoon nähden.
Moreover, the capital was needed as a buffer in the case of sudden drops in advertising revenue and under the law TV2 was not allowed to take out loans exceeding 4 % of annual turnover.
Pääomaa tarvittiin lisäksi puskurina mainostulojen mahdollisen äkillisen laskun varalta, ja lain mukaan TV2:n ottamien lainojen määrä ei saa ylittää neljää prosenttia sen vuotuisesta liikevaihdosta.
In addition, according to the Danish authorities, the State was acting in accordance with the ‘market economy investor principle’, as TV2’s own capital did not exceed what a normal market investor would have injected.
Lisäksi valtio toimi Tanskan viranomaisten mukaan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, sillä TV2:n nykyinen oma pääoma ei ylitä määrää, jonka tavanomainen markkinataloussijoittaja olisi sijoittanut.
Such capital was not contrary to the Treaty, provided it was not used to cross-subsidise TV2’s commercial activities.
Tällainen ylimääräinen pääoma ei ole perussopimuksen vastaista, sikäli kun sillä ei tueta ristiin TV2:n kaupallista toimintaa.
Regarding TV2’s behaviour in the advertising market, the Danish authorities pointed out that TV2 had consistently set its prices so as to maximise revenue.
TV2:n toiminnasta mainosmarkkinoilla Tanskan viranomaiset totesivat, että TV2 on tavoitellut johdonmukaisesti hintapolitiikassaan mahdollisimman suurta voittoa.
Prices were set purely according to supply and demand.
Hinnat määritellään yksinomaan tarjonnan ja kysynnän perusteella.
They were set annually on the basis of estimates by TV2’s advertising division of the commercial audience share (21-50 years old), the programme schedule, economic developments and the competitive situation on the market.
Hinnat määritellään vuosittain TV2:n mainososaston tekemien arvioiden perusteella. Arviot koskevat kaupallisesti kiinnostavaa katsojaosuutta (ikäryhmä 21–50 vuotta), ohjelmasuunnittelua, suhdannevaihteluja ja markkinoiden kilpailutilannetta.
TV2’s operating costs were not a factor in the estimate, nor was the amount of licence fee revenue.
TV2:n toimintakustannukset tai lupamaksuvarojen suuruus eivät sisälly arvioon.
TV2’s prices were the highest on the Danish market and therefore there was no question of undercutting prices, with an increased need for State funding as a result.
TV2:n hintataso on korkein Tanskan markkinoilla, joten kyseessä ei voi olla hintojen polkeminen. Tämän vuoksi tarvittiin julkista lisärahoitusta.
The Danish authorities submitted a report prepared by RBB Economics on competition on the Danish television advertising market.
Tanskan viranomaiset esittivät RBB Economicsin laatiman raportin kilpailusta Tanskan tv-mainosmarkkinoilla.
The report concluded that the average net prices charged by TV2 were in fact higher than the prices charged by its competitors and that the differences in advertising rates charged by TV2 and TVDanmark were explained by differences in their relative strength in terms of programming and the ability to attract audiences.
Raportissa todetaan, että TV2:n keskimääräiset nettohinnat ovat itse asiassa kilpailijoiden hintoja korkeammat, ja TV2:n ja TvDanmarkin mainoshinnoissa olevien erojen katsotaan johtuvan niiden erilaisista voimasuhteista ohjelmatarjonnassa ja kyvyssä houkutella katsojia.
Thirdly, following the Court’s judgment, the Commission asked the Danish authorities to give their analysis of its implications for the case.
Komissio pyysi tuomion perusteella Tanskan viranomaisia toimittamaan arvionsa tuomion vaikutuksista asiaan.
The Danish authorities sent their observations and also submitted comments from TV2.
Tanskan viranomaiset lähettivät huomautuksensa ja toimittivat myös huomautuksia TV2:ltä.
Concerning advertising revenue for 1995 and 1996, the Danish authorities and TV2 argued that the Danish State had no control over the amounts and therefore it should not be considered as State resources.
Vuosien 1995–1996 mainostulojen osalta Tanskan viranomaiset ja TV2 katsovat, että Tanskan valtio ei voinut vaikuttaa näihin summiin, joita ei siksi pitäisi katsoa valtion varoiksi.
The Danish authorities did not confirm the figures put forward by the Commission, but explained that the calculation of advertising revenue for 1995 and 1996 had to take into account the fact that part of the money from the TV2 Fund was used to finance the TV2 regions, and that this part could only be financed from licence fee resources.
Lukujen osalta Tanskan viranomaiset eivät vahvistaneet komission toimittamia määriä. Viranomaisten mukaan vuosien 1995–1996 mainoslukujen määrien laskemisessa pitäisi ottaa huomioon se, että osa TV2-rahastosta tulevista rahoista käytettiin rahoittamaan TV2:n alueasemia ja että tämä osa voitiin rahoittaa vain lupamaksulla.