natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Where the knowledge of the population dynamics of the stock do not allow to carry out simulations, scientific judgement of F values associated to the yield-per-recruit curve (Y/R), combined with other information on the historical performance of the fishery or on the population dynamics of similar stocks, can be used.
Jos kannan vaihtelusta ei ole tietoja, joiden avulla voidaan tehdä simulaatioita, voidaan tarkastella tieteellisesti F-arvoja, jotka liittyvät saalista rekryyttiä kohti (yield-per-recruit, Y/R) kuvaavaan käyrään, sekä kyseistä kalastussuoritusta koskevia aiempia tietoja tai samankaltaisten kantojen vaihtelua.
Secondary indicators (if analytical assessments yielding values for F are not available):
Toissijaiset indikaattorit (jollei saaliille ole saatavissa F-arvojen analyyttiseen arvioon perustuvia arvoja):
Ratio between catch and biomass index (hereinafter ‘catch/biomass ratio’) (3.1.2).
Saaliin ja biomassaindeksin välinen suhde, jäljempänä ’saalis/biomassa-suhde’ (3.1.2).
The value for the indicator that reflects FMSY needs to be determined by scientific judgement following analysis of the observed historical trends of the indicator combined with other information on the historical performance of the fishery.
FMSY-arvoa heijastavan indikaattorin arvo on määritettävä tieteellisellä päättelyllä, kun on analysoitu indikaattorin havaitut aiemmat suuntaukset ja muut tiedot aiemmasta kalastussuorituksesta.
Where stock production-based assessments are available, the catch/biomass ratio yielding MSY can be taken as indicative reference.
Jos on saatavilla kannan tuotantoon perustuvia arviointeja, voidaan sitä saalis/biomassa-suhdetta, jolla saadaan MSY, pitää ohjeellisena viitearvona.
Alternatively to the catch/biomass ratio, secondary indicators may be developed on the basis of any other appropriate proxy for fishing mortality, adequately justified.
Vaihtoehtona saalis/biomassa-suhteelle voidaan kehittää toissijaisia indikaattoreita muiden, asianmukaisesti perusteltujen kalojen kuolevuutta jäljittelevien muuttujien perusteella.
Reproductive capacity of the stock
Kannan lisääntymiskyky
The primary indicator for the reproductive capacity of the stock is the following:
Kannan lisääntymiskyvyn tärkein indikaattori on
Spawning Stock Biomass (SSB) (3.2.1).
Kutukannan biomassa (Spawning Stock Biomass, SSB) (3.2.1).
This is estimated from appropriate analytical assessments based on the analysis of catch at age or at length and ancillary information.
Kutukannan biomassa-arvio perustuu asianmukaisiin analyyttisiin arviointeihin, joiden pohjana ovat saaliin ikä tai pituus sekä muut mahdolliset tiedot.
Where an analytical assessment allows the estimation of SSB, the reference value reflecting full reproductive capacity is SSBMSY, i.e. the spawning stock biomass that would achieve MSY under a fishing mortality equal to FMSY.
Jos SSB voidaan arvioida analyyttisesti, täyttä lisääntymiskykyä heijastava viitearvo on SSBMSY eli se kutukannan biomassa, jonka avulla saavutettaisiin MSY, kun kalojen kuolevuus on FMSY.
Any observed SSB value equal to or greater than SSBMSY is considered to meet this criterion.
Kaikkien kutukannan biomassa-arvojen, jotka ovat vähintään SSBMSY, katsotaan täyttävän tämän vaatimuksen.
Further research is needed to address the fact that a SSB corresponding to MSY may not be achieved for all stocks simultaneously due to possible interactions between them.
Lisätutkimusta tarvitaan sellaisen tapauksen selvittämiseksi, jossa kaikille kannoille ei voida samanaikaisesti määrittää MSY:tä vastaavaa SSB:tä, koska kantojen välillä on mahdollisesti vuorovaikutuksia.
Where simulation models do not allow the estimation of a reliable value for SSBMSY, then the reference to be used for the purpose of this criterion is SSBpa, which is the minimum SSB value for which there is a high probability that the stock is able to replenish itself under the prevailing exploitation conditions.
Jos SSBMSY:lle ei voida simuloinnin avulla estimoida luotettavaa arvoa, on käytettävä arviointiperustetta SSBpa, joka on se SSB:n vähimmäisarvo, joka tarjoaa suuren todennäköisyyden, että kanta pystyy uudistumaan sen hetkisissä hyödyntämisolosuhteissa.
Secondary indicators (if analytical assessments yielding values for SSB are not available):
Toissijaiset indikaattorit (jollei saaliille ole saatavissa SSB-arvojen analyyttiseen arvioon perustuvia arvoja):
Biomass indices (3.2.2).
Biomassaindeksit (3.2.2).
It can be used if such indices can be obtained for the fraction of the population that is sexually mature.
Biomassaindeksiä voidaan käyttää, jos se on saatavilla populaation sukukypsälle osalle.
In such cases, such indices need to be used when scientific judgement is able to determine, through detailed analysis of the historical trends of the indicator combined with other information on the historical performance of the fishery, that there is a high probability that the stock will be able to replenish itself under the prevailing exploitation conditions.
Näitä indeksejä on käytettävä, kun tieteellisen päättelyn avulla voidaan määrittää, että kanta pystyy erittäin todennäköisesti uusiutumaan senhetkisissä hyödyntämisolosuhteissa. Päättelyssä analysoidaan yksityiskohtaisesti indikaattorin aiemmat suuntaukset ja muut tiedot aiemmasta kalastussuorituksesta.
Population age and size distribution
Populaation ikä- ja kokojakauma
Primary indicators.
Tärkeimmät indikaattorit.
Healthy stocks are characterised by high proportion of old, large individuals.
Terveille kannoille ovat luonteenomaisia vanhat, suurikokoiset yksilöt.
Indicators based on the relative abundance of large fish include:
Suurikokoisten kalojen määrään perustuvia indikaattoreja ovat
Proportion of fish larger than the mean size of first sexual maturation (3.3.1)
Sellaisten kalojen osuus, jotka ovat isompia kuin vasta sukukypsiksi tulleet yksilöt keskimäärin (3.3.1)
Mean maximum length across all species found in research vessel surveys (3.3.2)
Tutkimusaluskartoituksissa havaittujen lajien keskimääräinen suurin pituus (3.3.2)
95 % percentile of the fish length distribution observed in research vessel surveys (3.3.3).
Tutkimusaluskartoituksissa havaittu kalojen pituusjakauman 95-prosenttipiste (3.3.3)
Secondary indicator:
Toissijainen indikaattori:
Size at first sexual maturation, which may reflect the extent of undesirable genetic effects of exploitation (3.3.4).
Kalojen koko ensimmäisen sukukypsyyden aikana, joka voi heijastaa hyödyntämisestä johtuvia epätoivottuja geneettisiä vaikutuksia, (3.3.4).
For the two sets of indicators (proportion of old fish and size at first sexual maturation), expert judgement is required for determining whether there is a high probability that the intrinsic genetic diversity of the stock will not be undermined.
Näille kahdentyyppisille indikaattoreille (vanhojen kalojen osuus ja vasta sukukypsiksi tulleiden kalojen koko) tarvitaan asiantuntijoiden harkintaa sen määrittämiseksi, onko erittäin todennäköistä, ettei kannan sisäinen geneettinen monimuotoisuus vaarannu.
The expert judgement needs to be made following an analysis of the time series available for the indicator, together with any other information on the biology of the species.
Asiantuntijan on tehtävä päätelmänsä, kun hän on analysoinut indikaattoria koskevan aikasarjan sekä mahdolliset muut lajin biologiaa koskevat tiedot.
Descriptor 4:
Kuvaaja 4:
This descriptor concerns important functional aspects such as energy flows and the structure of food webs (size and abundance).
Tämä kuvaaja koskee tärkeitä toiminnallisia seikkoja, kuten energiavirtoja ja ravintoverkkojen rakennetta (kokoa ja runsautta).
Additional scientific and technical support is required, at this stage, for the further development of criteria and potentially useful indicators to address the relationships within the food web [15].
Tässä vaiheessa tarvitaan lisää tieteellistä ja teknistä tukea, jotta voidaan jatkaa arviointiperusteiden ja mahdollisesti käyttökelpoisten indikaattorien kehittämistä ravintoverkkojen sisällä esiintyvien suhteiden käsittelemiseksi [15].
Productivity (production per unit biomass) of key species or trophic groups
Avainlajien tai trofiaryhmien tuottavuus (tuotanto biomassayksikköä kohti) Ravintoverkkojen energiavirtojen käsittelemiseksi on tarkoituksenmukaisia indikaattoreita kehitettävä edelleen, jotta voidaan arvioida tärkeimpien saalistaja–saalis-prosessien suorituskykyä.
To address energy flows in food webs, adequate indicators need to be developed further to assess the performance of the main predator-prey processes, reflecting the long-term viability of components in the part of the food web that they inhabit, based on the experience in some sub-regions in selecting appropriate species (e.g. mammals, seabirds).
Se heijastaa sen ravintoverkon osien pitkän aikavälin elinkykyä, jossa kyseiset lajit esiintyvät. Havainto perustuu siihen, mitä on opittu joistakin osa-alueista valitsemalla sopivia lajeja (esimerkiksi nisäkkäitä, merilintuja).
Performance of key predator species using their production per unit biomass (productivity) (4.1.1).
Avainsaalistajalajien suorituskyky, käyttäen niiden tuotantoa biomassayksikköä kohti (tuottavuus) (4.1.1).
Proportion of selected species at the top of food webs
Tiettyjen lajien osuus ravintoverkkojen yläosassa
To address the structure of food webs, size and abundance of components, there is a need to assess the proportion of selected species at the top of food webs.
Jotta voidaan käsitellä ravintoverkkojen rakennetta, kokoa ja osien runsautta, on arvioitava tiettyjen lajien osuus ravintoverkkojen yläosassa.
Indicators need to be further developed, based on the experience in some sub-regions.
Indikaattoreita on kehitettävä edelleen joillakin osa-alueilla saatujen kokemusten perusteella.
For large fish, data are available from fish monitoring surveys.
Isoista kaloista on saatavilla tietoja kalojen seurantatutkimuksista.
Large fish (by weight) (4.2.1).
Isot kalat (painon mukaan) (4.2.1).
Abundance/distribution of key trophic groups/species
Tärkeimpien ravinneryhmien/lajien runsaus/jakauma
Abundance trends of functionally important selected groups/species (4.3.1).
Toiminnallisesti tärkeiden valikoitujen ryhmien/lajien runsaussuuntaukset (4.3.1).
It is necessary to identify changes in population status potentially affecting food web structure.
Ravintoverkon rakenteeseen mahdollisesti vaikuttavan populaation tilan muutokset on tunnistettava.
Detailed indicators need to be further specified, taking account of their importance to the food webs, on the basis of suitable groups/species in a region, sub-region or subdivision, including where appropriate:
Yksityiskohtaisten indikaattoreiden määrittelyä on tarkennettava ottaen huomioon niiden merkitys ravintoverkkojen kannalta. Määrittely on tehtävä alueen, osa-alueen tai ala-alueen sopivien ryhmien/lajien perusteella.
groups with fast turnover rates (e.g. phytoplankton, zooplankton, jellyfish, bivalve molluscs, short-living pelagic fish) that will respond quickly to ecosystem change and are useful as early warning indicators,
Niihin kuuluvat tapauksen mukaan ryhmät, joilla on suuri kiertonopeus (esimerkiksi kasviplanktonit, eläinplanktonit, meduusat, simpukat, lyhytikäiset pelagiset kalat) ja jotka reagoivat nopeasti ekosysteemin muutokseen ja ovat hyödyllisiä varhaisvaroitusindikaattoreina,
groups/species that are targeted by human activities or that are indirectly affected by them (in particular, by-catch and discards),
ryhmät/lajit, joihin ihmisen toiminnat kohdistuvat tai joihin ne vaikuttavat epäsuorasti (erityisesti sivusaaliit ja poisheitetyt kalat),
habitat-defining groups/species,
luontotyypille tyypilliset ryhmät/lajit,
groups/species at the top of the food web,
ravintoverkon yläosassa olevat ryhmät/lajit,
long-distance anadromous and catadromous migrating species,
vaelluskalat, jotka vaeltavat pitkiä matkoja myötä- tai vastavirtaan,
groups/species that are tightly linked to specific groups/species at another trophic level.
ryhmät/lajit, jotka liittyvät tiiviisti toisen trofiatason tiettyihin ryhmiin/lajeihin.
Descriptor 5:
Kuvaaja 5:
Human-induced eutrophication is minimised, especially adverse effects thereof, such as losses in biodiversity, ecosystem degradation, harmful algal blooms and oxygen deficiency in bottom waters.
Ihmisen aiheuttama rehevöityminen, erityisesti sen haitalliset vaikutukset, kuten biologisen monimuotoisuuden häviäminen, ekosysteemien tilan huononeminen, haitalliset leväkukinnot ja merenpohjan hapenpuute, on minimoitu.
The assessment of eutrophication in marine waters needs to take into account the assessment for coastal and transitional waters under Directive 2000/60/EC (Annex V, 1.2.3 and 1.2.4) and related guidance [16], in a way which ensures comparability, taking also into consideration the information and knowledge gathered and approaches developed in the framework of regional sea conventions.
Meriveden rehevöitymisen arvioinnissa on otettava huomioon direktiivin 2000/60/EY liitteessä V olevassa 1.2.3 ja 1.2.4 kohdassa selostettua rannikko- ja vaihettumisvyöhykkeen vesien arviointia koskevat ja muut samaan tarkoitukseen annetut ohjeet [16], ja arviointi on tehtävä vertailukelpoisella tavalla. Huomioon on otettava myös alueellisten meriyleissopimuksien puitteissa kerätyt tiedot ja kehitetyt lähestymistavat.
Based on a screening procedure as part of the initial assessment, risk-based considerations may be taken into account to assess eutrophication in an efficient manner [17].
Alustavan arvioinnin osana tehtyyn kartoitukseen perustuva riskipohjainen tarkastelu voidaan ottaa huomioon, jotta rehevöitymistä voidaan arvioida tehokkaasti [17].
The assessment needs to combine information on nutrient levels and on a range of those primary effects and of secondary effects which are ecologically relevant [18], taking into account relevant temporal scales.
Arvioinnissa on yhdistettävä ravinnetasoja ja valikoituja ekologisesti merkittäviä ensi- ja toissijaisia vaikutuksia koskevat tiedot [18] asiaan liittyvät aikaskaalat huomioon ottaen. Koska ravinnepitoisuudet riippuvat valuma-alueen joista tulevista ravinnemääristä, on yhteistyö sisämaassa sijaitsevien jäsenvaltioiden kanssa erityisen tärkeää.
Considering that the concentration of nutrients is related to nutrient loads from rivers in the catchment area, cooperation with landlocked Member States using established cooperation structures in accordance with the third subparagraph of Article 6(2) of Directive 2008/56/EC is particularly relevant.
Yhteistyö on tehtävä direktiivin 2008/56/EY 6 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti perustettuja yhteistyöjärjestelmiä käyttäen.
Nutrients levels
Ravinnetasot
Nutrients concentration in the water column (5.1.1)
Ravinnepitoisuus vesipatsaassa (5.1.1)
Nutrient ratios (silica, nitrogen and phosphorus), where appropriate (5.1.2)
Ravinteiden suhteet (pii, typpi ja fosfori) tarvittaessa (5.1.2)
Direct effects of nutrient enrichment
Ravinteiden lisääntymisen suorat vaikutukset
Chlorophyll concentration in the water column (5.2.1)
Klorofyllipitoisuus vesipatsaassa (5.2.1)
Water transparency related to increase in suspended algae, where relevant (5.2.2)
Kelluvien levien lisääntymiseen liittyvä veden kirkkaus, kun se on merkityksellistä (5.2.2)
Abundance of opportunistic macroalgae (5.2.3)
Opportunististen makrolevien runsaus (5.2.3)
Species shift in floristic composition such as diatom to flagellate ratio, benthic to pelagic shifts, as well as bloom events of nuisance/toxic algal blooms (e.g. cyanobacteria) caused by human activities (5.2.4)
Muutokset lajikoostumuksessa, esimerkiksi piilevien ja siimaeliöiden tai pohjalla elävien lajien ja vapaassa vedessä elävien lajien välinen suhde sekä ihmisen toiminnan aiheuttamat haitalliset tai myrkylliset levien kukinnat (esimerkiksi syanobakteerit) (5.2.4)
Indirect effects of nutrient enrichment
Ravinteiden lisääntymisen epäsuorat vaikutukset
Abundance of perennial seaweeds and seagrasses (e.g. fucoids, eelgrass and Neptune grass) adversely impacted by decrease in water transparency (5.3.1)
Monivuotisten makrolevien ja meriruohojen runsaus; esimerkiksi Fucus-heimoon kuuluvat makrolevälajit, meriajokas ja Posidonia oceanica -meriheinät, joihin veden samentuminen vaikuttaa haitallisesti (5.3.1)
Dissolved oxygen, i.e. changes due to increased organic matter decomposition and size of the area concerned (5.3.2).
Liuennut happi, ts. orgaanisen aineksen hajoamisen lisääntymisestä aiheutuneet muutokset, ja asianomaisen alueen koko (5.3.2).
Descriptor 6:
Kuvaaja 6:
The objective is that human pressures on the seabed do not hinder the ecosystem components to retain their natural diversity, productivity and dynamic ecological processes, having regard to ecosystem resilience.
Tavoitteena on, etteivät meren pohjaan kohdistuvat ihmisen aiheuttamat paineet estä ekosysteemin osia säilyttämästä luonnollista monimuotoisuuttaan, tuottavuuttaan ja dynaamisia ekologisia prosessejaan, ekosysteemin sietokyky muutoksia vastaan huomioon ottaen.
The scale of assessment for this descriptor may be particularly challenging because of the patchy nature of the features of some benthic ecosystems and of several human pressures.
Tämän kuvaajan arviointi voi olla erityisen haastavaa, koska joissakin merenpohjan ekosysteemeissä saattaa olla paljon erilaisia pienempiä alueita, ja niihin kohdistuu monenlaisia ihmisen aiheuttamia paineita.
Assessment and monitoring needs to be carried out further to an initial screening of impacts and threats to biodiversity features and human pressures, as well as an integration of assessment results from smaller to broader scales, covering where appropriate a subdivision, sub-region or region [19].
Aluksi on kartoitettava biologisen monimuotoisuuden piirteisiin kohdistuvat vaikutukset ja uhat ja ihmisen aiheuttamat paineet, jonka jälkeen tilaa on arvioitava ja seurattava ja arvioinnin tulokset ulotettava pienestä mittakaavasta suureen niin, että katetaan tapauksen mukaan ala-alue, osa-alue tai alue [19].
Physical damage, having regard to substrate characteristics
Alustan (substraatin) ominaisuuksiin vaikuttavat fyysiset vauriot
The main concern for management purposes is the magnitude of impacts of human activities on seafloor substrates structuring the benthic habitats.
Hoidon kannalta tärkein kysymys on ihmistoiminnan vaikutusten voimakkuus merenpohjan luontotyyppejä muodostavaan pohjan laatuun (substraatteihin).
Among the substrate types, biogenic substrates, which are the most sensitive to physical disturbance, provide a range of functions that support benthic habitats and communities.
Pohjatyypeistä biogeeniset pohjat ovat kaikkein herkimpiä fyysisille häiriöille. Nämä pohjat mahdollistavat useita toimintoja, jotka tukevat merenpohjan luontotyyppejä ja yhteisöjä.
Type, abundance, biomass and areal extent of relevant biogenic substrate (6.1.1)
Merkityksellisten biogeenisten pohjien tyyppi, runsaus, biomassa ja pinta-ala (6.1.1)
Extent of the seabed significantly affected by human activities for the different substrate types (6.1.2).
Sen merenpohja-alueen laajuus, jossa ihmisen toiminta vaikuttaa merkittävästi kuhunkin pohjatyyppiin (6.1.2).
Condition of benthic community
Meren pohjayhteisön tila
The characteristics of the benthic community such as species composition, size composition and functional traits provide an important indication of the potential of the ecosystem to function well.
Meren pohjayhteisön ominaispiirteet, kuten lajikoostumus, kokojakauma ja toiminnalliset ominaisuudet, antavat tärkeitä tietoja ekosysteemin toimintakyvystä.
Information on the structure and dynamics of communities is obtained, as appropriate, by measuring species diversity, productivity (abundance or biomass), tolerant or sensitive taxa and taxocene dominance and size composition of a community, reflected by the proportion of small and large individuals.
Tietoja yhteisöjen rakenteesta ja dynamiikasta saadaan tapauksen mukaan mittaamalla lajien monimuotoisuutta, tuottavuutta (runsaus tai biomassa), tolerantteja tai herkkiä taksoneja ja taksonien dominanssia sekä yhteisön kokojakaumaa, jota heijastavat pienten ja isojen yksilöiden suhteelliset osuudet.
Presence of particularly sensitive and/or tolerant species (6.2.1)
Erityisen herkkien ja/tai toleranttien lajien esiintyminen (6.2.1)
Multi-metric indexes assessing benthic community condition and functionality, such as species diversity and richness, proportion of opportunistic to sensitive species (6.2.2)
Monialaiset indeksit, joilla merenpohjayhteisöjen tilaa ja toiminnallisuutta arvioidaan, kuten lajirunsaus/-rikkaus sekä opportunistilajien ja herkkien lajien välinen suhde (6.2.2)
Proportion of biomass or number of individuals in the macrobenthos above some specified length/size (6.2.3)
Makrobenthos-vyöhykkeessä elävien tietyn pituuden/koon ylittävien yksilöiden osuus biomassan tai lukumäärän avulla ilmaistuna (6.2.3)
Parameters describing the characteristics (shape, slope and intercept) of the size spectrum of the benthic community (6.2.4).
Meren pohjalla elävän yhteisön kokojakaumaa kuvaavat muuttujat (kuvaajan muoto, kulmakerroin ja y-akselin leikkauspiste) (6.2.4).
Descriptor 7:
Kuvaaja 7:
Permanent alterations of the hydrographical conditions by human activities may consist for instance of changes in the tidal regime, sediment and freshwater transport, current or wave action, leading to modifications of the physical and chemicals characteristics set out in Table 1 of Annex III to Directive 2008/56/EC.
Ihmisen toiminnan aiheuttamat hydrografisten olosuhteiden pysyvät muutokset voivat olla esimerkiksi muutoksia vuorovesissä, sedimentin ja makean veden siirtymisessä tai virtausten tai aaltojen toiminnassa, jotka johtavat direktiivin 2008/56/EY liitteessä III olevassa taulukossa 1 esitettyjen fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien muuttumiseen.
Such changes may be particularly relevant whenever they have the potential to affect marine ecosystems at a broader scale and their assessment may provide an early warning of possible impacts on the ecosystem.
Tällaiset muutokset voivat olla erityisen merkityksellisiä, jos ne voivat vaikuttaa meriekosysteemeihin laajassa mittakaavassa, ja niiden varhainen havainnointi voi varoittaa mahdollisista ekosysteemiin kohdistuvista vaikutuksista.
For coastal waters, Directive 2000/60/EC sets hydromorphological objectives that need to be addressed through measures in the context of river basin management plans.
Direktiivissä 2000/60/EY säädetään rannikkovesien hydromorfologisista tavoitteista, joihin on pyrittävä vesipiirien hoitosuunnitelmien yhteydessä toteutettavilla toimenpiteillä.
A case by case approach is necessary to assess the impact of activities.
Tapauksia on käsiteltävä yksittäin, jotta toiminnan vaikutus voidaan arvioida.
Tools such as environmental impact assessment, strategic environmental assessment and maritime spatial planning may contribute to evaluate and assess the extent and the cumulative aspects of impacts from such activities.
Esimerkiksi ympäristövaikutusten arviointi, strateginen ympäristöarviointi ja merten aluesuunnittelu voivat olla osa tällaisesta toiminnasta aiheutuvien vaikutusten laajuuden ja kumuloitumisen arviointia.
It is however important to ensure that any such tools provide for adequate elements to assess potential impacts on the marine environment, including transboundary considerations.
On kuitenkin tärkeää varmistaa, että tällaisilla välineillä on ominaisuuksia, joiden ansiosta niillä pystytään arvioimaan meriympäristöön mahdollisesti kohdistuvia, esimerkiksi rajojen yli ulottuvia vaikutuksia.
Spatial characterisation of permanent alterations
Pysyvien muutosten spatiaaliset erityispiirteet
Extent of area affected by permanent alterations (7.1.1)
Sen alueen laajuus, johon pysyvät muutokset ovat vaikuttaneet (7.1.1)
Impact of permanent hydrographical changes
Pysyvien hydrografisten muutosten vaikutus
Spatial extent of habitats affected by the permanent alteration (7.2.1)
Niiden luontotyyppien spatiaalinen laajuus, joihin pysyvä muutos vaikuttaa (7.2.1)