natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission considers that this is not the case in the present situation, since the Danish authorities have not proven that the link between the economic activity of Combus and the other economic activities of the State (especially as owner of other companies which have no proven particular connection with Combus) is strong enough to reach such a conclusion.
Komissio katsoo, että nyt käsiteltävässä asiassa ei ole kyse tästä, sillä Tanskan viranomaiset eivät ole näyttäneet toteen, että Combusin liiketoiminnan ja valtion muiden liiketoimien (erityisesti omistusosuudet muissa yhtiöissä, joilla ei ole osoitettu olevan erityistä yhteyttä Combusiin) välillä olisi riittävän tiivis kytkös tällaisen päätelmän tekemiseksi.
In particular, in the absence of other arguments, the Commission is not convinced that the ratings of other public companies, which are normally based on the merits of each individual company, would have been significantly affected by the fate of Combus.
Etenkään kun muita perusteita ei ole esitetty, komissio ei ole vakuuttunut, että Combusin kohtalo olisi merkittävästi vaikuttanut muita valtionyhtiöitä koskeviin luokituksiin, jotka perustuvat yleensä kunkin yksittäisen yhtiön tulokseen.
The Commission is not either convinced by the argument that the bankruptcy of Combus would have damaged the reputation of the State as an investor, or would have unduly endangered its privatisation programme by casting a doubt on the job security of its former civil servants.
Komissio ei myöskään ole vakuuttunut väitteestä, jonka mukaan Combusin konkurssi olisi vahingoittanut valtion mainetta sijoittajana tai vaarantanut kohtuuttomasti sen yksityistämisohjelman herättämällä epäilyjä yhtiön entisten virkamiesten työsuhdeturvasta.
Indeed, as regards the first point, reasonable investors sometimes come to the conclusion that they have to close down unprofitable activities; as regards the second point, it seems rather contradictory to argue that the State had to pay for civil servants to accept private contracts, and, in addition, still had to keep on bearing the costs of ensuring the permanency of their jobs.
Ensiksi mainitusta seikasta voidaan todeta, että järkevät sijoittajat tulevat toisinaan siihen tulokseen, että kannattamatonta toimintaa on lakkautettava, ja viimeksi mainitusta taas, että tuntuu varsin ristiriitaiselta väittää, että valtion oli maksettava virkamiehille yksityisten työsopimusten hyväksymisestä ja lisäksi vielä katettava heidän pysyvästä työllistämisestään aiheutuvat kustannukset.
Assessment of the 2001 measure against the Market Economy Investor Principle
Vuoden 2001 toimenpiteen arviointi markkinataloussijoittajaperiaatteen perusteella
With respect to the 2001 measure, the Commission notes that the Danish government, following the receipt of Arriva’s initial offer in autumn 2000, carried out an evaluation of the different options available to Denmark with respect to Combus, namely a gradual wind-up over 5 years, a continuation with better contracts for 6 years, a continuation for one year without re-financing of debts, an immediate bankruptcy, and Arriva’s offer for sale.
Vuonna 2001 toteutetusta toimenpiteestä komissio panee merkille, että saatuaan Arrivan viitteellisen tarjouksen syksyllä 2000 Tanskan hallitus arvioi ne vaihtoehdot, jotka Tanskalla oli käytettävissään Combusin tapauksessa. Niitä olivat toiminnan asteittainen lopettaminen viiden vuoden kuluessa, jatko parempien sopimusten turvin kuuden vuoden ajan, jatkaminen vuoden ajan ilman velkojen jälleenrahoittamista, välitön konkurssi ja Arrivan tekemä ostotarjous.
The results of this study, set out in table 5 of the present decision, show that the option ‘continuation for one year’ (positive value of DKK 71 million) was by far the most attractive, followed by the gradual wind up over 5 years (DKK –331 million) and the continuation with newer better contracts for 6 years (DKK –315 million).
Arviointitulokset on esitetty tämän päätöksen taulukossa 5, ja niiden mukaan toiminnan jatkaminen yhdellä vuodella (positiivinen saldo 71 miljoonaa Tanskan kruunua) oli ehdottomasti kannattavin vaihtoehto, minkä jälkeen seurasivat toiminnan asteittainen lopettaminen viiden vuoden kuluessa (–331 miljoonaa Tanskan kruunua) ja jatko parempien sopimusten turvin kuuden vuoden ajan (–315 miljoonaa Tanskan kruunua).
The sale at Arriva’s initial offer was valued at DKK –390 million.
Arrivan viitteellisen ostotarjouksen arvoksi arvioitiin –390 miljoonaa Tanskan kruunua.
There is no indication that the Danish government did again this evaluation following the improvement of the offer of Arriva.
Mikään ei viittaa siihen, että Tanskan hallitus olisi arvioinut vaihtoehdot uudelleen Arrivan jätettyä paremman tarjouksen.
Given that the amount of money invested by the Danish government through the 2001 measure, namely DKK 140 million, coupled with unlimited guarantees and guarantees capped to 58,9 million, is substantially higher than the first option assessed in the study, the Commission considers that the Danish authorities, when deciding the 2001 measures, could not reasonably expect that a private investor would have acted in the same manner.
Tanskan hallitus sijoitti vuonna 2001 toteutetulla toimenpiteellä 140 miljoonaa Tanskan kruunua ja yhdisti siihen rajoittamattomat takaukset ja 58,9 miljoonan Tanskan kruunun rajoitetut takaukset, mikä on huomattavasti enemmän kuin tutkimuksessa arvioitu ensimmäinen vaihtoehto. Siksi komissio katsoo, että päättäessään vuonna 2001 toteutettavista toimenpiteistä Tanskan viranomaiset eivät voineet kohtuudella odottaa, että yksityinen sijoittaja olisi toiminut samalla tavalla.
With respect to the group assessment and the protection of the image of the Danish government, the Commission rejects the arguments for the same reason as for the 1999 measures.
Komissio toteaa hylkäävänsä konserniarviota ja Tanskan hallituksen maineen suojelemista koskevat perusteet samasta syystä kuin vuonna 1999 toteutettujen toimenpiteiden osalta.
In conclusion, the Commission considers that a private investor would not have acted as the Danish government did with respect to the 2001 measure.
Komissio päättelee, että yksityinen sijoittaja ei olisi toiminut vuonna 2001 toteutetun toimenpiteen osalta Tanskan hallituksen tavoin.
Application of the Altmark jurisprudence
Asiassa Altmark vahvistetun oikeuskäytännön sovellettavuus
According to the Altmark judgment ‘public subsidies intended to enable the operation of urban, suburban or regional scheduled transport services are not caught by that provision where such subsidies are to be regarded as compensation for the services provided by the recipient undertakings in order to discharge public service obligations’ [47].
Asiassa Altmark annetun tuomion mukaan ”julkiset tuet, joiden tarkoituksena on mahdollistaa kaupunki- tai esikaupunkilinjaliikenteen taikka alueellisen linjaliikenteen palvelujen tuottaminen, eivät kuitenkaan kuulu kyseisen määräyksen soveltamisalaan siltä osin kuin tällaisia tukia on pidettävä korvauksena, joka on vastiketta edunsaajayritysten näiden julkisen palvelun velvoitteiden täyttämiseksi suorittamista palveluista” [47].
In relation hereto, the ECJ has defined four conditions to be fulfilled in order for a public subsidy to constitute ‘a compensation for a public service obligation’.
Tässä yhteydessä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt neljä edellytystä, jotka on täytettävä, jotta valtiontukea voidaan pitää ”korvauksena julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä”.
The CFI, however, in its Combus judgment, declared that at least one of these conditions were not fulfilled in the present case, as the factors on the basis of which the restructuring measure had been calculated had not been established prior to the conclusion of the public service contracts in an objective and transparent manner [48].
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kuitenkin ilmoitti asiassa Combus antamassaan tuomiossa, että nyt käsiteltävässä asiassa ainakin yksi näistä edellytyksistä jäi täyttymättä, sillä rakenneuudistustoimenpiteen laskentaperusteena käytettyjä tekijöitä ei ollut vahvistettu puolueettomasti ja avoimesti ennen julkisia palveluja koskevien sopimusten tekemistä [48].
Accordingly, the Altmark jurisprudence cannot be applied in relation to the restructuring measure granted by the Danish government to Combus [49].
Näin ollen asiassa Altmark sovellettua oikeuskäytäntöä ei voida soveltaa Tanskan hallituksen Combusille myöntämän rakenneuudistustoimenpiteen yhteydessä [49].
Conclusion: presence of an advantage
Päätelmä: tuensaajan saama etu
Accordingly, both the 1999 and the 2001 measure did confer an economic advantage to Combus.
Sekä vuonna 1999 että vuonna 2001 toteutettu toimenpide toivat Combusille taloudellista etua.
EFFECT ON INTRA-COMMUNITY TRADE AND COMPETITION
VAIKUTUS YHTEISÖN SISÄISEEN KAUPPAAN JA KILPAILUUN
Furthermore, the measure must distort competition and affect trade between Member States to be qualified as aid.
Toimenpiteen luokitteleminen tueksi edellyttää myös kilpailun vääristymistä ja vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
In this respect, it must be observed, first, that a public subsidy granted to an undertaking which provides only local or regional transport services and does not provide transport services outside its State of origin may nonetheless have an effect on trade between Member States.
Tässä yhteydessä on ensinnäkin huomattava, että valtiontuki, jota myönnetään sellaiselle yritykselle, joka tuottaa ainoastaan paikallisia tai alueellisia liikennepalveluja eikä tuota liikennepalveluja kotivaltionsa ulkopuolella, voi kuitenkin vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
In its Altmark judgment, the Court held that ‘[w]here a Member State grants a public subsidy to an undertaking, the supply of transport services by that undertaking may for that reason be maintained or increased with the result that undertakings established in other Member States have less chance of providing their transport services in the market in that Member State (see, to that effect, Case 102/87 France v Commission [1988] ECR I-4067, paragraph 19; Case C-305/89 Italy v Commission [1991] ECR I-1603, paragraph 26; and Spain v Commission, paragraph 40)’ [50].
Asiassa Altmark antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että ”kun jäsenvaltio myöntää julkisen tuen yritykselle, kyseisen yrityksen liikennepalvelujen tarjonta voi pysyä ennallaan tai lisääntyä, minkä seurauksena muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten mahdollisuudet tarjota liikennepalveluja kyseisen valtion markkinoilla ovat vähäisemmät (ks. vastaavasti asia 102/87, Ranska v. komissio, tuomio 13.7.1988, Kok., s. 4067, 19 kohta; asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 26 kohta ja asia Espanja v. komissio, tuomion 40 kohta)” [50].
Indeed, several Member States have since 1995 started unilaterally to open certain transport markets to competition from undertakings established in other Member States, so that a number of undertakings are already offering their urban, suburban or regional transport services in Member States other than their State of origin [51].
Useat jäsenvaltiot ovatkin vuodesta 1995 alkaen ryhtyneet avaamaan tiettyjä liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle siten, että useat yritykset tarjoavat jo kaupunki- tai esikaupunkiliikenteen taikka alueellisen liikenteen palveluja muissa jäsenvaltioissa kuin alkuperävaltiossaan [51].
In Denmark, the deregulation of the bus market since 1990 has changed the nature of the provision of bus services from a reserved market to one in which competition between undertakings is possible.
Tanskassa vuonna 1990 aloitettu linja-autoliikennemarkkinoita koskevan sääntelyn purkaminen on muuttanut linja-autoliikennepalvelujen tarjonnan luonnetta suljetuista markkinoista yritysten välisen kilpailun mahdollistaviin markkinoihin.
Both Danish and other EU companies can compete to provide services tendered by regional and local government authorities.
Sekä Tanskan että muiden EU:n jäsenvaltioiden yhtiöt voivat kilpailla keskenään alue- tai paikallisviranomaisten kilpailuttamien palvelujen tarjoamisesta.
Similar conditions apply in other Member States; Arriva operates for example also in Sweden and the Netherlands.
Tilanne on samankaltainen muissa jäsenvaltioissa; Arriva toimii esimerkiksi myös Ruotsissa ja Alankomaissa.
The liberalisation of the bus market in Denmark and other Member States has been accompanied at the Community level by Directive 92/50/EEC, which obliges Member States to tender out public service bus contracts.
Linja-automarkkinoiden vapauttamista Tanskassa ja muissa jäsenvaltiossa on täydennetty yhteisön direktiivillä 92/50/ETY, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan kilpailuttamaan julkisia linja-autoliikennepalveluja koskevat sopimukset.
In the light of Directive 92/50/EEC, the ECJ, in the Concordia case, has held that the purpose of coordinating at Community level the procedures for the award of public contracts is to eliminate barriers to the free movement of services and goods [52].
Direktiivin 92/50/ETY valossa Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Concordia katsonut, että julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisella yhteisön tasolla pyritään poistamaan palvelujen tarjoamisen vapauden ja tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet [52].
As the bus market is partially liberalised within the Community due to the unilateral decision of several Member States to open up their bus markets, which has been accompanied by the entry into force of Directive 92/50/EEC, competition between the bus market suppliers exists.
Koska yhteisön linja-autoliikennemarkkinat on osittain vapautettu useiden jäsenvaltioiden päätettyä yksipuolisesti avata linja-autoliikennemarkkinansa ja direktiivin 92/50/ETY astuttua voimaan, palveluntarjoajien välille on muodostunut kilpailua.
Consequently, the restructuring measure may improve the position of Combus and its buyer in relation to its competitors in the EU, thereby affecting both competition between undertakings and trade between Member States.
Näin ollen rakenneuudistustoimenpide saattaa parantaa Combusin ja sen ostajan asemaa yhtiön EU:ssa toimiviin kilpailijoihin nähden ja siten vaikuttaa sekä yritysten väliseen kilpailuun että jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
CONCLUSION: PRESENCE OF STATE AID
PÄÄTELMÄ: VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
The Commission concludes that the restructuring measure constitutes State aid in the meaning of Article 87(1) EC treaty.
Komission päätelmien mukaan rakenneuudistustoimenpiteessä on kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.
ASSESSMENT OF THE COMPATIBILITY OF THE AID WITH THE COMMON MARKET
ARVIO TUEN SOVELTUVUUDESTA YHTEISMARKKINOILLE
According to Article 87(1) EC State aid is in principle incompatible with the common market.
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan valtiontuki ei periaatteessa sovellu yhteismarkkinoille.
The State aid in the present case could nevertheless be compatible with the common market by virtue of Regulation (EEC) No 1191/69 or Article 87(3)(c) EC, as specified by the 1999 Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty.
Nyt käsiteltävässä asiassa valtiontuki voisi kuitenkin soveltua yhteismarkkinoille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, kuten valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annetuissa yhteisön suuntaviivoissa määritellään.
No other compatibility provision is applicable in the present case.
Nyt käsiteltävään asiaan ei voida soveltaa muita tuen soveltuvuutta koskevia säännöksiä.
COMPATIBILITY OF THE 1999 AND/OR THE 2001 MEASURE BY VIRTUE OF REGULATION (EEC) No 1191/69
VUODEN 1999 JA/TAI VUODEN 2001 TOIMENPITEIDEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE ASETUKSEN (ETY) N:o 1191/69 NOJALLA
The decision to initiate the procedure offers (recitals 90 to 96) a brief description why the restructuring measure granted by the Danish State to Combus cannot be considered compatible with the common market by virtue of Article 73 EC and Regulation (EEC) No 1169/91.
Päätöksessä menettelyn aloittamisesta (johdantokappale 90 ja 96) kuvataan lyhyesti sitä, miksi Tanskan valtion Combusille myöntämää rakenneuudistustoimenpidettä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla.
Neither the Danish government nor third parties have contested the reasoning of the Commission on this point.
Tanskan hallitus tai kolmannet osapuolet eivät ole kiistäneet komission tästä kohdasta esittämiä perusteluja.
The Commission therefore concludes, for the reasons set out in the decision to initiate the procedure, that the restructuring measure cannot be considered compatible with the common market by virtue of Article 73 EC and Regulation (EEC) No 1169/91.
Näin ollen komissio päättelee, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettyjen syiden takia rakenneuudistustoimenpidettä ei voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana EY:n perustamissopimuksen 73 artiklan ja asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla.
COMPATIBILITY OF THE 1999 MEASURE BY VIRTUE OF ARTICLE 87(3)(C) EC
VUODEN 1999 TOIMENPITEEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN C ALAKOHDAN NOJALLA
Article 87(3)(c) EC foresees that, ‘aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, may be considered to be compatible with the common market, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest’.
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätään, että ”yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää:[…] tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.
On the basis of this article, the Commission has adopted guidelines for State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty.
Tämän artiklan perusteella komissio on antanut suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi.
The Commission adopted its original guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty in 1994 [53].
Komissio antoi vuonna 1994 ensimmäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitetusta valtiontuesta [53].
A new version of the guidelines was adopted in 1999 [4] OJ C 288, 9.10.1999, p. 2.
Suuntaviivoista annettiin uusi toisinto vuonna 1999 [4] EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.
followed by the latest version of the guidelines dating from 2004 [54].
ja sen jälkeen vuodelta 2004 peräisin oleva uusin toisinto [54].
As regards the ratione temporis application of these guidelines, points 103 and 104 of the 2004 guidelines state, as regards non-notified aid:
Näiden suuntaviivojen ajallisesta soveltamisesta todetaan vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 103 ja 104 kohdassa seuraavaa, ilmoittamattoman tuen osalta:
‘The Commission will examine the compatibility with the common market of any rescue or restructuring aid granted without its authorisation and therefore in breach of Article 88(3) of the Treaty on the basis of these Guidelines if some or all of the aid is granted after their publication in the Official Journal of the European Union.’
”Komissio tutkii kaikkien sellaisten pelastamis- tai rakenneuudistustukien soveltuvuuden yhteismarkkinoille, jotka on myönnetty ilman komission lupaa ja sen vuoksi perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti näiden suuntaviivojen perusteella, jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty sen jälkeen, kun nämä suuntaviivat on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.”
Points 100 and 101 of the guidelines of 1999 have the same content as the guidelines of 2004.
Vuonna 1999 annettujen suuntaviivojen 100 ja 101 kohdan sisältö on sama kuin vuoden 2004 suuntaviivoissa.
The 1999 measure granted to Combus constitutes non-notified aid.
Combusille vuonna 1999 myönnetyssä toimenpiteessä on kyse ilmoittamattomasta tuesta.
It was granted prior to the coming into force of the 1999 guidelines.
Se myönnettiin ennen vuoden 1999 suuntaviivojen voimaantuloa.
Consequently, the 1994 restructuring guidelines apply to the 1999 measure.
Näin ollen vuonna 1999 toteutettuun toimenpiteeseen sovelletaan vuonna 1994 annettuja rakenneuudistussuuntaviivoja.
Section 3.2.2 of the 1994 restructuring guidelines sets out the following conditions for authorising restructuring aid:
Vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2.2 jaksossa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistustuen hyväksymisedellytykset:
Restructuring plan.
Rakenneuudistussuunnitelma.
The restructuring aid must be linked to a viable restructuring/recovery programme submitted in all relevant detail to the Commission.
Rakenteen uudistamiseksi tarkoitettu tuki on kytkettävä asianmukaiseen yksityiskohtaiseen rakenteen uudistamista tai pelastamista koskevaan suunnitelmaan, joka on esitettävä komissiolle.
Economic viability.
Taloudellinen kannattavuus.
The viability of the company must be restored.
Yhtiön elinkelpoisuus on palautettava.
Mitigation of adverse effects on competitors.
Kilpailijoihin kohdistuvien haitallisten vaikutusten poistaminen.
Proportionality.
Suhteuttaminen.
The aid must be in proportion to the restructuring costs and benefits.
Tuki on suhteutettava rakenteen uudistamisen kustannuksiin ja hyötyyn.
Annual report and monitoring.
Vuosikertomus ja valvonta.
The Member State must provide an annual report on the aid to allow the Commission to monitor that the restructuring plan is being implemented properly.
Jäsenvaltioiden on annettava tukea koskeva vuosikertomus, jotta komissio voi varmistua rakenneuudistussuunnitelman moitteettomasta täytäntöönpanosta.
One time, last time.
Tuen ainutkertaisuuden periaate.
Restructuring aid should be granted once only.
Rakenneuudistustukea myönnetään vain kerran.
Restructuring plan and economic viability
Rakenneuudistussuunnitelma ja taloudellinen kannattavuus
With respect to the restructuring plan, point 3.2.2.A of the 1994 restructuring guidelines set out the following requirements:
Vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2.2. kohdan (i) alakohdassa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistussuunnitelmaa koskevat edellytykset:
‘The sine qua non of all restructuring plans is that they must restore the long-term viability and health of the firm within a reasonable time scale and on the basis of realistic assumptions as to its future operating conditions.
”Kaikkien rakenteen uudistamista koskevien suunnitelmien ehdoton edellytys on se, että niiden on palautettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja kuntoisuus kohtuullisessa ajassa ja sen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella.
Consequently, restructuring aid must be linked to a viable restructuring/recovery programme submitted in all relevant detail to the Commission.
Näin ollen rakenteen uudistamiseksi tarkoitettu tuki on kytkettävä asianmukaiseen yksityiskohtaiseen rakenteen uudistamista tai pelastamista koskevaan suunnitelmaan, joka on esitettävä komissiolle.
The plan must restore the firm to competitiveness within a reasonable period.
Suunnitelman avulla yrityksen kilpailukyvyn on palauduttava kohtuullisessa ajassa.
The improvement in viability must mainly result from internal measures contained in the restructuring plan and may only be based on external factors such as price and demand increases over which the company has no great influence, if the market assumptions made are generally acknowledged.
Elinkelpoisuuden paranemisen on pääasiassa johduttava rakenteen uudistamista koskevaan suunnitelmaan sisältyvistä sisäisistä toimenpiteistä, ja se voi perustua ulkoisiin tekijöihin – kuten hinnan tai kysynnän kasvuun – joihin yritys ei voi juurikaan vaikuttaa, ainoastaan, jos arviot markkinoiden kehittymisestä on laajalti hyväksytty.
Successful restructuring should involve the abandonment of structurally loss-making activities.
Menestykselliseen rakenteen uudistamiseen olisi liityttävä rakenteellisesti tappiollisten toimien hylkääminen.