natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Budapest power plant also argues that even if PPAs were deemed not to fulfil the four cumulative criteria of the Altmark judgment, they could still be declared compatible with the common market under Article 86(2) of the EC Treaty.
Budapesti Erőmű esittää lisäksi, että vaikka sähkönhankintasopimusten ei katsottaisikaan täyttävän Altmark-tuomiossa esitettyä neljää kumulatiivista edellytystä, ne voidaan silti katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla.
The interested party expresses its view that the impact of its PPAs on the alleged foreclosure of the Hungarian electricity market is negligible, since they cover only 3 % of Hungarian electricity consumption.
Asianomainen katsoo, että sähkönhankintasopimusten vaikutus Unkarin sähkömarkkinoiden väitettyyn sulkeutuneisuuteen on vähäpätöinen, sillä sopimukset kattavat ainoastaan 3 prosenttia Unkarin sähkönkulutuksesta.
Moreover, for technical reasons, an increase in electricity imports was impossible at the time the PPAs were concluded.
Lisäksi sähkön tuonnin kasvattaminen ei ollut teknisistä syistä mahdollista siinä vaiheessa, kun sähkönhankintasopimukset tehtiin.
Consequently, its PPAs would not have any adverse effect on trade.
Tästä johtuen asianomaisen sähkönhankintasopimuksilla ei voinut olla haitallista vaikutusta kauppaan.
The interested party also stresses in its comments the importance of its cogeneration technology for district heating, which meets the objectives of EU energy and environmental policy.
Asianomainen korostaa huomautuksissaan myös sähkön ja lämmön yhteistuotantoon perustuvan kaukolämmön tärkeyttä, sillä kyseinen teknologia vastaa EU:n energia- ja ympäristöpolitiikan tavoitteita.
The Mátra power plant argues that it was required to reserve a certain minimum capacity for MVM in order to secure the energy supply in the Hungarian market using indigenous coal resources.
Mátrai Erőműn mukaan oli välttämätöntä varata tietty vähimmäiskapasiteetti MVM:lle energiahuollon turvaamiseksi Unkarin markkinoilla kotimaisia hiilivarantoja käyttäen.
It argues that, in line with Article 11(4) of the Electricity Directive [46], State aid should be considered as compatible with the common market when, for reasons of security of supply, it finances the generation of electricity from indigenous coal.
Se väittää, että sähködirektiivin [46] 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti valtiontuen on katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille silloin kun sillä rahoitetaan toimitusvarmuuden turvaamiseksi sähköntuotantoa, joka tapahtuu kotimaista hiiltä hyödyntämällä.
No advantage in long duration
Pitkästä kestosta ei etua
Csepel, Mátra and Budapest power plants argue that the long duration of a contract should not be construed as an advantage per se.
Csepeli Áramtermelő Kft:n, Mátrai Erőműn ja Budapesti Erőműn mukaan sopimuksen pitkää kestoa ei pitäisi sinällään katsoa eduksi.
The Csepel power plant argues that in a long-term agreement both parties pay a price for the certainty the long term offers.
Csepeli Áramtermelő Kft. esittää, että pitkäaikaisessa sopimuksessa kumpikin osapuoli maksaa pitkän keston tarjoamasta turvasta.
The power generators agree to offer a lower price than the spot market price and to be bound by the agreed price, whatever the spot prices are.
Sähköntuottajat hyväksyvät spot-hintaa alhaisemman hinnan sekä sen, että sovittu hinta sitoo niitä spot-hintojen tasosta riippumatta.
They also agree to reserve their capacities for one company for the entire duration of the agreement.
Lisäksi ne sitoutuvat varaamaan kapasiteettinsa yhdelle yritykselle sopimuksen koko voimassaolon ajan.
It is argued that long-term agreements therefore represent a balancing of economic risks and opportunities for both parties and cannot be seen as a pure advantage.
Tämän pohjalta ne esittävät, että pitkäaikaisissa sopimuksissa on kyse taloudellisten riskien ja mahdollisuuksien tasapainottamisesta kummankin osapuolen kannalta, eikä tällaisia sopimuksia voida sen vuoksi yksiselitteisesti pitää etuna.
On the basis of the above arguments, all power generators conclude that the PPAs do not provide them with an economic advantage and that consequently they do not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Edellä esitettyjen väitteiden perusteella kaikki sähköntuottajat katsovat, että sähkönhankintasopimukset eivät tarjoa niille taloudellista etua, eikä sopimuksissa siksi ole kyse EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.
AES-Tisza argues that the PPAs do not provide a selective advantage.
AES-Tisza Erőmű väittää, että sähkönhankintasopimuksista ei aiheudu valikoivaa etua.
The interested party refers to the existence of long-term agreements in the entire electricity sector, not only between the generators and MVM but also between MVM and the distribution companies and between fuel suppliers and electricity generators, as well as for the import of electricity.
Asianomainen viittaa siihen, että sähköalalla käytetään yleisesti pitkäaikaisia sopimuksia, joita on tehty paitsi tuottajien ja MVM:n välillä myös MVM:n ja jakeluyhtiöiden välillä sekä polttoaineen toimittajien ja sähköntuottajien välillä, samoin kuin sähkön tuonnin yhteydessä.
As far as the generators are concerned, the Energy Act I (from 1994) and Government Decree 34/1995 explicitly required generators to conclude a power purchase agreement with MVM in order to obtain a construction and operation licence.
Ensimmäisessä sähköenergialaissa (vuodelta 1994) ja hallituksen asetuksessa 34/1995 selkeästi vaadittiin tuottajia tekemään MVM:n kanssa pitkäaikainen sähkönhankintasopimus edellytyksenä sille, että ne saisivat rakennus- ja toimiluvan.
Consequently, all generators had agreements with MVM and only renewable and cogeneration plants could have shorter term agreements, as these generators have different legal guarantees (e.g. mandatory off-take).
Sen vuoksi kaikilla tuottajilla oli MVM:n kanssa sopimus, ja vain uusiutuvaa energiaa käyttävät voimalaitokset ja sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitokset saattoivat tehdä lyhytaikaisia sopimuksia, sillä kyseisiä tuottajia koskevat lakisääteiset takeet ovat erilaiset (esimerkiksi ostovelvoite).
Mátra power plant submits that only the price can be considered State aid in the PPAs.
Mátrai Erőmű esittää, että ainoa elementti, joka voidaan sähkönhankintasopimuksissa katsoa valtiontueksi, on hinta.
The duration of the PPAs and the guaranteed sales volumes cannot be viewed as State aid because even if they confer an advantage, they do not lead to the transfer of State resources.
Sähkönhankintasopimusten kestoa ja taattuja myyntimääriä ei voida katsoa valtiontueksi, sillä vaikka niistä aiheutuukin tuottajille etua, niihin ei sisälly valtion varojen siirtoa.
The third party concludes that given Mátra power plant's very competitive prices (see (i) above), there is no State aid element whatsoever in its PPA.
Mátrai Erőmű katsoo, että erittäin kilpailukykyisistä hinnoista johtuen (ks. i kohta edellä) sen sähkönhankintasopimus ei sisällä lainkaan valtiontukea.
Imputability to the State
Valtion toimenpide
The company AES-Tisza argues that the PPA prices are imputable not to the State but to the parties to the PPAs.
AES-Tisza-yhtiön mukaan sähkönhankintasopimuksiin perustuvista hinnoista ei päätä valtio vaan sopimusten osapuolet.
AES-Tisza criticises the imputability assessment of the Opening Decision in that it concentrates only on the imputability to the State of the actual conclusion of the PPAs and not on the imputability of the price setting, whereas at the same time the Commission argues that the unfair advantage is secured by the advantageous prices.
AES-Tisza kritisoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyä arviota valtion osallisuudesta sen perusteella, että siinä käsitellään valtion osallisuutta ainoastaan sähkönhankintasopimusten tekemisessä eikä hintojen määrittelyssä, vaikka samanaikaisesti komissio väittää, että edullisista hinnoista aiheutui osapuolille epäoikeudenmukaista etua.
After the period of central price setting (i.e. after January 2004, and with the exception of 2007), the prices were negotiated between MVM and the power generators and cannot be attributed to the State.
Keskitetyn hintojen määrittelyn jälkeen (eli vuoden 2004 tammikuun jälkeen lukuun ottamatta vuotta 2007) hinnoista neuvoteltiin MVM:n ja sähköntuottajien kesken, eikä valtio osallistunut siihen lainkaan.
AES-Tisza, Budapest and Csepel power plants contest the distorting effects of the PPAs and their potential to impact trade between Member States.
AES-Tisza Erőmű, Budapesti Erőmű ja Csepeli Erőmű kiistävät sähkönhankintasopimusten kilpailua vääristävät vaikutukset ja niiden mahdollisen vaikutuksen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Firstly, the power plants in question submit that this criterion should also be assessed in the light of the time the PPAs were concluded.
Ensinnäkin ne katsovat, että tätä kriteeriä olisi tarkasteltava myös sähkönhankintasopimusten tekoajankohdan valossa.
At that time Hungary was not part of the EU and its electricity market was not liberalised.
Tuolloin Unkari ei vielä ollut Euroopan unionin jäsen, eikä sen sähkömarkkinoita ollut vielä vapautettu.
Consequently, it is argued that the PPAs could not by definition distort competition in the common market.
Sen vuoksi ne väittävät, että sähkönhankintasopimukset eivät voineet vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla.
Secondly, they argue that competition and trade between Member States are influenced by factors other than the PPAs.
Toiseksi, osapuolten mukaan jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan vaikuttavat sähkönhankintasopimusten ohella muut tekijät.
Specifically, they contend that Hungary's cross-border capacities are the main factor influencing trade between Hungary and other countries.
Ne esittävät erityisesti, että Unkarin rajat ylittävä kapasiteetti on tärkein tekijä, joka vaikuttaa Unkarin ja muiden maiden väliseen kauppaan.
These cross-border capacities are used at their maximum.
Rajat ylittävä kapasiteetti on maksimaalisessa käytössä.
Clearly, then, trade in electricity is limited because of Hungary's restricted cross-border capacities and not because of the PPAs.
Sähkön kauppa on toisin sanoen ilmiselvästi vähäistä Unkarin rajat ylittävän kapasiteetin vähyyden eikä sähkönhankintasopimusten vuoksi.
Legislation is argued to be the other factor influencing trade between Member States.
Niiden mukaan toinen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vaikuttava tekijä on lainsäädäntö.
Under Hungarian legislation, the power generators were in any event not authorised to sell electricity abroad directly.
Unkarin lainsäädännön mukaan sähköntuottajilla ei ollut missään tapauksessa lupaa myydä sähköä suoraan ulkomaille.
Csepel power plant argues that in any event it sells electricity in Hungary only, so its PPA cannot have any de facto effect on trade between Member States.
Csepeli Erőmű esittää, että sen sähkönhankintasopimuksilla ei voinut olla tosiasiallista vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, koska se myy sähköä vain Unkarissa.
It is also argued that the Hungarian electricity market has been gradually opened up to competition in line with EU obligations.
Lisäksi Csepeli Erőmű väittää, että Unkarin sähkömarkkinat on vähitellen avattu kilpailulle EU:n asettamien velvoitteiden mukaisesti.
A significant percentage of consumers had switched to the free market segment within a short time.
Merkittävä osa kuluttajista on siirtynyt lyhyessä ajassa vapaiden markkinoiden sektorille.
New players would be deterred from entering the Hungarian electricity market or extending their presence in that market by the unpredictability of returns, not the existence of the PPAs.
Sen mukaan ne syyt, jotka estävät uusia toimijoita tulemasta Unkarin sähkömarkkinoille tai laajentamasta toimintaansa näillä markkinoilla, eivät liity sähkönhankintasopimuksiin vaan tuottojen epävarmuuteen.
Csepel power plant argues that in recent years power stations have been built in Hungary only when the State has offered some form of stability and predictability of project returns through long-term agreements or in the form of compulsory off-take, or where the use of new capacities was guaranteed by demand for the vertically integrated distribution activity.
Csepeli Erőmű esittää, että Unkariin on rakennettu viime vuosina voimalaitoksia vain silloin, kun valtio on jollain tavalla taannut hankkeisiin tehtyjen sijoitusten vakauden ja ennakoitavuuden pitkäaikaisten sopimusten tai ostovelvoitteen muodossa tai kun uuden kapasiteetin käyttö on taattu vertikaalisesti integroituneeseen jakelutoimintaan perustuvalla kysynnällä.
In any event, the existing PPAs were not a factor deterring new entry.
Joka tapauksessa sähkönhankintasopimukset eivät ole estäneet uusien toimijoiden tuloa markkinoille.
It is furthermore argued that there is no market demand in Hungary for additional capacities.
Lisäksi esitetään, että Unkarin markkinoilla ei ole kysyntää lisäkapasiteetille.
This is evidenced by the fact that at electricity auctions by MVM a huge majority of the capacities offered for sale remained unsold.
Tästä on osoituksena se seikka, että MVM:n järjestämissä sähkön huutokaupoissa suurin osa tarjolla olleesta kapasiteetista ei ole mennyt kaupaksi.
This observation was submitted by Budapest power plant.
Budapesti Erőmű on esittänyt seuraavat huomautukset:
Budapest power plant argues that the PPAs cannot be regarded as ‘still applicable after accession’ within the meaning of Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Accession Act.
Budapesti Erőmű esittää, että sähkönhankintasopimuksia ei voida pitää liittymisasiakirjan liitteessä IV olevan 3 kohdan 1 alakohdan c alakohdan mukaisina liittymisen jälkeen sovellettavina toimenpiteitä.
The interested party argues that in line with the general principle of non-retroactivity, measures that were established in accordance with the law prior to accession should not be reviewed by the Commission after accession.
Asianomainen väittää, että takautumattomuuden periaatteen mukaisesti komissio ei voi tutkia ennen liittymistä lain nojalla käyttöön otettuja toimenpiteitä uudelleen liittymisen jälkeen.
As Community State aid rules apply only from the date of accession, only aid measures that provide an additional benefit after accession can be defined as applicable after accession.
Koska yhteisön valtiontukisääntöjä sovelletaan vasta liittymispäivästä alkaen, vain sellaiset tukitoimenpiteet, joilla myönnetään ylimääräistä etua liittymisen jälkeen, katsotaan liittymisen jälkeen sovellettaviksi toimenpiteiksi.
They argue that the PPAs do not provide any additional benefit after accession as their price formulae were defined before accession, and consequently the State's financial exposure was entirely known prior to accession.
Sen mukaan sähkönhankintasopimukset eivät tarjonneet minkäänlaista lisäetua liittymisen jälkeen, sillä sopimusten hintakaavat määriteltiin jo ennen liittymistä, joten valtion taloudellinen sitoumus oli kokonaisuudessaan tiedossa ennen liittymistä.
This argument was submitted by Budapest, Csepel, AES-Tisza and Mátra power plants and by […] Bank.
Budapesti erőmű, Csepeli erőmű, AES-Tisza erőmű ja Mátrai erőmű sekä […] Bank esittivät seuraavan väitteen:
The interested parties argue that even if one were to accept that the PPAs constituted State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, such State aid should be regarded as existing aid within the meaning of Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Accession Act.
Asianomaiset katsovat, että vaikka sähkönhankintasopimusten katsottaisiinkin olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, tällainen valtiontuki olisi luokiteltava liittymisasiakirjan liitteessä IV olevan 3 kohdan 1 alakohdan c alakohdan mukaiseksi voimassa olevaksi tueksi.
They are of the view that the Commission did not object to the measure within the period of 3 months required by the Accession Act.
Niiden mukaan komissio ei esittänyt toimenpiteen osalta vastaväitteitä liittymisasiakirjassa määritellyssä kolmen kuukauden määräajassa.
Budapest power plant also takes the view that a decision determining whether aid awarded prior to accession and continued after accession should be regarded as ‘new aid’ or ‘existing aid’ should not be based solely on Annex IV to the Accession Act.
Budapesti Erőmű esittää lisäksi, että ennen liittymistä myönnetyn ja liittymisen jälkeen jatketun tuen määrittelemistä joko uudeksi tueksi tai voimassa olevaksi tueksi koskevan päätöksen ei pitäisi perustua yksinomaan liittymisasiakirjan liitteeseen IV.
According to Budapest power plant, if such aid does not qualify as existing aid under Annex IV to the Accession Act, it should still be examined in the light of Article 1(b)(ii)-(v) of Regulation (EC) No 659/1999.
Budapesti Erőmű katsoo, että jos tällaista tukea ei katsota liittymisasiakirjan liitteen IV mukaiseksi voimassa olevaksi tueksi, sitä olisi tarkasteltava myös asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan ii–v alakohdan nojalla.
Budapest power plant further argues that Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999 applies to the PPAs and that the PPAs therefore constitute ‘existing aid’.
Budapesti Erőmű korostaa lisäksi, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohtaa voidaan soveltaa sähkönhankintasopimuksiin ja että sopimukset ovat siten voimassa olevaa tukea.
In its view, the last sentence of Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999 referring to new aid does not apply to the PPAs for three reasons.
Sen mukaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohdan viimeinen lause, joka koskee uutta tukea, ei ole sovellettavissa sähkönhankintasopimuksiin kolmesta syystä.
First, in the Alzetta Mauro judgment [47], the Court ruled that aid that existed in a certain market which was initially closed to competition before its liberalisation is to be regarded as existing aid from the time of liberalisation.
Ensinnäkin Alzetta Mauron tapauksessa antamassaan tuomiossa [47] tuomioistuin päätti, että alun perin kilpailulta suljetuilla, vapauttamista edeltävillä markkinoilla myönnetty tuki on katsottava vapauttamisen jälkeen voimassa olevaksi tueksi.
According to the interested party, this judgment is based directly on an interpretation of Article 88(1) of the EC Treaty, and therefore takes precedence over Regulation (EC) No 659/1999.
Asianomaisen mukaan tuomio perustuu suoraan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan tulkintaan ja on siten etusijalla asetukseen (EY) N:o 659/1999 nähden.
Second, in any event, given that Regulation (EC) No 659/1999 had not yet entered into force when the electricity market was liberalised under Directive 96/92/EC or when the PPAs were signed, the rules as set out in the Alzetta Mauro judgment applied, not Regulation (EC) No 659/1999.
Toiseksi, koska asetus (EY) N:o 659/1999 ei ollut tullut vielä voimaan siinä vaiheessa, kun sähkömarkkinat vapautettiin direktiivin 96/92/EY nojalla ja kun sähkönhankintasopimukset tehtiin, sopimuksiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 659/1999 sijasta sääntöjä, jotka on vahvistettu Alzetta Mauron asiassa annetussa tuomiossa.
Third, a comparison of the wording of the different categories in Article 1(b) of Regulation (EC) No 659/1999 leads to the conclusion that Article 1(b)(v) applies only to State aid schemes, since individual aid is not explicitly mentioned.
Kolmanneksi, vertailtaessa asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdassa esitettyjen erilaisten kategorioiden määritelmiä näyttää siltä, että 1 artiklan b kohdan v alakohta koskee ainoastaan valtiontukiohjelmia, koska siinä ei nimenomaan mainita yksittäisiä tukia.
Conversely, AES-Tisza argues that if the PPAs were to be classified as new aid, then such classification should be based on Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999.
Sen sijaan AES-Tisza Erőmű esittää, että jos sähkönhankintasopimukset katsotaan uudeksi tueksi, päätöksen olisi perustuttava asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohtaan.
Validly concluded private agreements cannot be ended by the Commission (pacta sunt servanda) — Legal uncertainty
Komissio ei voi päättää laillisesti tehtyjä yksityisoikeudellisia sopimuksia (pacta sunt servanda) – oikeudellinen epävarmuus
These arguments were submitted by Budapest and AES-Tisza power plants and […] Bank.
Seuraavat väitteet ovat Budapesti Erőműn ja AES-Tisza Erőműn sekä […] Bankin esittämiä.
The parties stress that they entered into the PPAs in good faith in the market circumstances that prevailed at the time.
Asianomaiset korostavat, että ne allekirjoittivat sähkönhankintasopimukset hyvässä uskossa senhetkisten markkinaolosuhteiden vallitessa.
They accepted major investment obligations borne by credit institutions through financing agreements.
Ne hyväksyivät merkittäviä sijoitussitoumuksia, joita luottolaitokset tukivat rahoitussopimusten avulla.
In their view, the Commission's investigations lead to significant legal uncertainty which should be avoided.
Asianomaisten näkemyksen mukaan komission tutkimus aiheuttaa huomattavaa oikeudellista epävarmuutta, jota pitäisi välttää.
AES-Tisza questions the Commission's right to terminate, on the basis of the State aid rules and, more generally, the EC Treaty's competition rules, validly concluded commercial agreements [48].
AES-Tisza Erőmű Kft. kyseenalaistaa komission oikeuden päättää laillisesti tehtyjä kaupallisia sopimuksia valtiontukisääntöjen nojalla ja yleisemmin EY:n perustamissopimuksen kilpailusääntöjen nojalla [48].
The AES-Tisza power plant expresses its concerns regarding the proportionality of the Commission's request to terminate the PPAs and refers to the possibility of renegotiation of the agreements by the parties.
AES-Tisza Erőmű Kft. ilmaisi epäilyksensä siitä, onko komission vaatimus sähkönhankintasopimusten päättämisestä oikeasuhteinen, ja se viittaa mahdollisuuteen neuvotella sopimukset uusiksi.
Comments on the compatibility of PPAs with the common market
Huomautukset, jotka koskevat sähkönhankintasopimusten soveltuvuutta yhteismarkkinoille
The companies Csepel and AES-Tisza submit that the PPAs were not designed to be a compensation scheme and it is therefore inappropriate to compare them to the Stranded Costs Methodology.
Csepeli Erőmű ja AES-Tisza Erőmű esittävät, että sähkönhankintasopimusten ei ollut tarkoitus muodostaa korvausjärjestelmää, joten ei ole asianmukaista käsitellä niitä valtiontukien analyysimenetelmien pohjalta.
At the time of their conclusion, the PPAs could not be construed as a stranded cost compensation as the Methodology did not even exist at that time.
Siinä vaiheessa kun sähkönhankintasopimukset allekirjoitettiin, ei olisi ollut mahdollista tehdä sopimuksista hukkakustannukset korvaavaa mekanismia, sillä valtiontukien analyysimenetelmät eivät olleet tuolloin olemassa.
In their view, the use of the Methodology is only appropriate in a situation where the PPAs were ended previously.
Kyseisten voimalaitosten mukaan valtiontukien analyysimenetelmiä voidaan soveltaa vain sellaisessa tilanteessa, jossa sähkönhankintasopimukset on ensin lakkautettu.
Conversely, […] Bank argues with regard to the Csepel PPA that the consideration paid under the PPA is limited to covering costs that are actually eligible under the Methodology (i.e. fixed costs, variable costs and a reasonable profit margin).
[…] Bank väittää Csepeli Erőműn sähkönhankintasopimuksen osalta, että sopimuksen nojalla maksettu korvaus kattaa ainoastaan ne kustannukset, jotka ovat valtiontukien analyysimenetelmien mukaisesti tukikelpoiset (eli kiinteät kustannukset, muuttuvat kustannukset ja kohtuullinen tuotto).
It maintains that the Csepel PPA does not provide for compensation exceeding eligible stranded costs.
Sen mukaan Csepeli Erőműn sähkönhankintasopimuksessa ei määrätä sellaisesta korvauksesta, joka ylittäisi tukikelpoiset hukkakustannukset.