natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Apply formula in paragraph 3.1.3.6.2.3. (unknown ingredients > 10 %)
• Sovelletaan 3.1.3.6.2.3.(tuntemattomia ainesosia > 10%)
Classification of mixtures where acute toxicity data are available for the complete mixture
Sellaisten seosten luokitus, joista on saatavilla välitöntä myrkyllisyyttä koskevia tietoja koko seoksesta
Where the mixture itself has been tested to determine its acute toxicity, it shall be classified according to the same criteria as those used for substances, presented in Table 3.1.1.
Jos itse seos on testattu välittömän myrkyllisyyden määrittämiseksi, se on luokiteltava samojen kriteerien mukaisesti kuin aineet, joita koskevat kriteerit on esitetty taulukossa 3.1.1.
If test data for the mixture are not available, the procedures presented under sections 3.1.3.5 and 3.1.3.6 shall be followed.
Jos seosta koskevia testituloksia ei ole käytettävissä, on noudatettava 3.1.3.5 ja 3.1.3.6 jaksossa esitettyjä menettelyjä.
Classification of mixtures where acute toxicity data are available for the complete mixture: bridging principles
Sellaisten seosten luokitus, joista ei ole saatavilla välitöntä myrkyllisyyttä koskevia tietoja koko seoksesta: päättelysäännöt
Where the mixture itself has not been tested to determine its acute toxicity, but there are sufficient data on the individual ingredients and similar tested mixtures to adequately characterise the hazards of the mixture, these data shall be used in accordance with the bridging rules set out in section 1.1.3.
Jos itse seosta ei ole testattu välittömän myrkyllisyyden määrittämiseksi, mutta sen yksittäisistä aineosista ja samankaltaisista testatuista seoksista on olemassa riittävästi tietoja, joiden avulla seoksen vaarallisuus voidaan määrittää asianmukaisesti, kyseisiä tietoja on käytettävä 1.1.3 jaksossa vahvistettujen päättelysääntöjen mukaisesti.
If a mixture is diluted with water or other totally non-toxic material, the toxicity of the mixture can be calculated from test data on the undiluted mixture.
Jos seos laimennetaan vedellä tai muulla täysin myrkyttömällä materiaalilla, seoksen myrkyllisyys voidaan laskea laimentamattomalle seokselle tehtyjen testien tuloksista.
Classification of mixtures based on ingredients of the mixture (Additivity formula)
Seosten luokitus niiden aineosien perusteella (yhteenlaskukaava)
Data available for all ingredients
Kaikista aineosista on tietoja käytettävissä
In order to ensure that classification of the mixture is accurate, and that the calculation need only be performed once for all systems, sectors, and categories, the acute toxicity estimate (ATE) of ingredients shall be considered as follows:
Jotta varmistetaan, että seos luokitellaan oikein ja että laskelma on tarpeen tehdä ainoastaan kerran kaikkien järjestelmien, sektorien ja kategorioiden osalta, aineosien välittömän myrkyllisyyden estimaatti (ATE) lasketaan seuraavasti:
include ingredients with a known acute toxicity, which fall into any of the acute toxicity categories shown in Table 3.1.1;
otetaan huomioon tunnetut välittömästi myrkylliset aineosat, jotka on luokiteltu johonkin taulukossa 3.1.1 esitetyistä välittömän myrkyllisyyden kategorioista;
ignore ingredients that are presumed not acutely toxic (e.g., water, sugar);
ei oteta huomioon aineosia, joiden ei oleteta olevan välittömästi myrkyllisiä (kuten vesi tai sokeri);
ignore ingredients if the oral limit test does not show acute toxicity at 2000 mg/kg bodyweight.
ei oteta huomioon aineosia, joiden kohdalla suun kautta tapahtuvan altistumisen raja-arvotesti ei osoita välitöntä myrkyllisyyttä annostasolla 2000 mg/kg ruumiinpainoa.
Ingredients that fall within the scope of this paragraph are considered to be ingredients with a known acute toxicity estimate (ATE).
Tämän kohdan soveltamisalaan kuuluvia aineosia pidetään aineosina, joiden välittömän myrkyllisyyden estimaatti (ATE) on tunnettu.
The ATE of the mixture is determined by calculation from the ATE values for all relevant ingredients according to the following formula for Oral, Dermal or Inhalation Toxicity:
Seoksen ATE lasketaan suun, ihon tai hengitysteiden kautta vaikuttavan myrkyllisyyden osalta kaikkien merkityksellisten aineosien ATE-arvoista seuraavasta kaavasta:
concentration of ingredient i ( % w/w or % v/v)
aineosan i pitoisuus (painoprosentteina tai tilavuusprosentteina)
i the individual ingredient from 1 to n
i yksittäinen aineosa 1:stä n:ään
n the number of ingredients
n aineosien lukumäärä
Acute Toxicity Estimate of ingredient i.
ineosan i välittömän myrkyllisyyden estimaatti.
Classification of mixtures when data are not available for all components
Seosten luokitus, kun tietoja ei ole saatavilla kaikista aineosista
Where an ATE is not available for an individual ingredient of the mixture, but available information, such as that listed below, can provide a derived conversion value such as those laid out in Table 3.1.2, the formula in section 3.1.3.6.1 shall be applied.
Jos seoksen yksittäiselle aineosalle ei ole saatavilla ATE-arvoa, mutta käytettävissä on esimerkiksi seuraavanlaisia tietoja, joista voidaan johtaa taulukossa 3.1.2 esitetyn kaltainen muuntolukuarvo, on sovellettava 3.1.3.6.1 jaksossa esitettyä kaavaa.
This includes evaluation of:
Kyseessä ovat:
extrapolation between oral, dermal and inhalation acute toxicity estimates.
välittömän myrkyllisyyden estimaattien ekstrapolaatio suun, ihon tai hengitysteiden kautta tapahtuvien altistumisten välillä.
Such an evaluation could require appropriate pharmacodynamic and pharmacokinetic data;
Tällaisessa arvioinnissa voidaan edellyttää asianmukaisia farmakodynaamisia ja farmakokineettisiä tietoja;
evidence from human exposure that indicates toxic effects but does not provide lethal dose data;
ihmisen altistumisesta saatu näyttö, joka osoittaa myrkylliset vaikutukset muttei anna tappavaa annosta koskevia tietoja;
evidence from any other toxicity tests/assays available on the substance that indicates toxic acute effects but does not necessarily provide lethal dose data; or
muista aineen myrkyllisyyttä koskevista kokeista saatavilla oleva näyttö, joka osoittaa välittömät myrkylliset vaikutukset muttei välttämättä anna tappavaa annosta koskevia tietoja; tai
data from closely analogous substances using structure/activity relationships.
samankaltaisia aineita koskevat tiedot, joihin sovelletaan rakenne-aktiivisuussuhdemalleja.
This approach generally requires substantial supplemental technical information, and a highly trained and experienced expert (expert judgement, see section 1.1.1), to reliably estimate acute toxicity.
Tämän menetelmän käyttö edellyttää yleensä suurta määrää teknistä lisätietoa ja pitkälle koulutettua ja kokenutta asiantuntijaa (asiantuntija-arvio, ks. 1.1.1 jakso), jotta välitön myrkyllisyys voidaan arvioida luotettavasti.
If such information is not available, proceed to paragraph 3.1.3.6.2.3.
Jos näitä tietoja ei ole saatavilla, sovelletaan 3.1.3.6.2.3 jaksoa.
In the event that an ingredient without any useable information at all is used in a mixture at a concentration of 1 % or greater, it is concluded that the mixture cannot be attributed a definitive acute toxicity estimate.
Jos aineosaa, josta ei ole lainkaan käyttökelpoista tietoa, käytetään seoksessa pitoisuutena, joka on vähintään 1 prosenttia, päätellään että seokselle ei voida määrittää lopullista välittömän myrkyllisyyden estimaattia.
In this situation the mixture shall be classified based on the known ingredients only, with the additional statement that x percent of the mixture consists of ingredient(s) of unknown toxicity.
Tässä tapauksessa seos on luokiteltava ainoastaan tunnettujen aineosien perusteella ja lisätään huomautus siitä, että x prosenttia seoksesta koostuu aineosasta (aineosista), jonka (joiden) myrkyllisyyttä ei tunneta.
If the total concentration of the ingredient(s) with unknown acute toxicity is ≤ 10 % then the formula presented in section 3.1.3.6.1 shall be used.
Jos yhden tai useamman aineosan, jonka välitöntä myrkyllisyyttä ei tunneta, kokonaispitoisuus on enintään 10 prosenttia, on käytettävä 3.1.3.6.1 jaksossa esitettyä kaavaa.
If the total concentration of the ingredient(s) with unknown toxicity is > 10 %, the formula presented in section 3.1.3.6.1 shall be corrected to adjust for the total percentage of the unknown ingredient(s) as follows:
Jos yhden tai useamman aineosan, jonka välitöntä myrkyllisyyttä ei tunneta, kokonaispitoisuus on yli 10 prosenttia, 3.1.3.6.1 jaksossa esitettyä kaavaa on oikaistava tuntemattoman aineosan (tuntemattomien aineosien) kokonaisprosenttiosuuden huomioon ottamiseksi seuraavasti:
Table 3.1.2
Taulukko 3.1.2
Conversion from experimentally obtained acute toxicity range values (or acute toxicity hazard categories) to acute toxicity point estimates for classification for the respective routes of exposure
Kokeellisesti saatujen välittömän myrkyllisyyden vaihteluvälien (tai välittömän myrkyllisyyden vaarakategorioiden) muuntaminen välittömän myrkyllisyyden piste-estimaateiksi vastaavien altistumisreittien osalta luokitusta varten
Exposure routes
Altistumisreitit
Classification Category or experimentally obtained acute toxicity range estimate
Luokituskategoria tai kokeellisesti saatu välittömän myrkyllisyyden vaihteluväliestimaatti
Converted acute toxicity point estimate
Muunnettu välittömän myrkyllisyyden piste-estimaatti
(see Note 1)
(ks. huomautus 1)
Oral
Suun kautta
(mg/kg bodyweight)
(mg/kg ruumiinpainoa)
0 < Category 1 ≤ 5
0 < Kategoria 1 ≤ 5
5 < Category 2 ≤ 50
5 < Kategoria 2 ≤ 50
50 < Category 3 ≤ 300
50 < Kategoria 3 ≤ 300
300 < Category 4 ≤ 2000
300 < Kategoria 4 ≤ 2000
Dermal
Ihon kautta
0 < Category 1 ≤ 50
0 < Kategoria 1 ≤ 50
50 < Category 2 ≤ 200
50 < Kategoria 2 ≤ 200
200 < Category 3 ≤ 1000
200 < Kategoria 3 ≤ 1000
1000 < Category 4 ≤ 2000
1000 < Kategoria 4 ≤ 2000
0 < Category 1 ≤ 100
0 < Kategoria 1 ≤ 100
100 < Category 2 ≤ 500
100 < Kategoria 2 ≤ 500
500 < Category 3 ≤ 2500
500 < Kategoria 3 ≤ 2500
2500 < Category 4 ≤ 20000
2500 < Kategoria 4 ≤ 20000
Vapours
Höyryt
0 < Category 1 ≤ 0,5
0 < Kategoria 1 ≤ 0,5
0,5 < Category 2 ≤ 2,0
0,5 < Kategoria 2 ≤ 2,0
2,0 < Category 3 ≤ 10,0
2,0 < Kategoria 3 ≤ 10,0
10,0 < Category 4 ≤ 20,0
10,0 < Kategoria 4 ≤ 20,0
Dust/mist
Pöly/sumu
0< Category 1 ≤ 0,05
0< Kategoria 1 ≤ 0,05
0,05 < Category 2 ≤ 0,5
0,05 < Kategoria 2 ≤ 0,5
0,5 < Category 3 ≤ 1,0
0,5 < Kategoria 3 ≤ 1,0
1,0 < Category 4 ≤ 5,0
1,0 < Kategoria 4 ≤ 5,0
These values are designed to be used in the calculation of the ATE for classification of a mixture based on its components and do not represent test results.
Näitä lukuarvoja on tarkoitus käyttää ATE:n laskennassa luokiteltaessa seoksia niiden sisältämien aineosien perusteella; luvut eivät ole testituloksia.
Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 3.1.3.
Tämän vaaraluokan luokituskriteerit täyttävän aineen tai seoksen merkinnät on tehtävä taulukon 3.1.3 mukaisesti.
Table 3.1.3
Taulukko 3.1.3
Acute toxicity label elements
Välitöntä myrkyllisyyttä koskevat merkinnät
Hazard Statement:
Vaaralauseke:
Fatal if swallowed
Tappavaa nieltynä
Toxic if swallowed
Myrkyllistä nieltynä
Harmful if swallowed
Haitallista nieltynä
H310:Fatal in contact with skin
Tappavaa joutuessaan iholle
Toxic in contact with skin
H311: Myrkyllistä joutuessaan iholle
Harmful in contact with skin
H312: Haitallista joutuessaan iholle
Inhalation
Hengitysteitse
(see Note 1)
ks. huomautus 1)
H330:Fatal if inhaled
Tappavaa hengitettynä
Fatal if inhaled
H330: Tappavaa hengitettynä
Toxic if inhaled
H331: Myrkyllistä hengitettynä
Harmful if inhaled
H332: Haitallista hengitettynä
Precautionary Statement Prevention (oral)
Turvalauseke ennaltaehkäisystä (altistuminen suun kautta)
Precautionary Statement Response (oral)
Turvalauseke pelastustoimenpiteistä (altistuminen suun kautta)
Precautionary Statement Storage (oral)
Turvalauseke varastoinnista (altistuminen suun kautta)
Precautionary Statement Disposal (oral)
Turvalauseke jätteiden käsittelystä (altistuminen suun kautta)
Precautionary Statement Prevention (dermal)
Turvalauseke ennaltaehkäisystä (altistuminen ihon kautta)
Precautionary Statement Response (dermal)
Turvalauseke pelastustoimenpiteistä (altistuminen ihon kautta)
Precautionary Statement Storage (dermal)
Turvalauseke varastoinnista (altistuminen ihon kautta)
Precautionary Statement Disposal (dermal)
Turvalauseke jätteiden käsittelystä (altistuminen ihon kautta)
Precautionary Statement Prevention (inhalation)
Turvalauseke ennaltaehkäisystä (altistuminen hengitysteitse)
Precautionary Statement Response (inhalation)
Turvalauseke pelastustoimenpiteistä (altistuminen hengitysteitse)
Precautionary Statement Storage (inhalation)
Turvalauseke varastoinnista (altistuminen hengitysteitse)
Precautionary Statement Disposal (inhalation)
Turvalauseke jätteiden käsittelystä (altistuminen hengitysteitse)
In addition to classification for inhalation toxicity, if data are available that indicates that the mechanism of toxicity is corrosivity, the substance or mixture shall also be labelled as EUH071: ‘corrosive to the respiratory tract’ — see advice at 3.1.2.3.3.
Jos käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että myrkyllisyys perustuu syövyttävyyteen, aine tai seos on hengitystiemyrkyllisyyttä koskevan luokituksen lisäksi merkittävä ilmaisulla EUH071:”hengitysteitä syövyttävää” — ks. 3.1.2.3.3 jakson ohjeet.
In addition to an appropriate acute toxicity pictogram, a corrosivity pictogram (used for skin and eye corrosivity) may be added together with the statement ‘corrosive to the respiratory tract’.
Välitöntä myrkyllisyyttä osoittavan varoitusmerkin lisäksi voidaan käyttää syövyttävyyttä osoittavaa varoitusmerkkiä (jota käytetään ihon ja silmien syöpymisvaarasta) yhdessä lausekkeen ”hengitysteitä syövyttävää” kanssa.
In the event that an ingredient without any useable information at all is used in a mixture at a concentration of 1 % or greater, the mixture shall be labelled with the additional statement that ‘x percent of the mixture consists of ingredient(s) of unknown toxicity’ — see advice at 3.1.3.6.2.2.
Jos aineosaa, josta ei ole käyttökelpoista tietoa, käytetään seoksessa pitoisuutena, joka on vähintään 1 prosenttia, seokseen on merkittävä lisälauseke ”x prosenttia seoksesta koostuu aineosista, joiden myrkyllisyyttä ei tunneta” — ks. 3.1.3.6.2.2 jakson ohjeet.
Skin corrosion/irritation
Ihosyövyttävyys/ihoärsytys
Skin Corrosion means the production of irreversible damage to the skin; namely, visible necrosis through the epidermis and into the dermis, following the application of a test substance for up to 4 hours.
Ihosyövyttävyydellä tarkoitetaan pysyvän ihovaurion eli orvaskeden läpi verinahkaan ulottuvan näkyvän kuolion ilmaantumista enintään neljä tuntia kestäneen testiaineen annostelun jälkeen.
Corrosive reactions are typified by ulcers, bleeding, bloody scabs, and, by the end of observation at 14 days, by discolouration due to blanching of the skin, complete areas of alopecia, and scars.
Tyypillisiä syöpymisreaktioita ovat haavaumat, verenvuoto, veriset ruvet sekä 14 päivän tarkkailujakson lopussa ihon vaalenemisen aiheuttama värinmuutos, kokonaan kaljuuntuneet alueet ja arvet.
Histopathology shall be considered to evaluate questionable lesions.
Epäselvien vaurioiden tapauksessa on harkittava histopatologista tutkimusta.
Skin Irritation means the production of reversible damage to the skin following the application of a test substance for up to 4 hours.
Ihoärsytyksellä tarkoitetaan palautuvan ihovaurion ilmaantumista enintään neljä tuntia kestäneen testiaineen annostelun jälkeen.
Classification criteria for substances
Aineiden luokituskriteerit
Several factors need to be considered in determining the corrosion and irritation potential of substances before testing is undertaken.
Ennen aineiden mahdollisia syövyttäviä ja ärsyttäviä ominaisuuksia koskevien kokeiden aloittamista on tarkasteltava useita tekijöitä.
Solid substances (powders) may become corrosive or irritant when moistened or in contact with moist skin or mucous membranes.
Kiinteät aineet (jauheet) voivat muuttua syövyttäviksi tai ärsyttäviksi kostutettuna tai ollessaan kosketuksissa kostean ihon tai limakalvojen kanssa.
Existing human experience and animal data from single or repeated exposure shall be the first line of analysis, as they give information directly relevant to effects on the skin.
Ensisijaisesti on tukeuduttava suoraan ihovaikutuksia koskevaan tietoon, kuten ihmisillä todettuihin ja eläinkokeista saatuihin vaikutuksiin kerta-altistumisen tai toistuvan altistumisen seurauksena.
In vitro alternatives that have been validated and accepted may also be used to help make classification decisions (see Article 5).
Luokituspäätösten teossa voidaan käyttää tukena myös validoituja ja hyväksyttyjä in vitro -vaihtoehtoja (ks. 5 artikla).
In some cases enough information may be available from structurally related compounds to make classification decisions.
Joissain tapauksissa rakenteellisesti samankaltaisista yhdisteistä voi olla saatavilla tarpeeksi tietoa luokituspäätöksiä varten.
Likewise, pH extremes like ≤ 2 and ≥ 11,5 may indicate the potential to cause skin effects, especially when buffering capacity is known, although the correlation is not perfect.
Samoin äärimmäiset pH-arvot, kuten enintään 2 ja vähintään 11,5 voivat olla osoituksena ihovaurioiden aiheutumisen mahdollisuudesta erityisesti kun puskurikapasiteetti on tiedossa, vaikka nämä eivät korreloikaan täydellisesti.
Generally, such substances are expected to produce significant effects on the skin.
Yleensä tällaisilta aineilta odotetaan merkittäviä ihovaurioita.
If consideration of alkali/acid reserve suggests the substance may not be corrosive despite the low or high pH value, then further testing shall be carried out to confirm this, preferably by use of an appropriate validated in vitro test.
Jos happaman tai emäksisen puskurivaikutuksen vuoksi epäillään, että aine ei matalasta tai korkeasta pH-arvosta huolimatta mahdollisesti ole syövyttävä, on arvio vahvistettava lisätesteillä, jolloin olisi mieluiten käytettävä asianmukaista validoitua in vitro -testiä.
If a substance is highly toxic by the dermal route, a skin irritation/corrosion study is not practicable since the amount of test substance to be applied considerably exceeds the toxic dose and, consequently, results in the death of the animals.
Jos aine on todettu erittäin myrkylliseksi ihon kautta annettuna, ihoärsytyksen/-syövyttävyyden testaaminen in vivo -testillä ei ole järkevää, koska tavallisesti käytetty testiainemäärä ylittää merkittävästi myrkyllisen annoksen ja siten johtaa eläinten kuolemaan.
When observations are made of skin irritation/corrosion in acute toxicity studies and are observed up through the limit dose, additional testing is not needed, provided that the dilutions used and species tested are equivalent.
Kun välitöntä myrkyllisyyttä koskevissa tutkimuksissa tehdään havaintoja ihoärsytyksestä/-syövyttävyydestä raja-annosarvoon asti, lisätestaus ei ole tarpeen, jos testeissä käytetään samanvahvuisia laimennoksia ja samoja koe-eläinlajeja.
All the above information that is available on a substance shall be used in determining the need for in vivo skin irritation testing.
Päätettäessä, onko tarpeen tehdä in vivo -ihoärsytystestejä, on käytettävä kaikkia edellä mainittuja aineista saatavilla olevia tietoja.
Although information might be gained from the evaluation of single parameters within a tier (see paragraph 3.2.2.5), e.g. caustic alkalis with extreme pH shall be considered as skin corrosives, there is merit in considering the totality of existing information and making an overall weight of evidence determination.
Vaikka yksittäisistä parametreistä voidaan saada tietoja (ks. 3.2.2.5 jakso) — esimerkiksi syövyttäviä alkaleja, joilla on äärimmäiset pH-arvot, on pidettävä ihoa syövyttävinä — on syytä ottaa huomioon saatavilla olevat tiedot kokonaisuudessaan ja arvioida todistusnäyttö kattavasti.
This is especially true when there is information available on some but not all parameters.
Näin on erityisesti siinä tapauksessa, että tietoja on vain joistakin muuttujista muttei kaikista.
Generally, primary emphasis shall be placed upon existing human experience and data, followed by animal experience and testing data, followed by other sources of information, but case-by-case determinations are necessary.
Ensisijaisesti on yleensä painotettava ihmisistä saatuja kokemuksia ja tietoja, seuraavaksi eläimistä saatuja kokemuksia ja testituloksia ja sen jälkeen muita tietolähteitä. Tapauskohtainen tarkastelu on kuitenkin aina tarpeen.
A tiered approach to the evaluation of initial information shall be considered, where applicable, recognising that all elements may not be relevant in certain cases.
Alustavien tietojen arvioinnissa on soveltuvissa tapauksissa harkittava vaiheittaista lähestymistapaa. Kaikki tiedot eivät välttämättä ole merkityksellisiä kaikissa tapauksissa.
Corrosion
Syövyttävyys
On the basis of the results of animal testing a substance is classified as corrosive, as shown in Table 3.2.1.
Aine luokitellaan taulukon 3.2.1 mukaisesti syövyttäväksi eläinkokeiden tulosten perusteella.
A corrosive substance is a substance that produces destruction of skin tissue, namely, visible necrosis through the epidermis and into the dermis, in at least 1 tested animal after exposure up to a 4 hour duration.
Aine on syövyttävä, jos se aiheuttaa orvaskeden läpi verinahkaan ulottuvan näkyvän kuolion ainakin yhdelle koe-eläimistä enintään neljä tuntia kestäneen testiaineen annostelun jälkeen.
Corrosive reactions are typified by ulcers, bleeding, bloody scabs and, by the end of observation at 14 days, by discoloration due to blanching of the skin, complete areas of alopecia and scars.
Tyypillisiä syöpymisreaktioita ovat haavaumat, verenvuoto, veriset ruvet sekä 14 päivän tarkkailujakson lopussa ihon vaalenemisen aiheuttama värinmuutos, kokonaan kaljuuntuneet alueet ja arvet.
Histopathology shall be considered to discern questionable lesions.
Epäselvien vaurioiden tapauksessa on harkittava histopatologista tutkimusta.
Three subcategories are provided within the corrosive category: subcategory 1A — where responses are noted following up to 3 minutes exposure and up to 1 hour observation; subcategory 1B — where responses are described following exposure between 3 minutes and 1 hour and observations up to 14 days; and subcategory 1C — where responses occur after exposures between 1 hour and 4 hours and observations up to 14 days.
Syövyttävyyskategoriassa on kolme alakategoriaa: alakategoria 1A — jossa vasteita havaitaan enintään kolme minuuttia kestäneen testiaineen annostelun ja enintään yhden tunnin havainnointiajan jälkeen; alakategoria 1B — jossa vasteita havaitaan kolmesta minuutista yhteen tuntiin kestäneen testiaineen annostelun ja enintään 14 päivää kestäneen havainnointiajan jälkeen; ja alakategoria 1C — jossa vasteita havaitaan yhdestä tunnista neljään tuntiin kestäneen testiaineen annostelun ja enintään 14 päivää kestäneen havainnointiajan jälkeen.
The use of human data is discussed in paragraphs 3.2.2.1 and 3.2.2.4 and also in paragraphs 1.1.1.3, 1.1.1.4 and.1.1.1.5.
Ihmisillä saatujen tietojen käyttöä käsitellään 3.2.2.1 ja 3.2.2.4 jaksossa ja sekä 1.1.1.3, 1.1.1.4 ja 1.1.1.5 jaksossa.
Skin Corrosive category and subcategories
Ihosyövyttävyyden kategoria ja alakategoriat
Corrosive in > 1 of 3 animals
Syövyttävä ainakin yhdellä kolmesta koe-eläimestä
Corrosive subcategories
Syövyttävyyden alakategoriat
Exposure
Altistuminen
Observation
Havainnointi
Category 1: Corrosive
Kategoria 1: syövyttävä
≤ 3 minutes
≤ 3 minuuttia
≤ 1 hour
≤ 1 tunti
> 3 minutes - ≤ 1 hour
> 3 minuuttia – ≤ 1 tunti
≤ 14 days
≤ 14 päivää
> 1 hour - ≤ 4 hours
> 1 tunti – ≤ 4 tuntia
Irritation
Ärsytys
Using the results of animal testing a single irritant category (Category 2) is presented in Table 3.2.2.
Taulukossa 3.2.2 esitetään ärsytys yhtenä kategoriana (kategoria 2) eläinkokeiden tuloksiin perustuen.
The major criterion for the irritant category is that at least 2 of 3 tested animals have a mean score of ≥ 2,3 - ≤ 4,0.
Ärsytyskategorian tärkein kriteeri on se, että ainakin kahdella koe-eläimellä kolmesta keskimääräinen pistemäärä on ≥ 2,3 – ≤ 4,0.
Table 3.2.2
Taulukko 3.2.2
Skin irritation category
Ihoärsytyksen kategoria