natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By letters of 21 November 2006 (registered on 23 November 2006) and 15 January 2007 (registered on the same day) and at meetings on 18 December 2006 and 8 March 2007 with the Commission, the Hungarian authorities confirmed their intention of making legislative amendments in connection with the liberalisation of the energy sector and thereby also changing the existing situation on the wholesale electricity market.
Unkarin viranomaiset vahvistivat 21 päivänä marraskuuta 2006 päivätyssä ja 23 päivänä marraskuuta 2006 kirjatussa kirjeessä ja 15 päivänä tammikuuta 2007 päivätyssä ja samana päivänä kirjatussa kirjeessä sekä 18 päivänä joulukuuta 2006 ja 8 päivänä maaliskuuta 2007 komission kanssa järjestetyissä tapaamisissa, että tarkoituksena oli muuttaa energia-alan vapauttamisen yhteydessä lainsäädäntöä ja samalla sähkön tukkumarkkinoilla vallitsevaa tilannetta.
By letter dated 4 May 2007 the Hungarian authorities informed the Commission that it was setting up a working committee to conduct negotiations with all the generators concerned regarding the termination or substantial amendment of the PPAs.
Toukokuun 4 päivänä 2007 Unkarin viranomaiset ilmoittivat komissiolle perustavansa työryhmän neuvottelemaan kaikkien keskeisten tuottajien kanssa sähkönhankintasopimusten purkamisesta tai sopimuksiin tehtävistä huomattavista muutoksista.
Accordingly, on 11 May 2007 the government adopted Decision No 2080/2007 (V.11) on the long-term power purchase agreements in the energy sector [11], thereby establishing the aforementioned working committee (governed by the Prime Minister's Office) with a view to resolving without delay the matter of the PPAs in accordance with EU State aid rules and ordering the opening of official negotiations in this regard with the power generators concerned.
Sen mukaisesti Unkarin hallitus teki 11 päivänä toukokuuta 2007 energia-alan pitkäaikaisia sopimuksia koskevan päätöksen 2080/2007 (V.11.) [11], jolla perustettiin edellä mainittu työryhmä pääministerin kanslian alaisuuteen. Työryhmän tehtävänä oli viipymättä varmistaa, että sähkönhankintasopimukset vastaavat EU:n valtiontukisääntöjä, ja huolehtia virallisten neuvottelujen aloittamisesta asianomaisten sähköntuottajien kanssa.
By letter of 3 July 2007 the Hungarian Government informed the Commission of the outcome of the first negotiations that took place in June 2007.
Unkarin viranomaiset ilmoittivat kesäkuussa 2007 järjestettyjen ensimmäisten neuvottelujen tuloksista 3 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään.
However, the new Act did not alter the PPAs themselves, which remained in force, unchanged, between MVM and the power generators listed in the Opening Decision.
Uusi laki ei kuitenkaan muuttanut MVM:n ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittujen sähköntuottajien välisiä sähkönhankintasopimuksia, jotka jäivät sellaisinaan voimaan.
By letter dated 26 July 2007, the Commission put further questions to the Hungarian authorities.
Komissio esitti lisäkysymyksiä Unkarin viranomaisille 26 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään.
On 7 September 2007, the Commission registered a letter from the Hungarian Government requesting more time to bring the negotiations with the generators to a successful conclusion.
Syyskuun 7 päivänä 2007 komissio kirjasi saapuneeksi Unkarin viranomaisten kirjeen, jossa pyydettiin lisäaikaa tuottajien kanssa käytävien neuvottelujen saattamiseksi onnistuneesti päätökseen.
On 24 September and 31 October 2007 the Commission registered Hungary's replies to its questions of 26 July 2007.
Syyskuun 24 päivänä ja lokakuun 31 päivänä 2007 komissio kirjasi saapuneeksi Unkarin vastaukset kysymyksiin, joita komissio oli sille esittänyt 26 päivänä heinäkuuta 2007.
On 14 December 2007, pursuant to Article 5(2) of Regulation (EC) No 659/1999, the Commission sent a reminder to the Hungarian authorities listing the questions for which the information provided was still incomplete.
Joulukuun 14 päivänä 2007 komissio lähetti Unkarin viranomaisille asetuksen (EY) N:o 659/1999 5 artiklan 2 kohdan nojalla muistutuksen ja luetteli siinä ne kysymykset, joihin annetut vastaukset olivat edelleen puutteelliset.
The Hungarian authorities replied by letter dated 16 January 2008.
Unkarin viranomaiset vastasivat 16 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
As the companies Dunament and AES-Tisza did not provide the requested data, the Hungarian authorities argued they were not able to furnish a complete answer to the Commission's questions.
Koska Dunamenti Erőmű ja AES-Tisza Erőmű eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja, Unkarin viranomaiset ilmoittivat, että ne eivät pysty antamaan täydellistä vastausta komission kysymyksiin.
Accordingly, on 15 February 2008, the Commission adopted an information injunction enjoining Hungary to supply the data listed in the decision within a period of fifteen days.
Sen vuoksi komissio teki 15 päivänä helmikuuta 2008 tietojen antamista koskevan välipäätöksen, jossa Unkari määrättiin toimittamaan päätöksessä mainitut tiedot 15 päivän kuluessa.
On 27 February, Dunament power plant sent to the Commission a copy of its reply to the Hungarian authorities’ questions and explained the reasons why it could not answer the questions put to it.
Helmikuun 27 päivänä Dunamenti Erőmű lähetti komissiolle jäljennöksen vastauksesta, jonka se oli antanut Unkarin viranomaisten esittämiin kysymyksiin, ja selitti, miksi se ei pysty vastaamaan sille osoitettuihin kysymyksiin.
It appears from the Hungarian authorities’ replies that AES-Tisza did not give Hungary any reply.
Unkarin viranomaisten vastauksista käy ilmi, että AES-Tisza Erőmű ei antanut minkäänlaista vastausta.
By fax dated 10 March 2008, AES-Tisza sent a letter to Commissioner Kroes expressing its view that the Hungarian authorities were already in possession of all the data that had been requested by the Commission.
Maaliskuun 10 päivänä 2008 AES-Tisza Erőmű lähetti faksilla komissaari Neelie Kroesille kirjeen, jossa se ilmoitti katsovansa, että Unkarin viranomaisilla oli jo hallussaan kaikki komission pyytämät tiedot.
In their answer dated 13 March 2008, on the basis of the information available to them the Hungarian authorities provided the Commission with the relevant data for questions (1)(a) to (d) of Chapter III of the information injunction.
Unkarin viranomaiset toimittivat komissiolle 13 päivänä maaliskuuta 2008 antamassaan vastauksessa kaikki tietojen antamista koskevan välipäätöksen III luvun 1 kohdan a–d alakohdassa esitettyihin kysymyksiin liittyvät tiedot käytössään olleiden tietojen pohjalta.
However, they did not give any additional data relating to the question asked under point (1)(e) of Chapter III of the information injunction concerning the investments of the two abovementioned power generators.
Viranomaiset eivät kuitenkaan antaneet lisätietoja välipäätöksen III luvun 1 kohdan e alakohdassa esitettyyn kysymykseen, joka koski kahden edellä mainitun sähköntuottajan investointeja.
A substantial part of the information exchanged since the registration of case HU 1/04 concerned the interpretation and concrete application of the Commission Communication relating to the methodology for analysing State aid linked to stranded costs (the Stranded Costs Methodology) [14].
Huomattava osa niistä tiedoista, joita on vaihdettu asian HU1/2004 rekisteröinnin jälkeen, koski hukkakustannuksiin liittyvistä valtiontukien analyysimenetelmistä, jäljempänä ’valtiontukien analyysimenetelmät’, annetun komission tiedonannon [14] tulkintaa ja käytännön soveltamista.
On the basis of the documents submitted in the present procedure, it seemed that the Hungarian authorities planned to introduce a system of stranded cost compensations, the assessment of which could have been included in this Decision.
Tämän menettelyn yhteydessä esitettyjen asiakirjojen perusteella näytti siltä, että Unkarin viranomaiset aikoivat ottaa käyttöön hukkakustannusten korvaamista koskevan järjestelmän, jonka arviointi olisi voitu sisällyttää tähän päätökseen.
Consequently, substantial discussions took place throughout the present procedure between the Commission and the Hungarian authorities on the details of a compensation system which Hungary could adopt in order for such a system to meet the criteria of the Methodology.
Sen vuoksi komissio ja Unkarin viranomaiset kävivät koko menettelyn ajan useaan otteeseen keskusteluja siitä, millainen järjestelmän olisi tarkalleen ottaen oltava, jotta se vastaisi valtiontukien analyysimenetelmistä annetussa tiedonannossa esitettyjä kriteerejä.
Notwithstanding the technical discussions about a potential future compensation mechanism, the Hungarian authorities, until the date of this Decision, have not submitted to the Commission a comprehensive compensation mechanism officially confirmed by the Hungarian Government.
Mahdollista tulevaa korvausmekanismia koskevista teknisistä keskusteluista huolimatta Unkarin viranomaiset eivät ole tämän päätöksen tekopäivään mennessä ilmoittaneet komissiolle Unkarin hallituksen hyväksymästä korvausmekanismista.
In their letter of 13 March 2008, the Hungarian authorities explicitly confirmed that, at present, they did not wish to grant stranded costs compensation; however, they reserved their right to grant such compensation to certain power generators at a later stage.
Maaliskuun 13 päivänä 2008 päivätyssä kirjeessään Unkarin viranomaiset nimenomaan ilmoittivat, että tällä hetkellä sähköntuottajille ei ole tarkoitus korvata hukkakustannuksia. Viranomaiset kuitenkin pidättivät itsellään oikeuden myöntää korvausta tietyille sähköntuottajille myöhemmin.
Other connected procedures pending
Muita asiaan liittyviä, käynnissä olevia menettelyjä
The Opening Decision was challenged by Budapest power plant before the Court of First Instance by way of an application lodged on 3 March 2006 and registered as case T-80/06.
Budapesti Erőmű Rt. valitti menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 3 päivänä maaliskuuta 2006 yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimeen. Valitus rekisteröitiin numerolla T-80/06.
On 6 June 2006, Csepel power plant requested leave to intervene in the procedure in support of Budapest power plant and this was granted by an order of the Court dated 11 March 2008.
Kesäkuun 6 päivänä 2006 Csepeli Áramtermelő Kft. ilmoitti tukevansa Budapesti Erőműn valitusta ja pyysi saada osallistua menettelyyn. Tuomioistuin myönsi luvan 11 päivänä maaliskuuta 2008 tekemällään päätöksellä.
Furthermore, two international arbitrage procedures are pending before the International Centre for the Settlement of Investment Disputes in Washington, D.C, launched against the Republic of Hungary by the electricity generation companies […] and […], both shareholders of power plants under PPA in Hungary.
Lisäksi Unkarin tasavaltaa vastaan on käynnissä kaksi välimiesmenettelyä Sijoituksia koskevien riitaisuuksien kansainvälisessä ratkaisu- ja sovittelukeskuksessa (ICSID) Washingtonissa. Menettelyjen käynnistäjiä ovat sähköntuotantoyritykset […] SA ja […].
The proceedings are based on the investment protection provisions contained in the Energy Charter Treaty.
Kumpikin yritys omistaa osakkeita unkarilaisissa tuotantolaitoksissa, joilla on sähkönhankintasopimukset. Menettelyt perustuvat Euroopan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen määräyksiin, jotka koskevat investointien suojaa.
Historical background to the PPAs
Sähkönhankintasopimusten tausta
From 31 December 1991 to 31 December 2002 the Hungarian electricity market was structured around a ‘Single Buyer’, the company Magyar Villamos Művek (MVM).
Joulukuun 31 päivästä 1991joulukuun 31 päivään 2002 Unkarin sähkömarkkinat rakentuivat yhden ostajan, Magyar Villamos Művek -yhtiön, jäljempänä ’MVM’, ympärille.
MVM is a 99,9 % State-owned entity whose activities comprise power generation, wholesale, transmission and retail.
MVM on 99,9-prosenttisesti valtion omistuksessa oleva yhtiö, jonka toiminta kattaa sähköntuotannon, tukkukaupan, siirron ja jälleenmyynnin.
Under the ‘Single Buyer’ model, the power generators could supply energy directly to MVM only (unless MVM cancelled the regional distribution companies’ contracts) and MVM was the only company authorised to supply electricity to the regional distribution companies.
Yhden ostajan mallissa sähköntuottajat toimittivat energiaa suoraan ainoastaan MVM:lle (ellei MVM luopunut tästä oikeudesta alueellisten sähköyhtiöiden hyväksi), ja MVM oli ainoa, jolla oli oikeus toimittaa sähköä alueellisille sähköyhtiöille.
Under Act XLVIII of 1994 on Electric Energy (Energy Act I), MVM was required to ensure security of energy supply in Hungary at the lowest possible cost.
Sähköenergiaa koskevassa vuoden 1994 laissa XLVIII, jäljempänä ’ensimmäinen sähköenergialaki’, MVM velvoitettiin huolehtimaan Unkarin energian toimitusvarmuudesta mahdollisimman pienin kustannuksin.
Under this dual model there was a public utility segment and a competitive segment, and eligible customers (the scope of which gradually enlarged) were allowed to switch to the competitive segment.
Kaksijakoisen mallin mukaan oli erikseen yleishyödyllinen sektori ja toisaalta kilpailusektori, ja vaatimukset täyttävät asiakkaat (joiden määrää lisättiin vähitellen) olivat oikeutettuja siirtymään kilpailusektorille.
On the public utility segment, MVM remained the only wholesaler, whereas in the free market segment other traders appeared.
Yleishyödyllisellä sektorilla MVM oli ainoa tukkumyyjä, kun taas vapaiden markkinoiden sektorille ilmaantui myös muita myyjiä.
Energy Act III put an end to the existence of the public utility segment but nevertheless kept household customers and some commercial customers – as permitted by the second Electricity Directive [15] – under a universal service obligation.
Kolmannella sähköenergialailla lakkautettiin yleishyödyllinen sektori, mutta kotitalouksiin ja eräisiin kaupallisiin asiakkaisiin sovellettiin edelleen yleispalveluvelvoitetta toisen sähködirektiivin [15] nojalla.
Energy Act I required MVM to assess the country's total energy demand and to prepare, every two years, a National Power Plant Construction Plan (Országos Erőműépítési Terv).
Ensimmäinen sähköenergialaki velvoitti MVM:n kartoittamaan maan sähköenergiatarpeen kokonaisuudessaan ja laatimaan kahden vuoden välein valtakunnallisen voimalaitosten rakennussuunnitelman.
This Plan had then to be submitted to and accepted by the Hungarian Government and the Parliament.
Suunnitelma oli esitettävä Unkarin hallitukselle ja parlamentille hyväksyntää varten.
It appears from Energy Act I and from the submissions of the Hungarian government [16] that the most urgent objectives on the Hungarian energy market in the mid-1990s were security of supply at the lowest possible cost, modernisation of the infrastructure with particular regard to the prevailing standards of environmental protection, and the necessary restructuring of the power sector.
Ensimmäisestä sähköenergialaista ja Unkarin hallituksen lausunnoista [16] käy ilmi, että 1990-luvun puolivälissä Unkarin energiamarkkinoiden tärkeimmät tavoitteet olivat seuraavat: toimitusvarmuuden turvaaminen mahdollisimman pienin kustannuksin, infrastruktuurin nykyaikaistaminen ottaen huomioon erityisesti ympäristönsuojelunormit, sekä energia-alan välttämätön rakenneuudistus.
With a view to achieving these general objectives, long-term power purchase agreements were proposed to foreign investors that would undertake to invest in the construction and modernisation of power plants in Hungary.
Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ehdotettiin pitkäaikaisia sähköhankintasopimuksia sellaisille ulkomaisille sijoittajille, jotka lupautuisivat investoimaan Unkarin voimalaitosten rakentamiseen ja modernisoimiseen.
The PPAs were signed by the power generators on the one hand and by the company MVM on the other hand.
Sähkönhankintasopimusten allekirjoittajia olivat sähköntuottajat ja MVM.
The PPAs
Sähkönhankintasopimukset
The PPAs entered into between MVM and individual power plants [17] established a balanced production portfolio enabling MVM to meet its obligation of ensuring security of supply.
MVM:n ja yksittäisten voimalaitosten [17] välillä tehdyillä sähkönhankintasopimuksilla luotiin tasapainoinen tuotevalikoima, jonka ansiosta MVM kykenee täyttämään energian toimitusvarmuutta koskevan velvoitteensa.
They allow MVM to satisfy both base load demand (with lignite-fired and nuclear power stations) and peak load demand (with gas-fired power plants).
Sähkönhankintasopimusten avulla MVM kykenee vastaamaan kysyntään sekä peruskuormituksen aikana (ruskohiilivoimaloiden ja ydinvoimaloiden avulla) että huippukuormituksen aikana (kaasulla toimivien voimalaitosten avulla).
The PPAs require the power generators to duly maintain and operate their generation facilities.
Sähkönhankintasopimusten nojalla sähköntuottajien on pidettävä tuotantolaitokset asianmukaisesti kunnossa ja toiminnassa.
They reserve all or the bulk of the power plants’ generation capacities (MW) for MVM.
Lisäksi sopimusten perusteella tuotantolaitosten kapasiteetti (MW) on varattu joko kokonaan tai lähes kokonaan MVM:lle.
This capacity allocation is independent of the actual use of the power plant.
Kapasiteetin varaus ei riipu voimalaitoksen todellisesta käytöstä.
Beyond the reserved capacities, the PPA requires MVM to purchase a specific minimum quantity of electricity (MWh) from each power plant.
Varatun kapasiteetin lisäksi MVM on sähkönhankintasopimusten puitteissa velvollinen ostamaan kultakin voimalaitokselta tietyn vähimmäismäärän sähköä (MWh).
Some PPAs include so-called ‘system services’ [18] in the case of power plants technically capable of providing them, which MVM provides to the system operator, MAVIR.
Eräisiin sähkönhankintasopimuksiin sisältyy niin kutsuttuja järjestelmäpalveluja [18] silloin kun on kyse voimalaitoksista, jotka ovat teknisesti kykeneviä niitä tarjoamaan. MVM toimittaa kyseiset palvelut verkonhaltijalle eli MAVIR:lle.
The PPAs signed in 1995-1996 (seven of the ten PPAs under assessment) were awarded in view of the privatisation of the power plants.
Vuosina 1995 ja 1996 tehdyt sähkönhankintasopimukset (seitsemän sopimusta arvioitavana olevista kymmenestä sopimuksesta) liittyivät voimalaitosten yksityistämiseen.
These PPAs followed a model agreement drafted by an international law firm at the Hungarian Government's request.
Kyseisten sopimusten pohjana oli mallisopimus, jonka eräs kansainvälinen asianajotoimisto laati Unkarin hallituksen pyynnöstä.
There was no tendering procedure for the signature of these PPAs.
Ennen sähkönhankintasopimusten allekirjoittamista ei järjestetty tarjouskilpailua.
There was, however, a tendering procedure for the privatisation of the power plants.
Sen sijaan voimalaitosten yksityistämistä varten järjestettiin tarjouskilpailu.
The PPAs (signed before privatisation) formed part of the privatisation package.
Sähkönhankintasopimukset (jotka allekirjoitettiin ennen yksityistämistä) olivat osa yksityistämispakettia.
Some of these agreements (mainly the Mátra, Tisza and Dunament agreements) were partially amended by the parties after privatisation.
Osapuolet muuttivat yksityistämisen jälkeen jossain määrin osaa sopimuksista (lähinnä Mátrai Erőműn, Tiszai Erőműn ja Dunamenti Erőműn kanssa tehdyt sopimukset).
The PPA of Csepel power plant was signed in 1997 and followed a somewhat different model.
Csepeli Áramtermelő Kft:n kanssa vuonna 1997 allekirjoitettu sähkönhankintasopimus noudatteli hieman erilaista mallia.
However, there was no tendering procedure in this case either and the signature of the PPA was similarly linked to the power plant's privatisation.
Tämänkään sopimuksen yhteydessä ei järjestetty tarjouskilpailua, ja sopimus liittyi voimalaitoksen yksityistämisen.
The PPA of Ujpest power plant (one of the three plants of Budapest power plant) was signed with Budapest power plant in 1997, likewise without a specific tendering procedure.
Újpesti Erőműtä (yksi Budapesti Erőműn kolmesta voimalaitoksesta) koskeva sähkönhankintasopimus allekirjoitettiin Budapesti Erőműn kanssa vuonna 1997, myös ilman tarjouskilpailua.
Only the PPA of the Kispest plant (another – aging – plant of Budapest power plant which was essentially rebuilt at the time) was signed in 2001 as a result of an open tendering procedure.
Ainoastaan Kispesti Erőműn (Budapesti Erőműn toinen, vanheneva voimalaitos, joka uudistettiin tuohon aikaan perusteellisesti) kanssa vuonna 2001 allekirjoitettu sähkönhankintasopimus perustui tarjouskilpailuun.
From 2000 to 2004, the capacities reserved by the PPAs covered approximately 80 % of total Hungarian electricity demand (MW).
Vuosina 2000–2004 sähkönhankintasopimuksilla varattu kapasiteetti kattoi noin 80 prosenttia Unkarin koko sähköntarpeesta (MW).
From 2005 to the date of this Decision, the share has been around 60-70 %.
Vuodesta 2005 tämän päätöksen tekopäivään saakka kyseinen osuus on vaihdellut 60 ja 70 prosentin välillä.
It was expected that this would gradually decrease in the period between 2011 and 2024 [19].
Sähkönhankintasopimusten irtisanomisten myötä osuuden arveltiin vähitellen pienenevän vuosien 2011 ja 2024 välillä [19].
Of the nearly twenty PPAs signed between 1995 and 2001, ten were still in force at the date of Hungary's accession to the EU (1 May 2004).
Siinä vaiheessa kun Unkari liittyi EU:hun (1 päivänä toukokuuta 2004), vuosina 1995–2001 allekirjoitetuista lähes 20 sähkönhankintasopimuksesta oli edelleen voimassa kymmenen.
Although some PPAs (see recital 28 above) were ended by the parties in April 2008, this Decision covers these and assesses their State aid nature and compatibility with the common market in the period between 1 May 2004 and their end date (April 2008).
Vaikka osapuolet päättivät eräät sähkönhankintasopimukset huhtikuussa 2008 (ks. 29 kappale edellä), tämä päätös koskee myös kyseisiä sopimuksia. Päätöksessä arvioidaan sen vuoksi, sisältävätkö kyseiset sopimukset valtiontukea, sekä tarkastellaan sopimusten soveltuvuutta yhteismarkkinoille 1 päivän toukokuuta 2004 ja sopimusten päättymispäivän (huhtikuu 2008) välisenä aikana.
The power plants under PPA and the duration of the PPAs
Sähkönhankintasopimusten puitteissa toimivat voimalaitokset ja sopimusten kesto
The power plants under PPA covered by this Decision are listed in the table below.
Alla olevassa taulukossa luetellaan tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat voimalaitokset, joilla on olemassa sähkönhankintasopimus.
The duration shown refers to the initially scheduled end date of the PPAs as established in the PPAs themselves.
Taulukossa esitetty kesto viittaa sähkönhankintasopimuksessa alun perin mainittuun päättymispäivään.
Overview of the generation companies under PPA, the main shareholders and the duration of the PPAs
Sähkönhankintasopimusten puitteissa toimivat sähköntuottajat, pääosakkaat ja sopimusten kesto
Name of generation company
Sähköntuottajan nimi Pääosakas
Power plant under PPA
Sähkönhankintasopimusten puitteissa toimiva voimalaitos
Duration of PPA
Sopimuksen kesto
Dunament F blocks
Dunamenti Erőműn F-lohkot
(signed in 1995, entered into force in 1996)
(allekirjoitettiin vuonna 1995, tuli voimaan vuonna 1996)
Dunament G2 block
Dunamenti Erőműn G2-lohko
(initial duration until 2015, extended to 2022 in 2005)
(alkuperäinen kesto: vuoteen 2015 saakka; pidennettiin vuonna 2005 vuoteen 2022)
(signed in 1997, entered into force in 2000)
(allekirjoitettiin vuonna 1997, tuli voimaan vuonna 2000)
1995-2017 [20](signed in 1995, entered into force in 1996)
1995–2017 [20](allekirjoitettiin vuonna 1995, tuli voimaan vuonna 1996)
In Government Decree 1074/1995 (VIII.4) on electricity price regulation, the government made a commitment that, as of 1 January 1997 (the beginning of the so-called first price regulation cycle), ‘in addition to covering the justified operating costs, wholesale and retail prices shall ensure 8 % return on equity’.
Sähkön hinnan sääntelyä koskevassa hallituksen päätöksessä 1074/1995 (VIII.4.) hallitus lupasi, että 1 päivästä tammikuuta 1997 lähtien (hintasääntelyn ensimmäisen vaiheen alku) ”tukkumyynti- ja vähittäismyyntihinnoilla varmistetaan 8 prosentin pääoman tuotto sen lisäksi, että katetaan perustellut tuotantokustannukset”.