natgillin/translations-raw huggingface dataset:
At the end of December 2000, the negotiations between Arriva and Connex were resumed, this time with a view to the sale of certain assets (i.e. contracts and busses) of Combus to Connex.
Arrivan ja Connexin väliset neuvottelut käynnistettiin uudelleen joulukuun 2000 lopulla, ja niiden tarkoituksena oli tällä kertaa myydä joitakin Combusin omaisuuseriä (mm. sopimukset ja linja-autot) Connexille.
Connex was given full access to the due diligence material that had been compiled and Arriva initiated Connex in the details of a business case drawn up by Arriva.
Connex sai käyttöönsä kaiken due diligence -prosessiin liittyvän materiaalin, ja Arriva perehdytti Connexin laatimansa liiketoimintasuunnitelman yksityiskohtiin.
Against this background, the parties entered into an agreement, ‘Head of Terms’, which was signed on 21 February 2001 with an agreed price of DKK 230 million.
Osapuolet tekivät tällä perusteella aiesopimuksen, joka allekirjoitettiin 21 päivänä helmikuuta 2001 ja jossa sovittiin 230 miljoonan Tanskan kruunun kauppahinnasta.
This value corresponded to the book value of the actives involved (busses, infrastructure and existing loss-making public service contracts, in particular in the Copenhagen area).
Hinta vastasi kyseessä olevien toimintojen kirjanpitoarvoa (linja-autot, infrastruktuuri ja voimassa olevat tappiolliset julkiset palvelusopimukset etenkin Kööpenhaminan alueella).
Following further negotiations, which involved in particular a detailed cash-flow analysis, the final price in the sales agreement signed on 30 April 2001 was DKK 113,9 million.
Neuvotteluja jatkettiin ja niissä käsiteltiin erityisesti yksityiskohtaista kassavirta-analyysia, ja tuloksena allekirjoitettiin 30 päivänä huhtikuuta 2001 sopimus 113,9 miljoonan Tanskan kruunun lopullisella kauppahinnalla.
The downward adjustment of the sales price is due to the fact that the cash-flow analysis showed that losses from on-going public service contracts were much higher than initially foreseen.
Kauppahinnan alentaminen johtui siitä, että kassavirta-analyysi osoitti voimassa olevien julkisten palvelusopimusten olevan huomattavasti arvioitua tappiollisempia.
As a consequence, Arriva had to make full use of the provisions made in Combus’ accounts for the loss-making public service contracts.
Näin ollen Arrivan oli hyödynnettävä kaikki Combusin tileihin kirjatut varaukset kattaakseen tappiolliset julkiset palvelusopimukset.
In response to recital 118 of the decision to initiate the procedure, where the Commission wonders whether Arriva could sell the contracts, when there were legal clauses to prevent the contracts being terminated, the Danish government explains that the sale of the contracts means a straightforward change in the provider, which requires the consent of the recipient (municipalities and counties) and involves bus operations being maintained at the previously fixed price and on the previously agreed terms.
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 118 komissio pohtii, onko Arrivan mahdollista myydä sopimukset, sillä niiden oikeudelliset lausekkeet estävät sopimusten irtisanomisen. Tanskan hallitus selitti vastauksessaan, että sopimusten myyminen tarkoittaa ainoastaan palveluntarjoajan muuttumista, joka edellyttää sopimuspuolen (kunnat ja läänit) hyväksyntää ja linja-autoliikennöinnin jatkamista aiemmin sovituilla hinnoilla ja ehdoilla.
In the case of the transfer of contracts from Arriva to Connex, the municipalities and counties involved gave their consent.
Kyseessä olevat kunnat ja läänit antoivat hyväksyntänsä sopimusten siirrolle Arrivalta Connexille.
THE 1999 AND 2001 RESTRUCTURING MEASURES
VUOSIEN 1999 JA 2001 RAKENNEUUDISTUSTOIMENPITEET
The 1999 Restructuring Measures
Vuoden 1999 rakenneuudistustoimenpiteet
The Danish authorities submitted to the Commission in April 2007 four separate notes.
Tanskan viranomaiset toimittivat komissiolle huhtikuussa 2007 neljä erillistä muistiota.
Three of the notes, dated 26 April 1999, 15 May 1999, and 18 May 1999, had been written by Kromann and Münter, one, dated 18 May 1999, by KPMG.
Kolme näistä oli laatinut Kromann & Münter, ja ne oli päivätty 26 päivänä huhtikuuta 1999, 15 päivänä toukokuuta 1999 ja 18 päivänä toukokuuta 1999. Viimeinen oli päivätty 18 päivänä toukokuuta 1999, ja sen oli laatinut KPMG.
The Danish authorities consider that the note of KPMG constitutes the operational restructuring plan for the 1999 capital injection, and that the three notes of Kromann and Münter constitute the financial restructuring plan.
Tanskan viranomaiset katsoivat, että KPMG:n muistio muodostaa vuoden 1999 pääomasijoitukseen liittyvän operatiivisen rakenneuudistussuunnitelman ja että Kromann & Münterin muistiot muodostavat vastaavasti taloudellisen rakenneuudistussuunnitelman.
KPMG’s note
KPMG:n muistio
KPMG, one of Combus’s accountancy firms, had carried out an examination of the profitability of selected bus contracts in May 1999.
KPMG oli yksi Combusin tilitoimistoista, ja se oli toteuttanut valittujen linja-autoliikennöintisopimusten kannattavuustutkimuksen toukokuussa 1999.
In a memo of 18 May 1999, entitled ‘Profitability of selected transport service contracts in the period 1999/2001’, it transmitted its results.
Tutkimuksen tulokset julkaistiin 18 päivänä toukokuuta 1999 päivätyssä muistiossa, jonka otsikkona oli Valittujen liikennöintipalvelusopimusten kannattavuus kaudella 1999–2001.
The examination was based on the operating budgets for Combus for the years 1999-2001, as approved by the board of Combus in November 1998, and corrected with a budget estimate drawn up by the management in April 1999.
Tutkimus perustui Combusin kauden 1999–2001 toimintatalousarvioihin, jotka Combusin hallitus oli hyväksynyt marraskuussa 1998 ja joita oli oikaistu johdon huhtikuussa 1999 laatimien talousarvioennusteiden perusteella.
The accountants stated in the memo that the work carried out was not a budget examination.
Tilintarkastajat totesivat muistiossaan, ettei kyseessä ollut talousarviotutkimus.
According to the memo, this meant that the accountants had not assessed whether the budgets as a whole contained all the information that was necessary for an independent assessment of Combus’ anticipated development, nor had they assessed whether the budgets reflected the most probable development.
Muistion mukaan tämä tarkoitti, etteivät tilintarkastajat olleet arvioineet sitä, sisälsivätkö talousarviot kaiken tarvittavan tiedon riippumattoman arvioinnin suorittamiseksi Combusin tilanteen kehittymisestä tai sitä, heijastivatko talousarviot todennäköistä kehitystä.
In their memo, the accountants stated that profitability could not be assessed by contract, but rather by bus area.
Tilintarkastajat totesivat muistiossaan, ettei kannattavuutta voitu arvioida sopimuksittain vaan pikemminkin liikennöintialueittain.
An assessment of the profitability of a bus area was thereby at the same time an indirect assessment of the bus service contracts associated with the bus area.
Tietyn alueen kannattavuuden arviointi oli siis samalla kyseiseen alueeseen liittyvien palvelusopimusten epäsuora arviointi.
The accountants had examined the operating budgets for 5 bus areas.
Tilintarkastajat olivat tutkineet viiden liikennöintialueen toimintatalousarviot.
The accountants’ summary of the examination is shown in Table 6.
Taulukossa 6 esitetään tilintarkastajien yhteenveto tutkimuksesta.
Accumulated budgets for the period 1999-2001
Kauden 1999–2001 yhteenlasketut talousarviot
Source: Memo on the profitability of selected bus service contracts in the period 1999-2001.
Lähde: Muistio valittujen liikennöintisopimusten kannattavuudesta kaudella 1999–2001
(in DKK million)
(miljoonaa DKK)
Result prior to offsetting provisions
Tulos ennen kompensoivia varauksia
Provisions 1998
Varaukset 1998
Copenhagen Bus Area
Kööpenhaminan alue
Sjælland Bus Area
Sjællandin alue
Århus Bus Area
Århusin alue
Vejle Bus Area
Vejlen alue
Fyn Bus Area
Fynin alue
Total selected bus areas
Valitut alueet yhteensä
Other bus areas in total
Muut alueet yhteensä
Bus areas + overheads in total
Alueet + yleiskustannukset yhteensä
Streamlining and rationalisation
Järkeistäminen ja tehostaminen
Anticipated subsequent result
Ennakoitu tulos
The table shows that the board of Combus expected the total result for the period 1999-2001 to be a profit of DKK 62,7 million.
Taulukosta ilmenee, että Combusin hallitus ennakoi kauden 1999–2001 yhteenlasketuksi tulokseksi 62,7 miljoonaa Tanskan kruunua voittoa.
As shown in the table, the operating budgets for the bus areas and for overheads revealed a total deficit of DKK 103,2 million.
Kuten taulukosta käy ilmi, liikennöintialueiden ja yleiskustannusten toimintatalousarviot osoittivat 103,2 miljoonan Tanskan kruunun tappiota.
The management estimated in April 1999, against the background of implemented or planned streamlining and rationalisation measures, that savings of approx. DKK 105,9 could be realised between 1999 and 2001.
Johto arvioi huhtikuussa 1999, että toteutettujen tai suunniteltujen järkeistämis- ja tehostamistoimien ansiosta kaudella 1999–2001 voitaisiin saada aikaan noin 105,9 miljoonan Tanskan kruunun säästöt.
These cost-saving measures were the following:
Säästötoimenpiteet olivat seuraavat:
Savings related to civil servants as a result of the change of status from civil servants to normal contracts,
virkamiehiin liittyvät säästöt, jotka syntyvät, kun heidän virkamiesasemansa muutetaan sopimussuhteisen toimihenkilön asemaksi
Reduced sickness pay;
sairauspoissaolomaksujen pieneneminen
Improved logistics amongst civil servants;
virkamiesten välisen logistiikan tehostuminen
Improved planning of duties;
tehtävien parempi suunnittelu
Reductions in administrative personnel;
hallintohenkilöstön vähennykset
Reductions in maintenance costs;
ylläpitokustannusten pieneneminen
Reductions in purchase costs;
hankintakustannusten pieneneminen
Restructuring of head office.
päätoimipaikan uudelleenjärjestely.
The estimated savings were not divided into bus areas but, according to the memo, the board considered that a very significant part of the savings could be made in the Copenhagen bus area.
Arvioituja säästöjä ei ollut jaettu liikennöintialueittain, mutta muistion perusteella Combusin hallitus katsoi, että suurin osa säästöistä saataisiin aikaan Kööpenhaminan liikennöintialueella.
Notes by Kromann and Münter
Kromann & Münterin muistiot
The three notes by Kromann and Münter state that the law firm and the accountants had examined the profitability of a representative selection of the company’s contracts with a view to an assessment of the company’s operations, and that following the examination, it was deemed necessary to undertake a further provision of approx. DKK 65 million to cover loss-making contracts for the rest of their term.
Kromann & Münterin kolmessa muistiossa todetaan, että lakiasiaintoimisto ja tilintarkastajat olivat jo tutkineet yrityksen sopimuksista poimitun edustavan otoksen kannattavuuden arvioidakseen yrityksen toimintaa ja että tutkimuksen perusteella havaittiin välttämättömäksi kirjata noin 65 miljoonan Tanskan kruunun lisävaraus, jolla katetaan tappiolliset sopimukset niiden voimassaolon ajan.
The company’s equity capital accordingly amounted to DKK 47 million.
Yrityksen oma pääoma kasvoi näin 47 miljoonaan Tanskan kruunuun.
It was therefore obvious that the company could not satisfy the terms in its loan agreements and that the annual accounts could not be presented without reservations from the accountants regarding the going concern principle, unless the situation changed significantly.
Näin ollen oli ilmeistä, että yrityksen tilanteen olisi muututtava merkittävästi, jotta se pystyisi noudattamaan lainasopimustensa ehtoja ja jotta tilintarkastajat pystyisivät esittämään tilinpäätöksen ilman yrityksen toiminnan jatkuvuutta koskevaan periaatteeseen liittyviä varaumia.
In the opinion of the adviser, a reconstruction of the company would require a capital injection in the range of DKK 300 million.
Neuvonantajan mielestä yrityksen rakenneuudistus edellyttäisi 300 miljoonan Tanskan kruunun suuruista pääomasijoitusta.
This amount was justified as follows:
Tätä summaa perusteltiin seuraavasti:
The solidity requirement in the different bank loans would increase from 10 % to 20 % on 31 December 1999, rendering necessary an increase in capital [23];
Eri pankkilainoihin liittyvä vakavaraisuusvaatimus nousisi 10 prosentista 20 prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 1999, jolloin pääomanlisäys olisi välttämätön [23].
A capital increase of this amount would lead to an appropriate debt/equity ratio.
Mainitun suuruinen pääomanlisäys johtaisi epätasapainoiseen velan ja pääoman suhteeseen.
A capital injection of the amount mentioned would, in the opinion of the adviser, make it possible to resolve the company’s financial situation.
Yrityksen talousvaikeudet olisi neuvonantajan mielestä mahdollista ratkaista mainitun suuruisella pääomasijoituksella.
The 2001 Restructuring Measures
Vuoden 2001 rakenneuudistustoimenpiteet
In parallel with the preparation of the sale of Combus to Arriva, the Danish government had requested Arriva to draw up a business and restructuring plan for Combus.
Samalla kun Tanskan hallitus valmisteli Combusin myyntiä Arrivalle, se oli pyytänyt Arrivaa laatimaan liiketoiminta- ja rakenneuudistussuunnitelman Combusia varten.
These submissions formed part of the on-going Case NN 127/00, which led eventually to the Commission’s initial decision.
Asiakirjat ovat osa vireillä olevaa asiaa NN 127/00, josta komissio teki alkuperäisen päätöksensä.
This restructuring plan consists of the following elements:
Rakenneuudistussuunnitelma koostuu seuraavista osa-alueista:
A market study;
markkinatutkimus
A detailed description of all circumstances that lead to the severe financial difficulties of Combus;
yksityiskohtainen kuvaus kaikista Combusin vakaviin talousvaikeuksiin johtaneista seikoista
A detailed description of all changes planned in order to safeguard that the company, on its own, will be able to cover all its costs, inter alia, instalment and financial costs, and to face competition after the restructuring process has been finalised;
yksityiskohtainen kuvaus kaikista suunnitelluista muutoksista, joilla varmistetaan, että yritys pystyy itsenäisesti kattamaan kaikki kustannuksensa, kuten lyhennykset ja rahoituskustannukset, ja selviytyy kilpailusta rakenneuudistusprosessin jälkeen
A detailed description of the financing of the restructuring.
yksityiskohtainen kuvaus rakenneuudistuksen rahoituksesta.
Market Study
Markkinatutkimus
The market study states that the Danish bus market has stabilised after the deregulation started back in 1990.
Markkinatutkimuksessa todetaan, että Tanskan linja-automarkkinat ovat vakaantuneet sen jälkeen, kun sääntelyä ryhdyttiin purkamaan vuonna 1990.
Prices for providing transport services by bus had fallen constantly between 1990 and 1997.
Linja-autoliikenteen palvelujen hinnat olivat alentuneet jatkuvasti vuodesta 1990 vuoteen 1997.
This development is most likely due to the market opening that started in the early 1990ies.
Tämä kehityskulku johtuu todennäköisimmin 1990-luvun alussa käynnistyneestä markkinoiden avautumisesta.
The lowest point of prices seems to have been achieved in 1997; since then, prices have recovered and show a slight, but regularly increase.
Hinnat olivat alhaisimmillaan vuonna 1997, jonka jälkeen ne lähtivät nousuun ja ovat edelleen pienessä nousussa.
The overall Danish market for public bus transport was dominated, in 1999, by four large operators.
Tanskan linja-autoliikenteen markkinoita hallitsi vuonna 1999 neljä suurta liikenteenharjoittajaa.
Together these four operators hold approximately two thirds of the tendered contracts [24].
Niillä oli hallussaan noin kaksi kolmasosaa kilpailutetuista sopimuksista [24].
According to a report of the Danish Competition Authority from 2000, which the market study refers to, the Danish bus market is not likely to be characterised by over-capacity.
Markkinatutkimuksessa viitataan Tanskan kilpailuviranomaisen vuonna 2000 laatimaan raporttiin, jonka mukaan Tanskan linja-automarkkinoilla ei todennäköisesti ole liikakapasiteettia.
Due to the fact that regional and local authorities subsidise bus routes to an extent of more than 50 %, a bus transport operator will only offer a bus service if it wins a call for tender.
Alueellisten ja paikallisten viranomaisten myöntämä tuki kattaa yli puolet linjojen kustannuksista, joten linja-autoliikenteen harjoittaja tarjoaa liikennöintipalvelua ainoastaan, jos se voittaa tarjouskilpailun.
Hence, an operator only concludes a deal regarding the amount of buses and bus drivers necessary to perform bus transport, once it has won a public service contract following a tender procedure.
Voitettuaan tarjouskilpailussa julkisen palvelusopimuksen se tekee näin ollen sopimuksen ainoastaan niistä linja-autoista ja kuljettajista, joita liikennöinnin toteuttamiseen tarvitaan.
The report of the Danish Competition Authority also concludes that barriers to entry are low; this is due to two factors:
Tanskan kilpailuviranomaisen raportissa todetaan lisäksi, että uuden yrityksen on helppo tulla markkinoille. Tämä johtuu kahdesta seikasta:
First, all public service contracts are put up for tender every five years.
Ensinnäkin kaikki julkiset palvelusopimukset kilpailutetaan joka viides vuosi.
Accordingly, every year approximately 20 % of the market can be contested by new entrants.
Näin ollen markkinoille tulleet uudet yritykset voivat kilpailla vuosittain noin 20 prosentista markkinoita.
Second, both buses and employees are not too expensive, and can be easily found on the Danish market.
Toiseksi linja-autojen osto ja kuljettajien palkkaaminen ei ole kovinkaan kallista, eikä niistä ole pulaa Tanskan markkinoilla.
Consequently, the Danish Competition Authority concluded that the market was characterised by buyer power, a conclusion that was illustrated by the price development subsequent to the deregulation of the Danish bus market.
Näin ollen Tanskan kilpailuviranomainen päätteli, että alalla vallitsivat ostajan markkinat, kun otetaan huomioon Tanskan linja-automarkkinoiden sääntelyn purkamisesta seurannut hintakehitys.
Detailed description of circumstances that led to financial difficulties
Yksityiskohtainen kuvaus talousvaikeuksiin johtaneista seikoista
The detailed description of all circumstances that led to the severe financial difficulties of Combus indicates that the company’s financial problems were due to Combus’ aggressive expansion policy on the Danish bus market, in particular in the Copenhagen area.
Combusin vakaviin talousvaikeuksiin johtaneiden seikkojen yksityiskohtaisesta kuvauksesta käy ilmi, että yrityksen talousongelmat johtuivat Combusin aggressiivisesta laajentumispolitiikasta Tanskan linja-automarkkinoilla ja erityisesti Kööpenhaminan alueella.
Combus won contracts at excessively low prices, thus creating financial problems.
Combus voitti sopimuksia liian alhaisilla hinnoilla, mikä johti talousongelmiin.
Consequently to the expansion policy, Combus came to operate a large number of loss-making bus services [25].
Laajentumispolitiikan seurauksena Combus sai liikennöitäväkseen useita tappiollisia linjoja [25].
Detailed description of changes planned
Yksityiskohtainen kuvaus suunnitelluista muutoksista
The submission of 8 January 2001 states, among other things, the measures Arriva would take and the contributions it would make in connection with the purchase of Combus.
Tammikuun 8 päivänä 2001 esitetyissä asiakirjoissa kerrotaan muun muassa Arrivan suunnittelemista toimenpiteistä ja sen omasta osallistumisesta kustannusten kattamiseen Combusin oston yhteydessä.
In so far as the detailed description of planned changes is concerned, the restructuring plan outlines 6 cost-cutting measures to be taken by Arriva subsequently to Arriva’s purchase of Combus.
Rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvässä kuvauksessa suunnitelluista muutoksista hahmotellaan kuusi kustannusten karsintatoimenpidettä, jotka Arriva toteuttaa Combusin oston jälkeen.
The restructuring plan also foresees an increase in maintenance and fuel costs, as well as some extraordinary costs relating to the restructuring of Combus.
Suunnitelmassa ennakoidaan myös ylläpito- ja polttoainekustannusten nousevan sekä joidenkin Combusin rakenneuudistukseen liittyvien ylimääräisten kulujen kasvavan.
As regards the outlined changes, costs have been divided into operational, financial and exceptional costs in relation to the restructuring of Combus.
Suunniteltujen muutosten kustannukset on jaettu toiminnallisiin, rahoituksellisiin ja Combusin rakenneuudistukseen liittyviin ylimääräisiin kustannuksiin.
Changes in operational costs
Toimintakulujen muutokset
Table 7 provides a brief overview of increases and decreases with regards to operational costs.
Taulukossa 7 esitetään lyhyt katsaus toimintakulujen kasvuun ja pienenemiseen.
Increases and reductions with regard to foreseen operational costs (DKK p/a)
Ennakoitujen toimintakulujen kasvu ja pieneneminen (Tanskan kruunua vuodessa)
Source: Arriva
Lähde: Arriva
(DKK million)
(miljoonaa DKK)
Cost increases
Kustannusten kasvu
Increase in maintenance costs
Ylläpitokulujen kasvu
Increased fuel prices
Polttoainehintojen nousu
Cost reductions
Kustannusten pieneneminen
Reduction in sickness
Sairauspoissaolojen väheneminen
Reduction in the costs of repairs
Korjauskustannusten väheneminen
Reduction in insurance costs
Vakuutusmaksujen väheneminen
Closing and disposal of business premises
Yrityksen tilojen sulkeminen ja myyminen
Merger of headquarters
Päätoimipaikkojen yhdistäminen
Annual net effect
Vuosittainen nettovaikutus
As disclosed in Table 7, overall operational costs will be reduced by reductions in staff sick days, in the costs of repairs of buses, insurance costs, administrative costs and sales of superfluous infrastructures.
Kuten taulukosta 7 käy ilmi, toimintakulut pienenevät sairauspoissaolojen, linja-autojen korjauskustannusten, vakuutusmaksujen ja hallintokulujen vähenemisen sekä ylimääräisen infrastruktuurin myynnin johdosta.
As regards the staff sick days, the restructuring plan confirms that Combus’ employees are sick more frequently than Arriva’s employees.
Rakenneuudistussuunnitelmassa vahvistetaan, että Combusin työntekijöillä on enemmän sairauspoissaoloja kuin Arrivan työntekijöillä.
Arriva intends to introduce its own methods to following up on employees with high sick absence.
Arriva aikoo ottaa käyttöön omat menetelmänsä niiden työntekijöiden seuraamiseksi, joilla on paljon sairauspoissaoloja.
By doing so, Arriva expects to reduce costs up to an amount of DKK 3,5 million.
Tällä tavoin Arriva ennakoi vähentävänsä kustannuksia jopa 3,5 miljoonaa Tanskan kruunua.
As regards the reduction in costs for repairs on buses and insurances, Arriva intends to introduce its own methods and insurance contracts in order to cut Combus’ costs on those areas.
Linja-autojen korjauskustannusten ja vakuutusmaksujen vähentämiseksi Arriva aikoo ottaa käyttöön omat menettelynsä ja vakuutussopimuksensa.
Thereby, Arriva expects to reduce costs for employees insurances up to an amount of DKK 2 million and as for vehicles insurances up to an amount of DKK 7 million.
Tällä tavoin Arriva ennakoi vähentävänsä työntekijöiden vakuutusmaksuja jopa 2 miljoonaa Tanskan kruunua ja ajoneuvovakuutusmaksuja jopa 7 miljoonaa Tanskan kruunua.
In so far as reduction in administrative costs is concerned, Arriva expects the merger of the companies’ headquarters will result in cost cuts amounting to DKK 39 million as from 2002.
Hallintokulujen Arriva uskoo pienenevän vuodesta 2002 yhteensä 39 miljoonaa Tanskan kruunua, kun yrityksen päätoimipaikat yhdistetään.
Finally, Arriva intends to sell four depots which will be superfluous after the merger.
Lisäksi Arriva aikoo myydä neljä linja-autovarikkoa, joille ei ole käyttöä sulautumisen jälkeen.
By doing so, Arriva expects to cut costs to a level of DKK 3 million p/a.
Tällä tavoin Arriva ennakoi leikkaavansa kustannuksia noin 3 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa.
In total, the cost cuts foreseen by Arriva will amount to DKK 54,5 million p/a.
Arrivan ennakoimat kustannusvähennykset ovat yhteensä 54,5, miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa.