natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As to the exception concerning small companies, the Hungarian authorities note that (1) small companies typically do not provide intra-group financing, (2) the extension of the measure to them would require high administrative costs disproportionate to the potential advantages that they could effectively achieve, (3) the Hungarian Act on Corporate Tax provides for several tax benefits specifically designed for small companies.
Pienyrityksiä koskevan poikkeuksen osalta Unkarin viranomaiset toteavat, että 1) pienyritykset eivät yleensä harjoita konserninsisäistä lainanantoa, 2) toimenpiteen laajentamisesta pienyrityksiin aiheutuisi huomattavat hallinnolliset kustannukset, jotka eivät olisi oikeassa suhteessa mahdollisesti saavutettaviin etuihin, ja 3) yhtiöveroa koskevassa Unkarin laissa säädetään useista verohuojennuksista, jotka on luotu nimenomaan pienyrityksiä varten.
Hungary refers to the GIL case [15], where the Court supported the logic that different taxpayers can be treated on a different legal basis of the tax law.
Unkari viittaa GIL Insurance Ltd:tä koskevaan asiaan [15], jossa yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että eri verovelvollisiin voidaan soveltaa erilaisia verolain säännöksiä.
As regards the financial sector, Hungary further states that it did not intend to promote intra-group financing.
Rahoitusalan osalta Unkari totesi lisäksi, ettei sen tarkoituksena ollut tukea konserninsisäistä lainaustoimintaa.
Despite economic difficulties in Hungary, the companies concerned have operated with considerable profits, and the Hungarian government imposed special taxes on them rather than supporting them.
Huolimatta Unkarin taloutta viime vuosina yleisesti rasittaneista ongelmista rahoitusalan yritykset ovat tehneet huomattavasti voittoa. Tuen sijaan Unkarin hallitus on määrännyt yrityksille lisäveroja.
In addition, these companies have special tax status, financial and accounting rules.
Lisäksi kyseisillä yrityksillä on erityinen vero-oikeudellinen asema, ja niihin sovelletaan erityisiä rahoitus- ja kirjanpitosäännöksiä.
In this regard, the Hungarian authorities also refer to paragraph 27 of the Commission notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation [16]: ‘Specific provisions that do not contain discretionary elements, allowing for example tax to be determined on a fixed basis (for example, in the agriculture or fisheries sectors), may be justified by the nature and general scheme of the system where, for example, they take account of specific accounting requirements or of the importance of land in assets which are specific to certain sectors; such provisions do not therefore constitute State aid (…)’.
Unkarin viranomaiset viittaavat tältä osin myös valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon [16] 27 kohtaan: ”Erityismääräyksiä, jotka eivät ole luonteeltaan harkinnanvaraisia ja jotka mahdollistavat esimerkiksi kiinteämääräisen veron vahvistamisen (esimerkiksi maatalous- tai kalastusalalla), voidaan perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella, jos määräyksissä otetaan huomioon varsinkin määrätyt kirjanpitovelvoitteet ja kiinteistö- ja maaomaisuuden merkittävä osuus tiettyjen alojen toimijoiden omaisuudesta. Tällaisia määräyksiä ei näin ollen katsota valtiontueksi. (…)”
The Hungarian Government considers that extending the measure to financial service providers, insurance companies, investment companies and venture capital companies would precisely have constituted de facto selectivity as, given the special status of financial services providers (their activities typically/almost exclusively involve loan transactions performed using external resources), they would have obtained disproportionately large benefits in applying the measure.
Unkarin hallituksen mukaan toimenpiteen laajentaminen rahoituspalvelujen tarjoajiin, vakuutusyhtiöihin, sijoitusyrityksiin ja riskipääomayhtiöihin olisi tosiasiallisesti tehnyt toimenpiteestä valikoivan, sillä erityisasemansa vuoksi rahoituspalvelujen tarjoajat (joiden toiminta koskee lähes yksinomaan tai enimmäkseen ulkoisista lähteistä rahoitettavia lainoja) olisivat saaneet toimenpiteestä suhteettoman suurta etua.
Intra-group character
Konserninsisäinen luonne
As stated above, given the regulatory restrictions, non-financial firms may apply the measure only in relation to affiliated companies, since only authorised financial institutions are allowed to provide loans to independent parties.
Kuten edellä on esitetty, muut kuin rahoituslaitokset voivat lainsäädännössä asetettujen rajoitusten takia soveltaa toimenpidettä vain silloin kun on kyse sidosyritykselle myönnetystä lainasta, sillä vain valtuutetut rahoituslaitokset voivat myöntää lainoja riippumattomille osapuolille.
In addition, it must be noted that there are a number of rules in the tax systems of other Member States that are available only to corporate groups (e.g. group taxation).
Lisäksi on todettava, että muiden jäsenvaltioiden verojärjestelmissä on lukuisia vastaavan tyyppisiä säännöksiä, joita voivat soveltaa vain samaan konserniin kuuluvat yritykset (esim. konserniverotus).
Therefore, according to the Hungarian authorities, the fact that the measure is not applicable to interest received from independent third parties in practice excludes only financial institutions from its scope of application owing to the stringent regulatory provisions for financial services, which, however, is justified by tax and economic policy considerations.
Unkarin viranomaisten mukaan se seikka, että toimenpidettä ei voida soveltaa riippumattomilta kolmansilta osapuolilta saatuihin korkoihin, sulkee käytännössä soveltamisalan ulkopuolelle ainoastaan rahoituslaitokset rahoituspalveluja koskevien tiukkojen sääntöjen takia. Tätä voidaan kuitenkin perustella vero- ja talouspoliittisilla syillä.
The application of the Hungarian measure does not require that an undertaking should have activities in more than one Member State.
Unkarin toteuttaman toimenpiteen soveltaminen ei edellytä sitä, että yritys harjoittaa toimintaa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa.
According to Hungary, only companies belonging to the same corporate group are in a comparable legal and factual situation from the perspective of the application of the measure.
Unkarin mukaan ainoastaan samaan konserniin kuuluvat yritykset ovat tosiasiallisesti ja oikeudellisesti toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa toimenpiteen soveltamisen kannalta.
Since all companies that are members of the group can apply the measure, it cannot be deemed selective.
Koska kaikki konserniin kuuluvat yritykset voivat soveltaa toimenpidettä, sitä ei voida pitää valikoivana.
Hungary also notes that in practice, any company can be transformed into a corporate group.
Unkari esittää lisäksi, että käytännössä mikä tahansa yritys voidaan muuttaa konserniksi.
According to previous Commission practice, making a benefit subject to a certain shareholding is not a sufficient reason to consider a measure selective [17].
Edun sitominen tiettyyn osakeomistukseen ei ole komission aiemman käytännön mukaan riittävä syy siihen, että toimenpide katsotaan valikoivaksi [17].
Special benefits provided to group companies cannot be considered to be selective because a group is not a sector or a function but merely a legal structure.
Konsernin jäsenille myönnettäviä erityisiä etuja ei voida pitää valikoivina, sillä konserni ei ole toimiala eikä toiminta vaan pelkästään oikeudellinen rakenne.
Where a tax advantage is clearly applicable within a corporate group operating in any economic sector, it is a general measure and not a special advantage targeted at one specific sector.
Jos veroetuus on yksinomaan konserninsisäinen ja sitä voidaan soveltaa millä tahansa alalla, on kyse yleisestä toimenpiteestä eikä tietylle alalle tarkoitetusta edusta.
Advantage from different foreign regulations
Erilaisista ulkomaisista säännöistä johtuva etu
The Commission takes the view that the measure selectively favours groups having at least one member outside Hungary.
Komissio katsoo, että toimenpiteellä tuetaan valikoivasti vain niitä konserneja, joihin kuuluu vähintään yksi Unkarin ulkopuolella sijaitseva sidosyritys.
Hungary considers that such a situation does not constitute an advantage but merely an effect arising from the non-harmonised tax rules of different Member States, which is out of the control of the Hungarian state.
Unkari puolestaan toteaa, että mainitussa tilanteessa ei ole kyse edusta vaan pelkästään eri jäsenvaltioiden verojärjestelmien yhdenmukaisuuden puutteen seurauksesta, joka ei ole Unkarin viranomaisten hallittavissa.
As stated above, such an advantage is neither provided by Hungarian state resources nor imputable to Hungary.
Kuten jo edellä on esitetty, kyseinen etu ei ole peräisin Unkarin valtion varoista eikä se johdu Unkarin toimista.
With respect to direct taxation, settled case law of the Court shows that residents and non-residents are not generally in a comparable situation.
Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä käy ilmi välittömän verotuksen osalta, että ulkomaiset ja kotimaiset verovelvolliset eivät yleensä ole toisiinsa rinnastettavassa tilanteessa.
Opt-out possibility on a yearly basis
Vuosittain tehtävä päätös olla soveltamatta toimenpidettä
As regards the opt-out possibility, the Hungarian authorities note that such a feature would necessarily derive from the annual cycle of corporate taxation, together with other provisions of tax law.
Unkarin viranomaiset toteavat, että vuosittain tarjoutuva mahdollisuus olla soveltamatta toimenpidettä johtuu muiden verosäännösten tavoin yhtiöverotuksen vuotuisesta luonteesta.
The actual choice as regards application of the measure is made neither by the Hungarian authorities nor by the beneficiary, but by an affiliated company where a tax disadvantage may arise.
Sen vuoksi päätös soveltaa tai olla soveltamatta toimenpidettä ei kuulu Unkarin valtiolle tai toimenpiteen edunsaajalle, vaan päätöksen tekee sidosyritys, jolle voi aiheutua toimenpiteestä verohaittaa.
The unlawful character of the measure, existing vs. new aid
Toimenpiteen sääntöjenvastaisuus; voimassa oleva vai uusi tuki
In the Opening Decision, the Commission concluded that the measure cannot be considered existing aid since it did not fulfil any of the three criteria set out in Annex IV.3 to the Act of Accession.
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että toimenpidettä ei voida katsoa voimassa olevaksi tueksi, koska se ei täytä liittymisasiakirjan liitteessä IV olevassa 3 kohdassa esitettyjä ehtoja.
However, the Hungarian authorities consider that this Annex does not cover all types of existing aid as set out in Article 1(b) in the procedural regulation.
Unkarin viranomaiset sen sijaan katsovat menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan pohjalta, että mainitussa liitteessä ei luetella kaikkia voimassa olevan tuen muotoja.
Annex IV.3 to the Act of Accession contains only provisions on aid put into effect and reviewed prior to the date of accession referred to in Article 1(b), (i) of the procedural regulation [18].
Liittymisasiakirjan liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määrätään vain sellaisista menettelyasetuksen [18] 1 artiklan b alakohdan i alakohdassa tarkoitetuista tukitoimenpiteistä, jotka on toteutettu ja tutkittu ennen liittymispäivää.
However, the rules set forth in Article 1(b)(ii)-(v) of the Regulation should also be taken into account for the purpose of identifying existing aid which is not provided for by the Act of Accession.
Myös asetuksen 1 artiklan b alakohdan ii–v alakohdassa esitetyt säännöt olisi kuitenkin otettava huomioon arvioitaessa sellaista voimassa olevaa tukea, jota ei mainita liittymisasiakirjassa.
This interpretation is confirmed by Annex II to the Act of Accession which amends only Article 1(b)(i) of the Regulation.
Tätä tulkintaa tukee myös liittymisasiakirjan liite II, jolla muutetaan ainoastaan asetuksen 1 artiklan b alakohdan i alakohtaa.
A different interpretation would question legal certainty and legitimate expectations and would lead to unequal treatment of Member States.
Toisenlainen tulkinta kyseenalaistaisi oikeusvarmuuden ja perustellun luottamuksen ja johtaisi jäsenvaltioiden keskenään eriarvoiseen kohteluun.
In so far as the Commission maintains its position that the measure does not constitute existing aid on the basis of Article IV of the Act of Accession, the Hungarian authorities consider that it should be assessed pursuant to Article 1(b) of the Regulation and be qualified as existing aid, for two reasons.
Jos komissio pitäytyy näkemyksessään, jonka mukaan toimenpidettä ei voida katsoa liittymisasiakirjan liitteessä IV tarkoitetuksi voimassa olevaksi tueksi, Unkarin viranomaisten mukaan toimenpidettä olisi tarkasteltava asetuksen 1 artiklan b alakohdan nojalla, ja se olisi katsottava voimassa olevaksi tueksi kahdesta syystä.
First, pursuant to Article 1(b)(v) of the procedural regulation, a measure which at the time of implementation did not constitute aid and subsequently became aid owing to the evolution of the common market and without having been altered by the Member State, is deemed to be existing aid.
Ensinnäkin menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan v alakohdan mukaan voimassa olevaksi tueksi on määriteltävä tuet, jotka eivät vielä käyttöönottohetkellä olleet tukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä.
Hungary further refers to the Belgian Coordination Centres (BCC) case [19], which is to some extent similar to the measure, and in which the Commission considered in 1984 and 1987 that the BCC regime could not be regarded as State aid.
Unkari viittaa lisäksi Belgiassa sijaitsevia koordinointikeskuksia koskevaan asiaan [19], jolla on tiettyjä yhtymäkohtia käsiteltävänä olevaan toimenpiteeseen ja jonka yhteydessä komissio katsoi vuosina 1984 ja 1987, että kyseistä järjestelmää ei voida pitää valtiontukena.
Also according to the opinion given to a question by an MEP, the Commission considered that the BCC measure was not State aid and that similar measures of Member States also did not qualify as State aid [20].
Lisäksi komissio katsoi Euroopan parlamentin jäsenen esittämään kirjalliseen kysymykseen antamassaan vastauksessa, että Belgiassa sijaitsevia koordinointikeskuksia koskeva toimenpide ei ole valtiontukea ja että jäsenvaltioiden käyttöön ottamia vastaavia sääntöjä ei myöskään luokitella valtiontueksi [20].
The Commission changed its opinion with regard to the BCC scheme only by its decision dated 17 February 2003, after the entry into force of the Hungarian measure.
Komissio muutti näkemystään mainitusta toimenpiteestä vasta 17 päivänä helmikuuta 2003 tekemässään päätöksessä eli Unkarin toimenpiteen voimaantulon jälkeen.
Hungary also confirmed, after verification with the competent department of the Hungarian Ministry of Finance, that the Hungarian State aid Monitoring Office (SAMO) had examined the measure in the summer of 2002, prior to its adoption.
Tarkistettuaan asian Unkarin valtiovarainministeriön asianomaisesta yksiköstä Unkari vahvisti, että Unkarin valtiontukien valvontayksikkö oli tarkastanut toimenpiteen kesällä 2002 ennen sen hyväksymistä.
In the light of the applicable jurisprudence and the former Commission decision concerning the BCC scheme, the SAMO came to the conclusion that the measure at issue was not State aid and therefore did not submit the scheme to the Commission.
Tutkittuaan asiaan liittyvää oikeuskäytäntöä sekä komission aiemmin tekemää päätöstä Belgian koordinointikeskuksia koskevassa asiassa valtiontukien valvontayksikkö katsoi, että kyseinen toimenpide ei ole valtiontukea. Sen vuoksi toimenpiteestä ei ilmoitettu komissiolle.
Second, Hungary argues that the measure is deemed to have been authorised based on Article 1(b)(iii) of the procedural regulation.
Toiseksi Unkari esittää, että toimenpide on katsottava hyväksytyksi menettelyasetuksen 1 artiklan b alakohdan iii alakohdan nojalla.
Furthermore, according to Article 4(6) of the Regulation, where the Commission has not taken a decision within the above period, the aid is deemed to have been authorised by the Commission.
Unkari huomauttaa, että asetuksen 4 artiklan 5 kohdan mukaan komission on tehtävä päätös kahdessa kuukaudessa. Lisäksi asetuksen 4 artiklan 6 kohdassa todetaan, että jos komissio ei ole tehnyt päätöstä määräajassa, tukea pidetään komission hyväksymänä.
According to Article 1(b)(iii) of the Regulation, aid which is deemed to have been authorised pursuant to Article 4(6) of the Regulation should be regarded as existing aid.
Asetuksen 1 artiklan b alakohdan iii alakohdan mukaan asetuksen 4 artiklan 6 kohdan nojalla hyväksytty tuki katsotaan voimassa olevaksi.
Although the two months’ deadline is not applicable in this procedure, the other obligation still prevails, i.e. the Commission is obliged to complete the examination.
Vaikka kahden kuukauden määräaikaa ei sovelleta tähän menettelyyn, toinen ehto pätee edelleen, eli komission on saatettava tutkinta loppuun.
Based on settled case law of the Court, Hungary concludes that the Commission should have taken action to examine the State aid within a reasonable time.
Unkari katsoo yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön pohjalta, että komission olisi pitänyt ryhtyä toimenpiteisiin mahdollisen valtiontuen tutkimiseksi kohtuullisessa ajassa.
Hungary refers to the judgment of the Court of First Instance in Case T-190/00 [21], where the Court ruled that a 28-month period may be too long for a preliminary investigation procedure if the Commission requested information only once from the Member State concerned.
Unkari viittaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-190/00 antamaan tuomioon [21], jossa todetaan, että 28 kuukauden määräaika saattaa olla liian pitkä alustavaa tutkintamenettelyä ajatellen, jos komissio on tänä aikana pyytänyt jäsenvaltiolta tietoja vain kerran.
According to the Hungarian authorities, these principles should be applied a fortiori also in the preliminary investigation procedure, where the Commission examines only whether it has doubts as to the compatibility of the measure with Article 87 of the EC Treaty.
Unkarin viranomaisten mukaan mainittuja periaatteita on sovellettava myös alustavassa tutkintamenettelyssä, jossa komissio tutkii pelkästään sitä, onko syytä epäillä toimenpiteen yhteensopivuutta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan kanssa.
Consequently, as the Commission failed to adopt a decision within a reasonable time — and having regard to the principles of legal certainty and good administration — even if the measure was deemed to be aid, it should be considered as existing aid pursuant to Article 1(b)(iii) of the Regulation.
Sen vuoksi, koska komissio ei tehnyt päätöstä kohtuullisessa ajassa ja ottaen huomioon oikeusvarmuuden ja hyvän hallintotavan periaatteet, jos toimenpide ylipäätään katsotaan valtiontueksi, on se luokiteltava asetuksen 1 artiklan b alakohdan iii alakohdassa tarkoitetuksi voimassa olevaksi tueksi.
The issue of recovery and potential transitional period for phasing out
Takaisinperintä ja toimenpiteen asteittaiseen lakkauttamiseen mahdollisesti sovellettava siirtymäkausi
The Hungarian government argues that the Commission should refrain from the recovery of the potential aid, since it would be contrary to a general principle of Community law, namely the principle of legitimate expectations.
Unkarin viranomaisten mukaan komission olisi pidättäydyttävä tuen takaisinperinnästä, sillä se olisi vastoin yhteisön oikeuden yleistä periaatetta eli luottamuksensuojan periaatetta.
Hungary refers to the case law which has consistently held that ‘the right to rely on the principle of the protection of legitimate expectations extends to any person in a situation where a Community authority has caused him to entertain expectations which are justified.’
Unkari viittaa yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, jonka mukaan ”mahdollisuus vedota luottamuksensuojan periaatteeseen on kaikilla henkilöillä, joille toimielimen toiminnan vuoksi on syntynyt perusteltuja odotuksia” [22].
In addition, the Belgian Coordination Centres system was exclusively applicable to multinational companies, in contrast to the Hungarian measure which has a wider scope.
Lisäksi Belgian koordinointikeskuksia koskevaa järjestelmää sovellettiin pelkästään monikansallisiin yrityksiin, kun taas Unkarin toimenpiteen soveltamisala on laajempi.
The Hungarian authorities refer to the decision on the opening of the formal investigation procedure concerning Spain’s corporation tax laws, where the Commission stated that it was based only on a preliminary assumption.
Unkarin viranomaiset viittaavat myös komission päätökseen, joka koskee muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista Espanjan yhtiöverolakien osalta. Komissio totesi kyseisessä päätöksessä, että tutkinta perustui pelkästään alustavaan arvioon.
In its final decision, the Commission stated that even the most cautious and well-informed parties could not have foreseen the measure being classed as State aid, and the parties could rightly claim legitimate expectations [24].
Lopullisessa päätöksessään komissio totesi, että edes varovaisimmat ja parhaiten asiasta perillä olevat asianomaiset eivät olisi voineet ennakoida toimenpiteen olevan valtiontukea ja ne voisivat perustellusti vedota oikeutettuihin etuihinsa [24].
In that case, the decision was taken more than four years after the request for information.
Kyseisessä asiassa komissio teki päätöksen yli neljä vuotta tietopyynnön jälkeen.
In view of the fact that information was requested from Hungary on 19 November 2004, to which they gave a full reply on 8 December 2004, the Hungarian authorities consider that they could legitimately expect that the measure in question did not constitute State aid, in accordance with the Commission’s position in Decision 2001/168/ECSC.
Ottaen huomioon, että komissio pyysi Unkarilta tietoja 19 päivänä marraskuuta 2004 ja että Unkari antoi perusteellisen vastauksen 8 päivänä joulukuuta 2004, Unkarin viranomaiset katsoivat voivansa perustellusti olettaa, että toimenpidettä ei pidettäisi valtiontukena päätöksessä 2001/168/EHTY esitetyn mukaisesti.
Hungary points out that during that period the Council’s Code of Conduct Group examined the measure and did not conclude that it constituted a harmful tax measure.
Unkari huomauttaa, että neuvoston käytännesääntötyöryhmä tutki tuolloin toimenpiteen eikä pitänyt sitä haitallisena vero-oikeudellisena toimenpiteenä.
In the light of the debates, the Commission as a member of this group could have requested further information from Hungary if it presumed that the measure qualified as.
Työryhmän jäsenenä komissio olisi toimenpiteen käsittelyn pohjalta voinut pyytää Unkarilta lisätietoja, mikäli se katsoi edelleen, että toimenpide on valtiontukea.
Hungary further argues that, according to the procedural regulation, before the opening of a formal investigation procedure, the Commission must discuss the compatibility of a provision with the Member State through a preliminary proceeding.
Unkari toteaa myös, että menettelyasetuksen mukaan komission on ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista pohdittava säännöksen soveltuvuutta yhteismarkkinoille alustavassa käsittelyssä yhdessä jäsenvaltion kanssa.
It constitutes a violation of the procedural rules if the Commission commences a formal investigation pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty without conducting a preliminary assessment under the Regulation and breaches the principle of cooperation in good faith laid down in Article 10 of the EC Treaty.
Jos komissio aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkinnan ilman asetuksessa säädettyä alustavaa arviointia, se rikkoo sekä menettelysääntöjä että perustamissopimuksen 10 artiklassa määrättyä lojaalin yhteistyön periaatetta.
The Hungarian authorities also argue that it follows from the established practice of the Commission that the protection of legitimate expectations also extends to Member States [25].
Unkarin viranomaiset esittävät lisäksi, että komission aiempien päätösten mukaan luottamuksensuojan periaate koskee myös jäsenvaltioita [25].