natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The same statistics however revealed that, when looking at a wider time-span, the smolt cost had fluctuated over the last 10 years and overall did not significantly increase.
Samat tilastot kuitenkin osoittavat, että kun tarkastellaan pidempää aikaväliä, smolttikustannukset ovat vaihdelleet viimeisten kymmenen vuoden aikana eivätkä yleisesti ottaen ole nousseet merkittävästi.
Also, it should be noted that the average smolt cost submitted by the CI did not refer to any average smolt weight, which is, however, necessary to make a meaningful evaluation of these costs.
Olisi myös huomattava, että yhteisön tuotannonalan ilmoittama smoltin keskimääräinen kustannus ei liittynyt mihinkään smoltin keskimääräiseen painoon, mitä kuitenkin tarvittaisiin merkityksellisen arvioinnin tekemiseksi näistä kustannuksista.
Given the above, the arguments raised by the Community industry regarding feed and smolt cost were disregarded and conclusions in recital 49 above are therefore confirmed.
Edellä todetun perusteella yhteisön tuotannonalan esittämät väitteet rehu- ja smolttikustannuksista hylättiin, ja näin ollen edellä olevan 49 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
Evolution of the production volumes in Norway
Tuotantomäärien kehitys Norjassa
Contrary to the arguments raised by the Norwegian interested parties, the investigation revealed that the production volume in Norway of the product concerned is likely to further increase in the near future.
Päinvastoin kuin norjalaiset intressitahot väittivät, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantomäärät Norjassa todennäköisesti kasvavat edelleen lähitulevaisuudessa.
Although it seems that two major Norwegian producers of the product concerned have indeed decided to terminate their production of the product concerned, the investigation also revealed that other producers of both LRT and salmon planned to stop the salmon production and concentrate on the production of LRT.
Vaikka näyttää siltä, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaksi suurinta norjalaistuottajaa ovat todellakin päättäneet lopettaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantonsa, tutkimuksessa kävi ilmi myös, että muita sekä isokokoisen kirjolohen että lohen tuottajia on aikeissa lopettaa lohentuotannon ja keskittyä isokokoisen kirjolohen tuotantoon.
Production licences issued by the Norwegian government are covering both the product concerned by this review (LRT) and salmon and limit the production volume of these two products.
Norjan hallituksen myöntämät tuotantoluvat kattavat sekä tämän tarkastelun kohteena olevan tuotteen (isokokoinen kirjolohi) että lohen ja rajoittavat näiden kahden tuotteen tuotantomäärän.
Although no new licences are expected to be issued before 2009, individual producers may decide to shift within the same licence from the production of salmon to the production of LRT (and vice versa).
Vaikka uusia lupia ei odoteta myönnettävän ennen vuotta 2009, yksittäiset tuottajat voivat siirtyä saman luvan puitteissa lohentuotannosta isokokoisen kirjolohen tuotantoon (ja päinvastoin).
However, given the relative production volume between salmon and LRT (on average around 90 % within one licence is used for the salmon production while only 10 % for the production of LRT) the impact of a shift from salmon to LRT would be far more significant than the other way round.
Ottaen huomioon lohen ja isokokoisen kirjolohen tuotannon suhteellisen tuotantomäärän (keskimäärin noin 90 prosenttia luvasta käytetään lohentuotantoon ja ainoastaan 10 prosenttia isokokoisen kirjolohen tuotantoon), siirtymisellä lohesta isokokoiseen kirjoloheen on huomattavasti suurempi vaikutus kuin toisin päin.
The Norwegian interested parties claimed that major producers of LRT were switching increasingly to the production of salmon because of the biological differences between LRT and salmon (e.g. harvesting frequency, shorter period for releasing trout smolt), which would make the production of salmon more efficient and therefore more lucrative.
Norjalaiset intressitahot väittivät, että isokokoisen kirjolohen tuottajat olivat yhä enenevässä määrin siirtymässä lohentuotantoon lohen ja isokokoisen kirjolohen biologisten erojen takia (esim. pyyntitiheys, kirjolohismolttien lyhyempi istutusaika), jotka tekisivät lohentuotannosta tehokkaampaa ja näin ollen tuottoisampaa.
Besides the fact that this argument was not supported by any evidence, it was also not taking into account that LRT has been successfully produced in Norway over many years, while the same biological differences between salmon and LRT have always existed.
Sen lisäksi, että tämän väitteen tueksi ei esitetty minkäänlaista näyttöä, ei myöskään otettu huomioon sitä, että Norjassa on tuotettu isokokoista kirjolohta menestyksekkäästi useiden vuosien ajan, ja samat biologiset erot lohen ja isokokoisen kirjolohen välillä ovat aina olleet olemassa.
It was not explained which exact circumstances had changed which made a change in production strategies now more likely than in the past.
Sille, mitkä täsmälliset olosuhteet olivat muuttuneet siten, että tuotantostrategian muutos on nyt todennäköisempää kuin aikaisemmin, ei annettu selitystä.
It also contradicted the expectations of the Norwegian producers of LRT that consumption would increase worldwide (see recital 63 below).
Väite on myös vastoin norjalaisten tuottajien odotuksia isokokoisen kirjolohen kulutuksen maailmanlaajuisesta kasvusta (katso jäljempänä oleva 63 kappale).
Furthermore, publicly available statistics show that the number of smolts for the production of the product concerned released in 2008 increased significantly, i.e. by at least 20 % in comparison to 2007.
Julkisesti saatavilla olevat tilastot osoittavat lisäksi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa varten vuonna 2008 istutettujen smolttien määrä kasvoi huomattavasti, vähintään 20 prosenttia vuoteen 2007 verrattuna.
An increasing trend in production is also illustrated by other statistics (SSB — Statistics Norway) which show a significant increase in production (+ 42 %) and sales (+ 53 %) of LRT juveniles over the period 2003-2006.
Tuotannon kasvava suuntaus näkyy myös muissa tilastoissa (SSB – Norjan tilastokeskus), joista käy ilmi huomattava nousu nuoren isokokoisen kirjolohen tuotannossa (+ 42 %) ja myynnissä (+ 53 %) vuosina 2003–2006.
Finally, the evidence submitted by the Norwegian interested parties in support of their arguments, i.e. that there was a decrease in the biomass level and roe production indicating lower outputs in the future, was incomplete and based on many assumptions.
Norjalaisten intressitahojen väitteidensä (biomassan ja mädintuotannon väheneminen, mikä merkitsisi pienempää tuotosta tulevaisuudessa) tueksi toimittama näyttö oli epätäydellinen ja perustui moniin olettamuksiin.
It was therefore not considered as conclusive.
Näyttöä ei siksi pidetty vakuuttavana.
On the basis of the above, the argument of the Norwegian interested parties that production volumes in Norway will decrease overall therefore had to be rejected.
Edellä todetun perusteella oli hylättävä norjalaisten intressitahojen väite siitä, että tuotantomäärät laskevat Norjassa yleisesti.
The CI claimed that the production in Norway is expected to increase even further following the likely issuance of new production licences in 2009.
Yhteisön tuotannonala väitti, että Norjan tuotannon odotetaan kasvavan yhä enemmän, kun uusia tuotantolupia todennäköisesti myönnetään vuonna 2009.
As mentioned above in recital 54, it is not expected that any new licences will be issued before 2009.
Kuten edellä 54 kappaleessa todetaan, ei ole odotettavissa, että ennen vuotta 2009 myönnetään uusia lupia.
In this respect, it was considered that even if new licences were to be issued in 2009, the additional number of licences and thus additional production volume is yet unknown.
Tältä osin katsottiin, että vaikka vuonna 2009 myönnettäisiin uusia lupia, lisälupien ja niiden tuoman lisätuotannon määrä on vielä epävarmaa.
Furthermore, licences cover both the production of salmon and the production of trout and at this stage it is not possible to forecast with sufficient degree of certainty how much of each licence will be used either for salmon or for trout.
Lisäksi luvat kattavat sekä lohen että kirjolohen tuotannon, ja tässä vaiheessa ei ole mahdollista ennustaa riittävän varmasti, mikä osuus kustakin luvasta käytetään lohen, mikä kirjolohen tuotantoon.
Finally, it should be noted that even if new licences were to be issued, and given the relatively long production cycles, this does not translate immediately in an increase of production.
Lopuksi olisi huomattava, että vaikka uusia lupia myönnettäisiin, tämä ei välittömästi merkitse tuotannon kasvua, koska tuotantosyklit ovat verrattain pitkät.
The Norwegian Seafood Federation and Association contested that production volume of trout would have increased or would increase further in future claiming that the total biomass and the number of fish in April 2008 was significantly lower when compared to April 2007.
Fiskeri- og havbruksnæringens landsforening ja Norske Sjømatbedrifters Landsforening (Norjan kala- ja äyriäisliitto ja -järjestö) kiistivät, että kirjolohen tuotantomäärät olisivat kasvaneet tai kasvaisivat edelleen tulevaisuudessa, ja väittivät, että kokonaisbiomassa ja kalojen määrä oli huhtikuussa 2008 huomattavasti alhaisempi kuin huhtikuussa 2007.
These allegations could however not be verified and had to be rejected.
Näitä väitteitä ei kuitenkaan voitu tarkistaa, ja ne oli hylättävä.
On the basis of the above, it is concluded that production volumes of LRT in Norway are likely to increase in the foreseeable future.
Edellä todetun perusteella päätellään, että isokokoisen kirjolohen tuotantomäärät Norjassa todennäköisesti kasvavat lähitulevaisuudessa.
Evolution of the Community consumption
Yhteisön kulutuksen kehitys
It is noted that this investigation was limited to dumping and therefore precise data on the Community industry’s production and sales of LRT on the Community market during the RIP were not available.
On huomattava, että tämä tutkimus rajoittui polkumyyntiin ja siksi täsmällisiä tietoja yhteisön tuotannonalan isokokoisen kirjolohen tuotannosta ja myynnistä yhteisön markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei ollut saatavilla.
However, several sources confirmed that worldwide demand for fish products including LRT is expected to increase by 5 % on a yearly basis in the future.
Useat lähteet kuitenkin vahvistivat, että kalatuotteiden ja myös isokokoisen kirjolohen maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan tulevaisuudessa kasvavan viidellä prosentilla vuosittain.
This expanding trend is also likely to be observed in the Community even though demand in the Community is not expected to absorb the entirety of the additional LRT volumes produced in Norway.
Tämä kasvava suuntaus havaittaneen myös yhteisössä, vaikka yhteisön kysynnän ei odoteta kattavan Norjassa tuotetun isokokoisen kirjolohen koko lisämäärää.
Subsequent to disclosure, the Finnish Fish Farmers’ Association (‘FFFA’) objected to the above conclusion stating that, even if worldwide fish demand is expected to increase, there would be no additional demand for Norwegian LRT in the Community.
Kun näistä tiedoista oli ilmoitettu, Suomen Kalankasvattajaliitto vastusti edellä mainittua päätelmää ja totesi, että vaikka kalan maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kasvavan, norjalaisen isokokoisen kirjolohen kysyntä yhteisössä ei kasvaisi.
FFFA further claimed that any additional demand would be directed to new and exotic fish species rather than trout.
Suomen Kalankasvattajaliitto väitti myös, että mahdollinen lisäkysyntä kohdistuisi pikemminkin uusiin ja eksoottisiin kalalajeihin kuin kirjoloheen.
It should be noted that as mentioned in recital 63 above, several sources indicated an increase in consumption of LRT, which was also confirmed by other interested parties representing farmers located in several Member States but also in Norway.
Kuten edellä 63 kappaleessa todetaan, useat lähteet ilmoittivat isokokoisen kirjolohen kysynnän kulutuksen kasvavan, minkä vahvistivat myös muut kalankasvattajia edustavat sidosryhmät useissa jäsenvaltioissa, myös Norjassa.
As FFFA did not submit any information or evidence which could substantiate its allegations, they had to be rejected.
Koska Suomen Kalankasvattajaliitto ei toimittanut mitään tietoja tai näyttöä väitteidensä tueksi, väitteet oli hylättävä.
Evolution of export prices and volumes to third country markets
Kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintojen ja määrän kehitys
The investigation showed that Norway’s main export markets are Russia and to a lesser extent Japan, where, in total, about 57 % of the Norwegian exports of LRT were destined, while only 13 % of Norwegian exports were destined to the Community market in 2007.
Tutkimus osoitti, että Norjan tärkeimmät vientimarkkinat ovat Venäjä ja vähäisemmässä määrin Japani, joille suuntautui yhteensä noin 57 prosenttia Norjan isokokoisen kirjolohen viennistä, kun taas yhteisön markkinoille suuntautui vain 13 prosenttia Norjan viennistä vuonna 2007.
Around 14 % of total Norwegian exports of LRT were also destined to Ukraine and Taiwan in the same year.
Samana vuonna noin 14 prosenttia Norjan isokokoisen kirjolohen viennistä suuntautui Ukrainaan ja Taiwaniin.
Norwegian exports on the world market are in competition with Chilean exports; Chile being the biggest global player, its production and export volumes exceed those of Norway.
Norjan vienti kilpailee maailmanmarkkinoilla Chilen viennin kanssa; Chile on suurin maailmanlaajuinen toimija, ja sen tuotanto- ja vientimäärät ovat suuremmat kuin Norjan.
However, following increasing demand, Norwegian exports to Russia but also to Ukraine have increased significantly during the past years; i.e. from 8600 tonnes in 2002 to 31500 tonnes in total in 2007.
Kasvavan kysynnän myötä Norjan vienti Venäjälle ja myös Ukrainaan on kuitenkin kasvanut merkittävästi viime vuosina: vuonna 2002 se oli 8600 tonnia ja vuonna 2007 yhteensä 31500 tonnia.
This trend is confirmed by recent statistics, which show that significant additional volumes of Chilean and Norwegian LRT are exported to Russia.
Viimeaikaiset tilastot vahvistavat tämän suuntauksen ja osoittavat, että Venäjälle viedään huomattavia lisämääriä chileläistä ja norjalaista isokokoista kirjolohta.
As stated in recital 65, the investigation showed that Russia has become the main export market for Norwegian producers.
Kuten 65 kappaleessa todetaan, tutkimus osoitti, että Venäjästä on tullut norjalaisten tuottajien tärkein vientimarkkina-alue.
On top of the significant export volume increase to Russia, a switch from sales of frozen trout to fresh trout could also be observed in 2007.
Venäjälle suuntautuvien vientimäärien huomattavan kasvun lisäksi vuonna 2007 havaittiin myös siirtyminen jäädytetystä kirjolohesta tuoreeseen kirjoloheen.
This switch shows the will by Norwegian producers to satisfy the needs of their Russian customers who prefer fresh products, thus indicating the strong interest of the Norwegian exporting producers in the booming Russian market.
Tämä siirtyminen osoittaa norjalaistuottajien halun tyydyttää tuoretuotteita suosivien venäläisasiakkaidensa tarpeet, mikä osoittaa norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vahvan kiinnostuksen voimakkaassa kasvussa oleviin Venäjän markkinoihin.
Norwegian exports to Japan show a downward trend between 2006 and 2007, i.e. they decreased by 39 % from 10877 to 6661 tonnes.
Norjan vienti Japaniin oli laskussa vuosina 2006–2007; se väheni 39 prosentilla 10877 tonnista 6661 tonniin.
As in the case of Russia, Norwegian imports are in competition with Chilean imports on the Japanese market.
Kuten Venäjän markkinoilla, myös Japanin markkinoilla Norjan tuonti kilpailee Chilen tuonnin kanssa.
Chile was able to increase significantly its export volumes to Japan.
Chile pystyi merkittävästi kasvattamaan vientimääriään Japaniin.
However, in order to draw more definitive conclusions a wider time-span should be looked at.
Luotettavampien päätelmien tekemiseksi olisi kuitenkin tarkasteltava pidempää aikaväliä.
On the basis of the data available to the Commission services, such conclusion could however not be drawn.
Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella tällaista päätelmää ei voitu tehdä.
Norwegian export prices were found to be higher to third country markets than to the Community (on average by 8,6 %) during the RIP.
Norjan vientihintojen havaittiin olevan korkeammat kolmansien maiden markkinoilla kuin yhteisön markkinoilla (keskimäärin 8,6 prosenttia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
However, statistics referring to the period after the RIP show a decreasing price trend also in Norway’s traditional export markets.
Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevista tilastoista käy kuitenkin ilmi laskeva hintakehitys myös Norjan perinteisillä vientimarkkinoilla.
Average export prices from Norway to Russia have fluctuated between 2006 and 2007 from NOK 34,70 per kg to NOK 24,22 per kg, which is explained to a great extent by the switch from frozen trout to fresh trout, which was less expensive, but also by the international competition.
Venäjälle suuntautuvan Norjan viennin keskimääräiset hinnat vaihtelivat vuosina 2006–2007 välillä 34,70 NOK/kg – 24,22 NOK/kg, mikä selittyy suurelta osin siirtymisellä jäädytetystä kirjolohesta edullisempaan tuoreeseen kirjoloheen, mutta myös kansainvälisellä kilpailulla.
Likewise, export prices to Japan moved from an average NOK 33,26 per kg in 2006 to NOK 29,79 per kg.
Samoin keskimääräiset vientihinnat Japaniin vaihtelivat välillä 33,26 NOK/kg (vuonna 2006) – 29,79 NOK/kg.
Despite this decrease, export prices to the EC in 2007 were still on average 4 % below the export prices to Japan and Russia.
Tästä laskusta huolimatta vientihinnat Euroopan unioniin olivat vuonna 2007 edelleen keskimäärin 4 prosenttia Japaniin ja Venäjälle suuntautuvan viennin hintoja alhaisemmat.
This trend is also confirmed for the beginning of 2008.
Tämä suuntaus vallitsi myös vuoden 2008 alussa.
In a situation of global increasing demand, given the attractiveness (higher prices) of the main expanding market (Russia) and given the steady increasing demand of other markets such as Ukraine and Far East countries where exports of LRT originating in Norway have been increasing over the past years, it is likely that supplementary volumes of LRT will be mostly channelled to and absorbed by these markets.
Koska tärkein kasvava markkina-alue (Venäjä) on houkutteleva (korkeiden hintojensa takia) ja koska sellaisten muiden markkinoiden kuten Ukrainan ja Kaukoidän kysyntä kasvaa tasaisesti, joihin Norjasta peräisin olevan isokokoisen kirjolohen vienti on lisääntynyt viime vuosina, maailmanlaajuisen kysynnän noustessa on todennäköistä, että isokokoisen kirjolohen lisämäärät ohjautuvat lähinnä kyseisille markkinoille, jotka ottavat ne vastaan.
Subsequent to disclosure the CI claimed that there are high stock levels of frozen LRT in Norway which should be taken into consideration in the analysis of the likely development of export volumes into the Community.
Tietojen ilmoittamisen jälkeen yhteisön tuotannonala väitti, että Norjassa on suuret varastot jäädytettyä isokokoista kirjolohta, jotka olisi otettava huomioon yhteisöön suuntautuvan viennin määrien todennäköistä kehitystä analysoitaessa.
However, the CI did not submit any evidence pointing to the existence of high stock levels.
Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan toimittanut mitään näyttöä varastojen suuruudesta.
This claim was therefore considered as speculative.
Väitteen katsottiin siksi olevan spekulatiivinen.
It is also noted that verification visits took place at the premises of the largest exporting producers of LRT in Norway and that no such high stock levels could be found.
On myös huomattava, että isokokoisen kirjolohen suurimpien norjalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tiloihin tehtiin tarkastuskäynnit eikä tällaisia suuria varastoituja määriä havaittu.
The CI further claimed the existence of increasing Russian production of LRT and the likely introduction of additional customs duties by the Russian authorities on Norwegian LRT to protect the Russian LRT production.
Yhteisön tuotannonala väitti myös, että isokokoisen kirjolohen tuotanto Venäjällä kasvaa ja että Venäjän viranomaiset aikovat todennäköisesti ottaa käyttöön lisätulleja Norjan isokokoisen kirjolohen tuonnissa Venäjän isokokoisen kirjolohen tuotannon suojelemiseksi.
Other LRT producers claimed that Norwegian LRT producers were dependent on the Russian market and that, should market access to Russia be limited due to the unpredictability of this market, significant volumes of LRT would be directed to the Community.
Muut isokokoisen kirjolohen tuottajat väittivät, että Norjan isokokoisen kirjolohen tuottajat olivat riippuvaisia Venäjän markkinoista ja että merkittäviä määriä isokokoista kirjolohta ohjattaisiin yhteisön markkinoille, jos pääsy Venäjän markkinoille hankaloituisi kyseisten markkinoiden arvaamattomuuden vuoksi.
Likewise, these allegations were not supported by any evidence and were considered purely speculative.
Näiden väitteiden tueksi ei myöskään ollut mitään näyttöä, joten niiden katsottiin olevan spekulatiivisia.
Thus, there were no reasons to assume that the currently expanding Russian market would limit access to Norwegian exports.
Näin ollen ei ollut syytä olettaa, että Venäjän laajentuvat markkinat rajoittaisivat Norjan viennin pääsyä niille.
It is also noted that, as mentioned above in recital 65, other third country markets such as Ukraine and the Far East are also expanding and that exports from Norway have indeed increased to these countries.
Huomautetaan myös, että kuten edellä 65 kappaleessa todetaan, muiden kolmansien maiden kuten Ukrainan ja Kaukoidän markkinat ovat myös kasvamassa ja että Norjan vienti näille alueille on kasvanut.
The argument that Norway depends solely on exports to Russia had therefore to be rejected.
Siksi oli hylättävä väite, että Norja olisi täysin riippuvainen viennistä Venäjälle.
Evolution of export prices and volumes to the Community
Yhteisöön suuntautuvan viennin määrän ja hintojen kehitys
Price data available on export sales to the Community have shown that between 2006 and 2007 the average export prices have moved from an average of EUR 4,02 per kg in 2006 to an average EUR 2,87 per kg in 2007.
Yhteisöön suuntautuvan viennin hintoja koskevat tiedot osoittavat, että vuosina 2006–2007 keskimääräiset vientihinnat muuttuivat siten, että ne olivat 4,02 euroa/kg vuonna 2006 ja 2,87 euroa/kg vuonna 2007.
However, since the last quarter of 2007 up to the beginning of 2008, statistics show that this trend stopped and that prices have stabilised.
Tilastot osoittavat, että vuoden 2007 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2008 alun tienoilla tämä kehitys kuitenkin pysähtyi ja hinnat vakiintuivat.
As the above analysis shows in recital 71, in a situation of growing markets, it is unlikely that the increased production volume of LRT in Norway will be fully directed to the Community should measures be allowed to lapse.
Edellä 71 kappaleessa olevan analyysin mukaan kasvavien markkinoiden tilanteessa on epätodennäköistä, että isokokoisen kirjolohen tuotantomäärien kasvu Norjassa ohjautuisi kokonaan yhteisöön, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
Indeed, demand is increasing worldwide and Norwegian exports are already well established in several third country markets and are expected to increase further.
Kysyntä nimittäin kasvaa maailmanlaajuisesti, ja Norjan vienti on jo vakiinnuttanut hyvin asemansa useiden kolmansien maiden markkinoilla ja viennin odotetaan kasvavan edelleen.
Despite the competition with Chilean exports, and although in relative terms Norway has lost market shares to Chile in some markets, its exports to most of these countries in absolute terms have increased and are expected to increase further given the world market situation.
Chilen viennin aiheuttamasta kilpailusta huolimatta ja vaikka Norja on suhteessa menettänyt markkinaosuuttaan Chilelle joillakin markkinoilla, sen vienti useimpiin näistä maista on kasvanut absoluuttisesti ja sen odotetaan kasvavan edelleen nykyisessä maailmanmarkkinatilanteessa.