natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If the relevant Community legislation were complied with, the principle behind the State aid rules on reductions of and exemptions from environmental taxes is to accept situations where the Community tax levels are respected, while taking a stricter approach in situations where the beneficiaries would be below the level playing field set by the minimum levels.
Yhteisön lainsäädäntöä noudatettaessa ympäristöverojen alennuksia ja ympäristöveroista vapauttamista koskevien valtiontukisääntöjen taustalla on periaate, että tilanteet, joissa noudatetaan EY:n verokantoja, hyväksytään, kun taas tilanteissa, joissa tuensaajien verotus olisi vähimmäisverokantoihin perustuvia tasapuolisia kilpailuedellytyksiä alemmalla tasolla, noudatetaan tiukempaa käytäntöä.
This means that tax reliefs where the Community minima are respected can be approved without further analysis, while, on the contrary, tax reliefs going below these minima are regarded to be particularly distortive and the Commission therefore analyses in detail the necessity and proportionality of such aid.
Tämä tarkoittaa sitä, että niissä tapauksissa, joissa EY:n vähimmäisverokantoja noudatetaan, veronhuojennukset voidaan hyväksyä ilman lisäanalyysiä, kun taas veronhuojennuksia, joissa verotaso jää näiden vähimmäisverokantojen alapuolelle, pidetään erityisen vääristävinä. Siksi komissio arvioi tarkkaan tällaisen tuen välttämättömyyden ja oikeasuhteisuuden.
For this analysis, the Commission relies on information received from the Member States.
Arvioinnin pohjana komissio käyttää tietoja, jotka se on saanut jäsenvaltioilta.
As regards the necessity of the aid, the Commission should according to point 158 of the EAG 2008 assess (1) whether the choice of beneficiaries is based on objective and transparent criteria, (2) whether there is a substantial increase in production costs and, if so, (3) whether this increase can be passed on to consumers without leading to important sales reductions (this can be proven by estimates of product price elasticity, lost sales and/or reduced profits for the companies or sectors concerned).
Tuen välttämättömyyttä arvioidessaan komission on vuoden 2008 suuntaviivojen 158 kohdan mukaan selvitettävä 1) onko tuensaajat valittu objektiivisten ja avointen kriteerien perusteella, 2) nousevatko tuotantokustannukset huomattavasti, 3) voidaanko tuotantokustannusten nousu siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienentymistä sen seurauksena (tämä voidaan osoittaa esimerkiksi kyseisen alan tuotteiden hintajoustoa koskevan arvion avulla tai kyseisten yritysten tai alojen menetettyä myyntiä ja/tai alentunutta tuottoa koskevan arvion avulla).
In the case at hand, the beneficiaries are indeed selected on the basis of objective and transparent criteria, namely the participation in the EU ETS.
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tuensaajat on valittu objektiivisten ja avoimien kriteerien perusteella eli sillä perusteella, että ne osallistuvat EU:n päästökauppajärjestelmään.
As regards the second criteria, at least for the time being, all concerned companies are energy-intensive within the meaning of Article 17(1) of the Energy Taxation Directive, so these criteria can be presumed to be fulfilled.
Koska kaikki tuensaajayritykset ovat ainakin tällä hetkellä energiaverodirektiivin 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla energiaintensiivisiä, voidaan olettaa, että toinen kriteeri täyttyy.
Information on decreasing turnovers and/or market shares of the concerned beneficiaries would have been valuable indications that the measure is necessary.
Tiedot kyseisten tuensaajien liikevaihdon ja/tai markkinaosuuksien pienenemisestä olisivat olleet tärkeitä indikaattoreita siitä, että tukitoimenpide on välttämätön.
However, Denmark has not submitted that information.
Tanska ei ole kuitenkaan esittänyt tällaisia tietoja.
Instead, Denmark has submitted a list of all beneficiaries specifying their CO2 emissions for 2005, 2006 and 2007.
Sen sijaan Tanska on toimittanut luettelon kaikista tuensaajista ja eritellyt niiden hiilidioksidipäästöt vuosina 2005, 2006 ja 2007.
Some of them have decreased their emissions during the three-year period, while others instead have increased emissions during that period.
Eräät tuensaajista ovat vähentäneet päästöjään, kun taas toiset ovat lisänneet päästöjään kyseisten kolmen vuoden aikana.
The largest beneficiaries would be in the cement industry (where the tax base is approx. 2,8 million tonnes CO2 emissions per year), in the sugar industry (0,2 million tonnes per year) and in the oil refineries (0,1 million tonnes per year).
Suurimmat tuensaajayritykset ovat sementtiteollisuudessa (jossa veroperustana on noin 2,8 miljoonan tonnin vuotuiset hiilidioksidipäästöt), sokeriteollisuudessa (0,2 miljoonan tonnin vuotuiset päästöt) ja öljynjalostuksessa (0,1 miljoonan tonnin vuotuiset päästöt).
Denmark has, thus, not proven that the fact that the two systems have been applicable in parallel has led to a substantial increase in production costs which cannot be passed on to the consumers without important sales reductions.
Näin ollen Tanska ei ole näyttänyt toteen, että näiden kahden järjestelmän soveltaminen toistensa rinnalla olisi johtanut merkittävään tuotantokustannusten nousuun, jota ei voida siirtää asiakkaille ilman myynnin merkittävää pienenemistä.
The Commission can, therefore, not conclude that the proposed scheme is necessary.
Siksi komissio ei voi katsoa ehdotetun järjestelmän olevan välttämätön.
In the case at hand, the Danish authorities have replied that they do not have the information on best performing technique and this is anyway not a requirement under the proposed measure.
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa Tanskan viranomaiset ovat vastanneet, että niillä ei ole tietoa parhaasta tekniikasta ja että sitä ei vaaditakaan ehdotetun tukitoimenpiteen yhteydessä.
The second criterion is not fulfilled and paying 20 % of the national tax would in their case anyway lead to a tax rate which is far above the Community minima.
Toinen kriteeri ei täyty, ja 20 prosentin osuuden maksaminen kansallisesta verosta johtaisi tässä yhteydessä joka tapauksessa verokantaan, joka on selvästi EY:n vähimmäisverokannan yläpuolella.
As regards the third criterion, some of the beneficiaries already have voluntary agreements under which they are allowed to pay a rate lower than the Community minima.
Kolmannesta kriteeristä voidaan todeta, että jotkut tuensaajat ovat jo tehneet vapaaehtoisia sopimuksia, jolloin niillä on oikeus EY:n vähimmäisverokantoja pienempään verokantaan.
The idea under this measure would be to replace such agreements with the EU ETS.
Tämän tukitoimenpiteen ajatuksena on korvata tällaiset sopimukset EU:n päästökauppajärjestelmällä.
The EU ETS is in place independently of the proposed tax measure and, therefore, there is no additional effort required by Denmark in return for the proposed tax relief.
EU:n päästökauppajärjestelmä on jo olemassa ehdotetusta verotoimenpiteestä riippumatta, eikä Tanskan puolelta vaadita mitään lisäpanostusta ehdotetun veronhuojennuksen vastineeksi.
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission invited Denmark to submit information on mechanisms that might be envisaged by the Danish authorities in order to ensure that exemptions would be granted only to those individual companies who have net costs from the EU ETS participation, and only covered these net costs.
Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio pyysi Tanskaa esittämään tietoja mekanismeista, joita Tanskan viranomaiset voisivat ajatella käyttävänsä sen varmistamiseksi, että verosta vapautetaan ainoastaan ne yksittäiset yritykset, joille aiheutuu nettokustannuksia EU:n päästökauppajärjestelmään osallistumisesta, ja että vapautus kattaisi nämä nettokustannukset.
Such information could have given an indication whether the aid is proportionate, although the environmental logic of such an approach could be questioned, since companies that had to buy emission permits because they did not reduce their pollution would be favoured.
Tällaiset tiedot olisivat voineet indikoida, onko tuki kohtuullista tavoitteeseen nähden, vaikkakin tällaisen lähestymistavan logiikka voitaisiin kyseenalaistaa, sillä tällöin suosittaisiin yrityksiä, joiden täytyisi ostaa päästöoikeuksia, koska ne eivät vähennä saastuttamistaan.
In any event, the Danish authorities have neither demonstrated nor guaranteed that the exemptions would be limited to companies who have paid for emission allowances [34].
Tanskan viranomaiset eivät kuitenkaan ole osoittaneet eivätkä taanneet, että vapautus verosta rajoitettaisiin niihin yrityksiin, jotka ovat maksaneet päästöoikeuksista [34].
Consequently, it has not been proven by the Danish authorities that the proposed aid is proportionate.
Tanskan viranomaiset eivät näin ollen ole osoittaneet, että ehdotettu tuki olisi oikeasuhteista.
As regards distortion of competition, companies in Denmark which are not covered by the EU ETS, as well as companies in other Member States, either respect the level playing field set by the Community minima or comply with the rules specified in the EAG 2008.
Kilpailun vääristymisestä voidaan todeta, että tanskalaiset yritykset, jotka eivät kuulu EU:n päästökauppajärjestelmään, ja muiden jäsenvaltioiden yritykset joko noudattavat EY:n vähimmäisverokantojen avulla asetettuja kilpailuedellytyksiä tai vuoden 2008 suuntaviivoissa esitettyjä sääntöjä.
Therefore, the proposed exemption would increase competitiveness for EU ETS companies operating in Denmark and would, thus, unnecessarily distort competition with companies in other Member States.
Siksi ehdotettu vapautus verosta lisäisi Tanskassa toimivien EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien yritysten kilpailukykyä ja vääristäisi näin kohtuuttomasti kilpailua muissa jäsenvaltioissa toimivien yritysten kanssa.
Against that background, the Commission finds, based on the spirit of the EAG 2008, that the measure at hand cannot be regarded as compatible with Article 87(3)(c) of the EC Treaty.
Tätä taustaa vasten komissio katsoo vuoden 2008 suuntaviivojen pohjalta, että käsiteltävänä olevaa toimenpidettä ei voida pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisena.
Following the opening of the formal investigation procedure, the Commission received comments from third parties referring to the fact that the amounts of the exemptions or reductions in most cases are below the thresholds set out in Commission Regulation (EC) No 1998/2006 of 15 December 2006 on the application of Articles 87 and 88 of the Treaty to de minimis aid [35] (hereafter referred to as the ‘de minimis regulation’).
Aloitettuaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio on vastaanottanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta, jotka ovat todenneet, että useimmissa tapauksissa veronhuojennussummat ovat perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 15 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1998/2006 [35], jäljempänä ”de minimis -asetus”, säädettyjä ylärajoja pienempiä.
If the Danish authorities would commit to ensuring that the de minimis rules were complied with in all cases, the aid measure would be deemed not to meet the criteria of Article 87(1) and could, thus, be implemented without being notified to the Commission.
Jos Tanskan viranomaiset lupaavat varmistaa, että de minimis -sääntöjä noudatetaan kaikissa tapauksissa, voidaan katsoa, että tukitoimenpide ei täytä 87 artiklan 1 kohdan kriteerejä, ja se voitaisiin siksi toteuttaa ilmoittamatta komissiolle.
As the Commission pointed out in its decision to open the formal investigation procedure, the proposed scheme could be declared compatible with the common market if the harmonised minimum levels of the Energy Taxation Directive were respected.
Kuten komissio päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta totesi, ehdotettu järjestelmä voitaisiin todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi, jos energiaverodirektiivin vähimmäisverokantoja noudatetaan.
The concerns of the Commission in the same decision regarding the respect of the polluter-pays principle would also be removed if the beneficiaries would pay the Community minima.
Myös samaan päätökseen kirjatut komission epäilyt saastuttaja maksaa -periaatteen noudattamisesta poistuvat, jos tuensaajat maksavat EY:n vähimmäisverokannan.
In fact, energy tax reductions down to the Community minima are covered by Article 25 of Commission Regulation (EC) No 800/2008 of 6 August 2008 declaring certain categories of aid compatible with the common market in application of Article 87 and 88 of the Treaty (General Block Exemption Regulation) [36] and, thus, do not have to be notified to the Commission.
Todellisuudessa energiaveron alentamiseen EY:n vähimmäisverokantojen tasolle sovelletaan tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) [36] 25 artiklaa, eikä siitä sen vuoksi tarvitse ilmoittaa komissiolle.
Article 7(4) of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [37] sets out that the Commission can close the formal investigation procedure by means of a positive decision with conditions subject to which an aid may be considered compatible with the common market.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 [37] 7 artiklan 4 kohdasta seuraa, että komissio voi lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn tekemällä myönteisen päätöksen, johon se voi liittää ehtoja, joilla tukea pidetään yhteismarkkinoille soveltuvana.
The compliance with such conditions shall be closely monitored.
Tällaisten ehtojen noudattamista valvotaan tarkasti.
The Commission considers in the case at hand, that the aid can be authorised as long as the beneficiaries still pay at least the Community minimum tax levels applicable for each energy source, be it in the form of the CO2 tax or in the form of another energy tax.
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio katsoo, että tuki voidaan sallia, jos tuensaajat maksavat edelleen kutakin energialähdettä koskevan EY:n vähimmäisverokannan mukaisen veron, maksettiinpa se hiilidioksidiveron tai jonkin muun energiaveron muodossa.
However, the Commission finds that, if the tax relief goes below these minima, the aid is incompatible with the EC Treaty and cannot therefore be implemented.
Komissio kuitenkin katsoo, että jos veronhuojennukset johtavat näitä vähimmäisverokantoja alempaan tasoon, tuki on ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa eikä sitä voida panna täytäntöön.
Under the conditions set out above, it is furthermore clear that the notified scheme would respect the Energy Taxation Directive and more particularly Article 17(1)(a) thereof.
Edellä kuvatuin edellytyksin on lisäksi selvää, että ilmoitettu järjestelmä on energiaverodirektiivin ja erityisesti sen 17 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukainen.
Indeed, all the beneficiaries are energy intensive within the meaning of this provision, and the minimum levels of taxation set out in the Directive are respected.
Kaikki tuensaajat ovat nimittäin kyseisessä säännöksessä tarkoitettuja energiaintensiivisiä yrityksiä, ja direktiivin vähimmäisverokantoja noudatetaan.
The Commission finds that the proposed scheme ‘Modification of the CO2 tax on quota-regulated fuel consumption in industry’ constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Komissio katsoo, että ehdotettu toimenpide eli kiintiöllä säädellystä teollisuuden polttoainekulutuksesta maksetun hiilidioksidiveron muuttaminen on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Provided that all beneficiaries still pay a tax on each energy source which respects the Community minimum tax levels, the aid is declared compatible with Article 87(3)(c) of the EC Treaty.
Edellyttäen, että kaikki tuensaajat edelleen maksavat kustakin energialähteestä veron, joka on EY:n vähimmäisverokantojen mukainen, tuen katsotaan olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista.
The part of the proposed scheme which leads to a tax level below the harmonised minima is incompatible with the EC Treaty,
Se osa ehdotetusta järjestelmästä, joka johtaa yhdenmukaistettuja vähimmäisverokantoja alempaan verotasoon, on ristiriidassa EY:n perustamissopimuksen kanssa,
As the proposed Danish scheme (Act No 464 of 9 June 2004) does not fall under Regulation (EC) No 1998/2006, it constitutes State aid which is only compatible with the common market under the condition that the concerned beneficiaries pay a tax on their respective energy consumption corresponding to at least the Community minimum taxation levels set out in Annex I of Directive 2003/96/EC.
Sikäli kuin Tanskan suunnittelema järjestelmä (laki nro 464, annettu 9 päivänä kesäkuuta 2004) ei kuulu asetuksen (EY) N:o 1998/2006 soveltamisalaan, se on valtiontukea, joka soveltuu yhteismarkkinoille ainoastaan, jos kyseiset tuensaajat maksavat kuluttamastaan energiasta veron, joka on vähintään direktiivin 2003/96/EY liitteessä I esitettyjen yhteisön vähimmäisverokantojen suuruinen.
If Denmark wishes to implement the aid measure, it shall be amended accordingly.
Jos Tanska haluaa panna tukitoimenpiteen täytäntöön, sitä on muutettava tätä vastaavasti.
Denmark shall inform the Commission, within two months of notification of this Decision, of the measures taken to comply with it.
Tanskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta niistä toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi.
Done at Brussels, 17 June 2009.
Tehty Brysselissä 17 päivänä kesäkuuta 2009
OJ C 274, 10.11.2006, p. 25.
EUVL C 274, 10.11.2006, s. 25.
See footnote 1.
Ks.. alaviite 1.
The tax rate for electricity is based on the carbon content of coal since most power stations in Denmark are coal-fired.
Sähkön veroprosentti perustuu hiilen hiilipitoisuuteen, koska useimmat Tanskan voimalat toimivat hiilellä.
State aid case NN 75/04 (OJ C 275, 8.11.2005, p. 4).
Valtiontukiasia NN 75/04, (EUVL C 275, 8.11.2005, s. 4).
The definition used for identifying such ‘heavy processes’ is production processes where a CO 2 tax of DKK 50/tonne CO2 represents more than 3 % of the added value in the business and more than 1 % of the value of the production.
”Raskaat prosessit” määritellään tuotantoprosesseiksi, joissa yhdeltä hiilidioksiditonnilta perittävä 50 Tanskan kruunun hiilidioksidivero rasittaa yritystä enemmän kuin 3 prosenttia suhteessa jalostusarvoon ja enemmän kuin 1 prosentin suhteessa tuotannon arvoon.
Both of these criteria have to be fulfilled.
Kummankin kriteerin on täytyttävä.
State aid case N 317/A/04 (OJ C 226, 15.9.2005, p. 6).
Valtiontukiasia N 317/A/04, (EUVL C 226, 15.9.2005, s. 6).
State aid case N 540/02 (OJ C 78, 1.4.2003, p. 3).
Valtiontukiasia N 540/02, (EUVL C 78, 1.4.2003, s. 3).
However, potential surplus allowances from the new entrants reserve and allowances left over from discontinued installations may be subject to auctioning.
Mahdollisia yli jääviä päästöoikeuksia uusien osallistujien reservistä ja toimintansa lopettaneilta laitoksilta yli jääneitä päästöoikeuksia voidaan kuitenkin huutokaupata.
In this category, Denmark includes businesses where the national tax payable amounts to at least 0,5 % of the added value and industry defined as ‘heavy process’ pursuant to the Danish Act on CO 2 (see footnote 4).
Tanska lukee tähän ryhmään yritykset, joiden maksettavaksi tuleva kansallinen vero on määrältään vähintään 0,5 prosenttia jalostusarvosta, ja teollisen toiminnan, joka määritellään Tanskan hiilidioksidilaissa ”raskaaksi prosessiksi” (ks. alaviite 4).
State aid case C 46/06 (OJ C 55, 28.2.2008, p. 27).
Valtiontukiasia C 46/06, (EUVL C 55, 28.2.2008, s. 27).
ECR II-3271, whereby the Court of First Instance’s judgment of 27 January 1998 in Case T-67/94 [1998] ECR II-1, was confirmed.
Kok. 2000, s. II-3271, jossa vahvistettiin ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 27.1.1998 antama tuomio asiassa T-67/94, Kok. 1998, s. II-1.
See, for example, the judgment by the Court of 17 June 1999 in Case C-75/97, Belgium v Commission [1999] ECR I-3671, and of 8 November 2001 in Case C-143/99, Adria-Wien Pipeline and Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke v Finanzlandesdirektion für Kärnten [2001] ECR I-8365.
Ks. esim. tuomioistuimen tuomio asiassa C-75/97, 17.6.1999, Belgia v. komissio (Kok. 1999, s. I-3671) ja asiassa C-143/99, 8.11.2001, Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke v. Finanzlandesdirektion für Kärnten (Kok. 2001, s. I-8365).
In this context, Denmark refers to the judgment by the Court of 29 April 2004 in Case C-308/01, GIL Insurance et al., ECR I-4777, in particular point 68.
Tanska viittaa tuomioistuimen 29.4.2004 antamaan tuomioon asiassa C-308/01, GIL Insurance ym., Kok. 2004, s. I-4777, ja erityisesti sen 68 kohtaan.
Commission Staff Working Paper of 24 October 2002 (SEC(2002) 1142).
Komission valmisteluasiakirja, 24. lokakuuta 2002 (SEC(2002) 1142).
Council minutes of 3 April 2003, 8084/03 ADD 1, FISC 59.
Neuvoston kokouspöytäkirja, 3.4.2003, 8084/03 ADD 1, FISC 59.
See footnote 16.
Ks.. alaviite 16.
Judgment by the Court of First Instance of 10 April 2008 in Case T-233/04, Netherlands v Commission (‘the NOx-judgment’), [2008] ECR II-591, judgment of 22 December 2008 in Case C-487/06 P, the British Aggregates Association v Commission, ECR number not available, and judgment of 18 December 2008 in joined Cases T-211/04 and T-215/04, Gibraltar v Commission (‘the Gibraltar judgment’), ECR number not available.
Asia T-233/04, ensimmäisen oikeusasteen tuomio 10.4.2008, Alankomaat v. komissio (ns. NOx-tuomio) (Kok.2008, s. II-591), asia C-487/06 P, tuomioistuimen tuomio 22.12.2008, The British Aggregates Association v. komissio (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa) ja yhdistetyt asiat T-211/04 ja T-215/04, tuomioistuimen tuomio 18.12.2008, Gibraltar v. komissio, jäljempänä ”Gibraltar-tuomio” (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa).
The Commission has appealed the Gibraltar judgment, but the appeal does not concern the fact that the analysis must normally contain the three points mentioned.
Komissio on hakenut Gibraltar-tuomioon muutosta, mutta muutoksenhaku ei koske sitä, että arvioinnissa on yleensä käytettävä kolmea mainittua elementtiä.
It should be noted that the NOx judgment has been appealed by the Commission for its findings on selectivity.
Huomattakoon, että komissio on hakenut NOx-tuomioon muutosta valikoivuutta koskevien päätelmien vuoksi.
See point 13, first indent, of the Commission notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation (OJ C 384, 10.12.1998, p. 3).
Ks. komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen, 13 kohta, ensimmäinen luetelmakohta, (EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3).
For example, heat and electricity production is covered by the EU ETS but not by the tax relief.
Esim. lämmön- ja sähköntuotanto kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmän mutta ei veronhuojennuksen piiriin.
For example, Joint State aid cases C 44/04 and C 47/04 (OJ C 268, 27.9.2006, p. 19) (Slovenia), and State aid case N 22/08 (OJ C 184, 22.7.2008, p. 5) (Sweden).
Esim. yhdistetyt valtiontukiasiat C 44/04 ja C 47/04, EUVL C 268, 27.9.2006, s. 19 (Slovenia), ja valtiontukiasia N 22/08, (EUVL C 184, 22.7.2008, s. 5) (Ruotsi).
See point 57 of the EAG 2008.
Ks. vuoden 2008 suuntaviivojen 57 kohta.
ECR II-3145.
Kok. 2001, s. II-3145.