natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To fulfil the viability criterion, the restructuring plan must be considered capable of putting the company into a position of covering all its costs including depreciation and financial charges and generating a minimum return on capital such that, after completing its restructuring, the firm will not require further injections of State aid and will be able to compete in the market place on its own merits.’
Jotta rakenteen uudistamista koskeva suunnitelma täyttäisi elinkelpoisuusperusteen, yrityksen on voitava sen avulla kattaa kaikki kustannuksensa, mukaan lukien poistokustannukset ja rahoituskulut, sekä saada pääomasta vähimmäistuotto siten, että rakenteen uudistamisen jälkeen yritys ei tarvitse enää valtion tukea ja voi kilpailla markkinoilla omin voimin.”
In 1999, prior to the capital injection, Kromann and Münter had presented to the Danish government a plan for achieving the financial turn-around of Combus, and the management of Combus had prepared an operational restructuring plan, formalised in a memo from KPMG.
Ennen vuonna 1999 tehtyä pääomasijoitusta lakiasiaintoimisto Kromann & Münter oli esitellyt Tanskan hallitukselle Combusin taloudellisen tilanteen parantamista koskevan suunnitelman, ja Combusin johto oli laatinut operatiivisen rakenneuudistussuunnitelman, joka virallistettiin KPMG:n laatimassa muistiossa.
As Denmark considered at the time that the decision respected the private investor principle, it did not submit these documents to the Commission.
Koska Tanska piti tuolloin päätöstä markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena, se ei toimittanut kyseisiä asiakirjoja komissiolle.
With respect to the restructuring plan and the economic viability of Combus, two questions have arisen in the course of the procedure:
Menettelyn aikana on noussut esiin kaksi rakenneuudistussuunnitelmaan ja Combusin taloudelliseen kannattavuuteen liittyvää kysymystä:
Danske Busvognmaend considers that no restructuring plan was available when the capital injection of 1999 was made.
Danske Busvognmaend katsoo, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa ollut käytettävissä silloin, kun vuoden 1999 pääomasijoitus tehtiin.
Further to this, Danske Busvognmaend claims that a restructuring plan cannot be drawn up in arrears,
Lisäksi Danske Busvognmaend väittää, ettei rakenneuudistussuunnitelmaa voida laatia jälkeenpäin.
Are the conditions set out for a restructuring plan in the 1994 guidelines fulfilled?
Täyttyvätkö vuoden 1994 suuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetetut edellytykset?
Time of availability of the restructuring plan
Rakenneuudistussuunnitelman saatavuusajankohta
The Commission considers that with respect to the time of the availability of the restructuring plan, it is necessary to distinguish between the material existence of the plan and its submission to the Commission.
Komissio katsoo, että kun on kyse rakenneuudistussuunnitelman saatavuusajankohdasta, on syytä tehdä ero valmiin suunnitelman ja sen komissiolle toimittamisen välillä.
Material existence of the restructuring plan.
Rakenneuudistussuunnitelman valmistuminen.
The ECJ has decided in France v Commission that the authorities of the Member State granting the restructuring aid have to possess, ‘when the disputed aid was granted, a restructuring plan meeting the requirements [of the Rescue and Restructuring guidelines]’ [55].
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on asiassa Ranska vastaan komissio tekemässään ratkaisussa todennut, että rakenneuudistustukea myöntävän jäsenvaltion viranomaisilla on oltava hallussaan ”riidanalaisen tuen myöntämisen ajankohtana rakenneuudistussuunnitelma, joka olisi täyttänyt [pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen] edellytykset” [55].
For the present case, this means that Denmark needed to have in its possession a restructuring plan meeting the requirements of the 1994 restructuring guidelines the latest when the first capital injection in 1999 was made.
Käsillä olevassa tapauksessa tämä edellyttää, että Tanskalla oli oltava hallussaan vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma viimeistään silloin, kun ensimmäinen pääomasijoitus tehtiin vuonna 1999.
As described above, the capital injection in 1999 was based on a calculation of the capital needs of Combus and a restructuring plan, which had been drawn up by the law firm Kromann and Münter and the management of Combus.
Edellä kuvatun mukaisesti vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen laskentaperusteena käytettiin Combusin pääomantarvetta ja rakenneuudistussuunnitelmaa, jonka olivat laatineet lakiasiaintoimisto Kromann & Münter ja Combusin johto.
The restructuring plan foresaw that Combus would return to economic viability in 2001, if a capital injection of DKK 300 million took place and the management of the company would implement the foreseen restructuring measures.
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Combusin taloudellinen kannattavuus palautuisi vuonna 2001, jos 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitus toteutuisi ja yhtiön johto panisi suunnitellut rakenneuudistustoimenpiteet täytäntöön.
The restructuring plan formed the basis on which the Danish ministry for transport prepared the confidential bill of 27 may 1999, which approved the capital injection.
Tanskan liikenneministeriö valmisteli 27 päivänä toukokuuta 1999 pääomasijoituksen hyväksymistä koskevan luottamuksellisen lakialoitteen tämän rakenneuudistussuunnitelman pohjalta.
The Commission concludes that the restructuring aid to Combus was granted only after a restructuring plan was available to the Danish government.
Komissio päättelee, että Combusille myönnettiin rakenneuudistustukea vasta sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma oli Tanskan hallituksen saatavilla.
This leaves the question open as to whether this restructuring plan meets the requirements of the 1994 restructuring guidelines.
Näin jää ratkaisematta, täyttääkö kyseinen rakenneuudistussuunnitelma vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset.
Submission of the restructuring plan to the Commission.
Rakenneuudistussuunnitelman toimittaminen komissiolle.
The Commission has, as rightly pointed out by the Danish government, in its submission to the ECJ in France v Commission, stated that ‘the French Government did not submit a credible restructuring plan to the Commission’ and ‘[n]or has any such plan been submitted to the Commission by the French authorities since the proceedings were initiated’ [56].
Kuten Tanskan hallitus perustellusti huomauttaa, komissio on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle asian Ranska vastaan komissio yhteydessä toimittamassaan asiakirjassa todennut, että ”Ranskan hallitus ei ole esittänyt komissiolle uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa” ja että ”Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle tällaista suunnitelmaa myöskään menettelyn aloittamisen jälkeen” [56].
It results from this statement, which has not been contradicted by the Court, that the restructuring plan needs to be available to the Commission at the latest at the date the Commission takes its decision.
Tuomioistuin ei ole kiistänyt tätä lausuntoa, jonka perusteella rakenneuudistussuunnitelman on oltava komission käytettävissä viimeistään sinä päivänä, jolloin komissio tekee päätöksensä.
In the present case, the Danish authorities have submitted to the Commission in April 2007 a total of four notes dated 26 April 1999, 15 May 1999, and twice 18 May 1999.
Nyt käsiteltävässä asiassa Tanskan viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle huhtikuussa 2007 yhteensä neljä muistiota, joista kaksi on päivätty 26 päivänä huhtikuuta 1999 ja 15 päivänä toukokuuta 1999 ja toiset kaksi 18 päivänä toukokuuta 1999.
Three of the notes have been written by Kromann and Münter, one by KPMG.
Lakiasiaintoimisto Kromann & Münter on laatinut kolme muistiota ja KPMG yhden.
The Danish authorities consider that the three notes of Kromann and Münter constitute the financial restructuring plan, and the note of KPMG the operational restructuring plan.
Tanskan viranomaiset katsovat, että taloudellinen rakenneuudistussuunnitelma koostuu Kromann & Münterin laatimista kolmesta muistiota ja operatiivinen rakenneuudistussuunnitelma KPMG:n muistiosta.
Restructuring plan meeting the requirements of the 1994 guidelines
Vuoden 1994 suuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma
The Danish government has submitted to the Commission that the four memos of Kromann and Münter and KPMG constitute a restructuring plan meeting the requirements of the 1994 guidelines.
Tanskan hallitus on ilmoittanut komissiolle, että vuoden 1994 suuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma koostuu Kromann & Münterin ja KPMG:n laatimista neljästä muistiosta.
The Commission notes that the memo of KPMG merely restates the intentions of the board and the management of Combus, as they had been decided in November 1998 and April 1999.
Komissio huomauttaa, että KPMG:n muistiossa ainoastaan toistetaan Combusin hallituksen ja johdon suunnitelmat sellaisina kuin niistä oli päätetty marraskuussa 1998 ja huhtikuussa 1999.
KPMG points out that they did not perform a budget examination, but worked on the assumptions made by Combus.
KPMG huomauttaa, ettei se tehnyt talousarviotarkistusta, vaan käytti lähtökohtana Combusin tekemiä oletuksia.
In other words, KPMG had not verified whether the assumptions on which its work was based were realistic.
Toisin sanoen KPMG ei ollut selvittänyt, oliko sen työn perustana olevilla olettamuksilla todellisuuspohjaa.
Therefore, the Commission considers that the restructuring plan does not fulfil the criterion ‘based on realistic assumptions’, because the Danish government never verified whether the assumptions were realistic.
Siksi rakenneuudistussuunnitelma ei komission mielestä täytä edellytystä, jonka mukaan se on laadittava ”realististen oletusten perusteella”, sillä Tanskan hallitus ei koskaan selvittänyt oletusten realistisuutta.
Furthermore, the Commission notes that the KPMG memo only analyses some of Combus’ areas of activity, and does so not based on the individual bus contracts, but based on summary assumptions about bus areas.
Lisäksi komissio panee merkille, että KPMG:n laatimassa muistiossa analysoidaan vain joitakin Combusin toiminnan osa-alueita ja ettei analyysi perustu yksittäisiin liikennöintisopimuksiin, vaan liikennöintialueita koskeviin summittaisiin olettamuksiin.
The restructuring plan is hence incomplete, because it covers only part of Combus’ activities, and not detailed enough, as it is not based on the individual contracts, which form the basis of Combus’ business.
Näin ollen rakenneuudistussuunnitelmassa on puutteita, koska se kattaa vain osan Combusin toiminnasta, eikä se ole riittävän yksityiskohtainen, sillä se ei perustu yksittäisiin sopimuksiin, jotka ovat Combusin liiketoiminnan perusta.
Finally, the Commission notes that the proposed restructuring measures are neither broken down by bus area, nor are individual saving targets allocated to the individual restructuring measure.
Komissio panee lisäksi merkille, ettei ehdotettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ole jaoteltu liikennöintialueiden mukaan eikä eri säästökohteita kohdistettu yksilöityihin rakenneuudistustoimenpiteisiin.
In addition, the accountants did not verify whether the cost savings expected by the management were realistic.
Tilintarkastajat eivät myöskään selvittäneet, olivatko yritysjohdon kustannussäästöjä koskevat odotukset realistisia.
The three documents concerning the financial restructuring do not address the operational restructuring at all.
Kolmessa taloudellista rakenneuudistusta koskevassa asiakirjassa ei käsitellä lainkaan toiminnallista rakenneuudistusta.
Hence, they cannot remedy the missing parts of the KPMG memo.
Näin ollen niillä ei voida täydentää KPMG:n muistion puuttuvia osia.
In view of these elements, the Commission concludes that the four documents presented by Denmark as restructuring plan do not meet the conditions set out in the 1994 guidelines for a restructuring plan.
Edellä esitettyjen tekijöiden perusteella komissio päättelee, että ne neljä asiakirjaa, jotka Tanska esitti rakenneuudistussuunnitelmana, eivät täytä vuoden 1994 suuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetettuja edellytyksiä.
Conclusion on the 1999 measure
Vuoden 1999 toimenpidettä koskevat päätelmät
The existence of a restructuring plan meeting the requirements of the guidelines is a condition sine qua non for the approval of a restructuring aid.
Suuntaviivojen edellytykset täyttävä rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistustuen hyväksymisen ehdoton edellytys.
Hence, and without examining the other criteria, the Commission concludes that the 1999 measure cannot be authorised based on the 1994 restructuring guidelines.
Tarkastelematta muita edellytyksiä komissio päätteleekin, että vuonna 1999 toteutettua toimenpidettä ei voida hyväksyä vuoden 1994 rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella.
COMPATIBILITY OF THE 2001 MEASURE BY VIRTUE OF ARTICLE 87(3)(C) EC
VUODEN 2001 TOIMENPITEEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN C ALAKOHDAN NOJALLA
The Commission adopted its original guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty in 1994 [57].
Komissio antoi vuonna 1994 ensimmäiset suuntaviivat vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitetusta valtiontuesta [57].
A new version of the guidelines was adopted in 1999 [58] followed by the latest version of the guidelines dating from 2004 [59].
Suuntaviivoista annettiin uusi toisinto vuonna 1999 [58] ja sen jälkeen vuodelta 2004 peräisin oleva uusin toisinto [59].
As regards the ratione temporis application of these guidelines, points 103 and 104 of the 2004 guidelines state, as regards notified aid:
Näiden suuntaviivojen ajallisesta soveltamisesta todetaan vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 103 ja 104 kohdassa seuraavaa, ilmoitetun tuen osalta:
‘Notifications registered by the Commission prior to 10 October 2004 will be examined in the light of the criteria in force at the time of notification.’
”Komission ennen 10 päivää lokakuuta 2004 kirjaamia ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti.”
The 2001 measure granted to Combus constitutes notified aid.
Combusille vuonna 2001 myönnetyssä toimenpiteessä on kyse ilmoitetusta tuesta.
It was notified prior to the coming into force of the 2004 guidelines and after the entry into force of the 1999 guidelines.
Siitä ilmoitettiin ennen vuoden 2004 suuntaviivojen voimaantuloa ja vuoden 1999 suuntaviivojen voimaan astumisen jälkeen.
Consequently, the 1999 restructuring guidelines apply to the 2001 measure.
Näin ollen vuonna 2001 toteutettuun toimenpiteeseen sovelletaan vuonna 1999 annettuja rakenneuudistussuuntaviivoja.
Section 3.2 of the 1999 restructuring guidelines sets out the following conditions for authorising restructuring aid:
Vuonna 1999 annettujen rakenneuudistussuuntaviivojen 3.2. jaksossa vahvistetaan seuraavat rakenneuudistustuen hyväksymisedellytykset:
The company must qualify as a company in difficulty within the meaning of the Guidelines.
Yhtiötä on voitava pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yhtiönä.
Therefore, the granting of the aid is conditional on implementation of the restructuring plan which must be endorsed by the Commission.
Edellytyksenä tuen myöntämiselle on näin ollen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut.
The company must fully implement the restructuring plan.
Yrityksen on pantava rakenneuudistussuunnitelma täytäntöön kokonaisuudessaan.
The aid must be limited to the minimum and a significant contribution is expected from the beneficiary.
Tuki on rajattava välttämättömään, ja tuensaajien on osallistuttava merkittävällä määrällä omia varojaan.
Combus as a firm in difficulty
Combus vaikeuksissa olevana yrityksenä
The Commission has established in its decision to initiate the procedure that Combus was a firm in difficulty in the sense of the 1999 restructuring guidelines.
Päätöksessä menettelyn aloittamisesta komissio on vahvistanut, että Combus oli vaikeuksissa oleva yritys vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä.
Neither the Danish government nor Danske Busvognmaend has contested this finding.
Tanskan hallitus ja Danske Busvognmaend eivät ole kiistäneet tätä toteamusta.
Accordingly, the Commission concludes that Combus was a firm in difficulty.
Näin ollen Combus oli komission päätelmien mukaan vaikeuksissa oleva yritys.
Restructuring plan and restoration of long-term viability
Rakenneuudistussuunnitelma ja pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
The grant of restructuring aid is conditional on implementation of the restructuring plan which must be endorsed by the Commission in the case of all individual aid measures.
Edellytyksenä rakenneuudistustuen myöntämiselle on rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, jonka komissio on vahvistanut jokaisen yksittäisen tuen osalta.
Restructuring aid must therefore be linked to a viable restructuring plan to which the Member State commits itself [60].
Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon jäsenvaltio sitoutuu [60].
In particular, the restructuring plan must include:
Rakenneuudistussuunnitelman on sisällettävä erityisesti seuraavat asiat:
a market survey,
μarkkinatutkimus,
a description of the circumstances that led to the company’s difficulties, thereby providing a basis for assessing whether the proposed measures are appropriate.
κuvaus yrityksen vaikeuksiin johtaneista olosuhteista. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia.
It must enable the firm to progress towards a new structure that offers it prospects for long-term viability and enables it to stand on its own feet,
Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla palautuvat pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti,
a description for a turnaround that will enable the company, after completing its restructuring, to cover all its costs including depreciation and financial charges.
κuvaus yrityksen muuttamisesta siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina.
The expected return on capital must be enough to enable the restructured firm to compete in the marketplace on its own merits.
Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman odotetun tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla markkinoilla omin voimin.
The Danish government has transmitted the restructuring plan for Combus on 8 and 23 January 2001 to the Commission (see detailed description in part II).
Tanskan hallitus on toimittanut Combusin rakenneuudistussuunnitelman komissiolle 8 ja 23 päivänä tammikuuta 2001 (ks. osassa 2 annettu yksityiskohtainen selvitys).
With respect to the 2001 restructuring plan and the economic viability of Combus, the Commission had raised in its decision to open the procedure doubts as to the economic viability of Combus.
Vuoden 2001 rakenneuudistussuunnitelmasta ja Combusin taloudellisesta kannattavuudesta voidaan todeta, että komissio on menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäillyt Combusin taloudellista kannattavuutta.
Points 31 to 34 of the 1999 restructuring guidelines set out in this respect that the restructuring plan ‘must restore the long-term viability of the firm within a reasonable timescale and on the basis of realistic assumptions as to future operating conditions’ and further that ‘[t]he improvement in viability must derive mainly from internal measures contained in the restructuring plan and may be based on external factors such as variations in prices and demand over which the company has no great influence if the market assumptions made are generally acknowledged’.
Vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 31–34 kohdassa todetaan elinkelpoisuuden palauttamisesta, että rakenneuudistussuunnitelman on ”mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella”. Jäljempänä todetaan, että ”elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän vaihtelun kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys tuskin voi itse vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä”.
Restructuring must involve ‘the abandonment of activities which would remain structurally loss-making even after restructuring’.
Rakenneuudistus edellyttää ”sellaisen toiminnan lopettamista, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista”.
Danske Busvognmaend considers in its submission that Combus was not economically viable as a public company, but only after its sale to Arriva.
Danske Busvognmaend katsoo toimittamissaan asiakirjoissa, että Combus ei ollut taloudellisesti kannattava valtionyhtiönä, vaan vasta Arrivalle myynnin jälkeen.
In its Combus judgment, the CFI found that ‘the Commission's reasoning must be considered as expressing serious doubt as to Combus’s viability for the purposes of that article [i.e. article 87 EC treaty] and the Guidelines, a doubt which the Commission did not, however, believe it was bound to clarify since article 73 EC seemed to be a sufficient legal basis for the authorisation of the aid in question. Since that latter provision may not be so relied on (…), the payment of DKK 300 million is no longer validly authorised in the contested decision. (…) Consequently, Combus’s viability cannot in any manner be considered as established [61].’
Asiassa Combus antamassaan tuomiossa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että ”komission päätelmää on päinvastoin pidettävä edellä mainitussa määräyksessä [eli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa] ja suuntaviivoissa tarkoitettuna ilmaisuna Combusin kannattavuutta koskevista vakavista epäilyistä, joiden selventämistä komissio ei kuitenkaan katsonut velvollisuudekseen, koska EY 73 artikla näytti sen mielestä muodostavan riittävän oikeudellisen perustan kyseessä olevan tuen sallimiselle. Koska tähän määräykseen ei voida tässä tarkoituksessa kuitenkaan vedota […], riidanalainen päätös ei enää sisällä pätevää lupaa 300 miljoonan DKK:n summan maksamiselle. […] Näin ollen ei voida missään tapauksessa katsoa, että Combusista olisi tehty kannattava” [61].
These doubts, which the Commission has set out in its decision to initiate the procedure (recitals 106 to 109), related to the fact that the Commission had not established the economic viability of Combus without the part of the State aid which the Commission had authorised, in its initial decision, as public service compensation.
Nämä epäilykset, jotka komissio esitti uudelleen päätöksessä menettelyn aloittamisesta (johdantokappale 106–109), liittyivät siihen, ettei komissio ollut todennut Combusia taloudellisesti kannattavaksi ilman sitä valtiontuen osaa, jonka komissio oli alkuperäisessä päätöksessään hyväksynyt korvauksena julkisesta palvelusta.
As the CFI ruled that this aid could not be authorised as public service compensation, it concluded that the economic viability of Combus was no longer established in the initial decision of the Commission.
Koska kyseistä tukea ei ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion mukaan voitu hyväksyä korvaukseksi julkisesta palvelusta, se totesi päätelmissään, ettei Combusin taloudelliselle kannattavuudelle enää ollut perusteita komission alkuperäisessä päätöksessä.
As the Danish government points rightly out, the CFI has not carried out an economic analysis of the restructuring plan in order to annul the Commission’s initial decision.
Kuten Tanskan hallitus perustellusti huomauttaa, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin ei ole tehnyt rakenneuudistussuunnitelmasta taloudellista analyysiä kumotakseen komission alkuperäisen päätöksen.