natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Those measures are aimed at gathering as much data as possible on the prevalence of TSE other than bovine spongiform encephalopathy (BSE) in ovine and caprine animals, and on possible links with BSE and transmissibility to humans.
Toimenpiteillä on tarkoitus kerätä mahdollisimman paljon tietoa muiden TSE:iden kuin naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE:n) esiintyvyydestä lampaissa ja vuohissa sekä niiden mahdollisista yhteyksistä BSE:hen ja tarttuvuudesta ihmisiin.
The measures are also aimed at reducing as much as possible the occurrence of TSE.
Toimenpiteillä on myös tarkoitus vähentää TSE-tautitapauksia niin paljon kuin mahdollista.
The measures include the removal of specified risk materials, an extensive active monitoring programme, measures applicable to flocks infected with TSE and voluntary breeding schemes to increase resistance to TSE in the ovine population.
Toimenpiteisiin sisältyy määriteltyjen riskiainesten poistaminen, laaja aktiivinen seurantaohjelma, TSE-tartunnan saaneisiin karjoihin sovellettavat toimenpiteet sekä vapaaehtoiset jalostusohjelmat, joilla lisätään lammaspopulaatioiden vastustuskykyä TSE:ille.
Since the introduction of such measures and with the information obtained from active surveillance programmes carried out in the Member States, no epidemiological link has ever been established between TSE, other than BSE, in ovine and caprine animals and TSE in humans.
Sen jälkeen, kun nämä toimenpiteet on otettu käyttöön ja on saatu tietoja jäsenvaltioissa toteutetuista aktiivisen seurannan ohjelmista, ei ole löydetty yhteyttä lampaissa ja vuohissa esiintyvien muiden TSE:iden kuin BSE:n ja ihmisissä esiintyvien TSE:iden välillä.
Article 7 of Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety [2] provides that in specific circumstances where, following an assessment of available information, the possibility of harmful effects on health is identified but scientific uncertainty persists, provisional risk management measures necessary to ensure a high level of health protection may be adopted, pending further scientific information for a more comprehensive risk assessment.
Elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 [2] säädetään, että jos tietyissä tapauksissa käytettävissä olevien tietojen arvioinnin perusteella terveyshaitan mahdollisuus tunnistetaan, mutta asiasta ei vielä ole tieteellistä varmuutta, voidaan toteuttaa yhteisön päättämän korkeatasoisen terveyden suojelun varmistamisen edellyttämiä väliaikaisia riskinhallintatoimenpiteitä, kunnes on saatu täydentävä tieteellinen tieto kattavampaa riskinarviointia varten.
It also stipulates that such measures must be proportionate and no more restrictive of trade than is required to achieve the high level of health protection sought, regard being had to technical and economic feasibility and other factors regarded as legitimate in the matter under consideration.
Asetuksessa säädetään myös, että toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia eivätkä ne saa rajoittaa kauppaa enemmän kuin on tarpeen tavoitteena olevan korkeatasoisen terveyden suojelun saavuttamiseksi, ja niissä on otettava huomioon tekninen ja taloudellinen toteutettavuus sekä muut tarkasteltavana olevan asian kannalta perustellut tekijät.
The measures are to be reviewed within a reasonable period of time.
Toimenpiteitä on tarkasteltava uudelleen kohtuullisen ajan kuluessa.
On 8 March 2007 the European Food Safety Authority (EFSA) adopted an opinion on certain aspects related to the risk of TSE in ovine and caprine animals [3].
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) antoi 8 päivänä maaliskuuta 2007 lausunnon tietyistä lampaiden ja vuohien TSE-riskeihin liittyvistä näkökohdista [3].
In that opinion, EFSA concluded that ‘there is no evidence for an epidemiological or molecular link between classical and/or atypical scrapie and TSEs in humans.
Kyseisessä EFSA:n lausunnossa todetaan, että ”epidemiologisesta tai molekyylitason yhteydestä klassisen ja/tai epätyypillisen scrapien ja ihmisissä esiintyvien TSE:iden välillä ei ole näyttöä.
The BSE agent is the only TSE agent identified as zoonotic.
BSE-taudinaiheuttaja on ainoa zoonoosien aiheuttajaksi tunnistettu TSE-taudinaiheuttaja.
However, at the current stage of scientific knowledge, neither their diagnostic sensitivity nor their specificity can be assumed to be perfect’.
Tämänhetkisen tieteellisen tiedon mukaan niiden diagnostisen herkkyyden tai spesifisyyden ei kuitenkaan voida olettaa olevan täydellisiä”.
Following that opinion and in the framework of the Communication from the Commission — TSE Road map of 15 July 2005 [4], and in line with the SANCO work programme 2006-07 on TSEs of 21 November 2006 [5], Commission Regulation (EC) No 727/2007 of 26 June 2007 amending Annexes I, III, VII and X to Regulation (EC) No 999/2001 of the European Parliament and of the Council laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies [6] was adopted.
Kyseisen lausunnon perusteella, 15 päivänä heinäkuuta 2005 annetun TSE-suunnitelmaa koskevan komission tiedonannon [4] puitteissa ja 21 päivänä marraskuuta 2006 julkaistun ajanjaksoa 2006–2007 koskevan terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston TSE-työohjelman [5] mukaisesti annettiin 26 päivänä kesäkuuta 2007 komission asetus (EY) N:o 727/2007 [6] tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden I, III, VII ja X muuttamisesta.
The amendments made to Regulation (EC) No 999/2001 by Regulation (EC) No 727/2007 were aimed at adjusting the measures initially taken as regards TSE in ovine and caprine animals, to take account of updated scientific evidence.
Asetukseen (EY) N:o 999/2001 asetuksella (EY) N:o 727/2007 tehdyillä muutoksilla haluttiin mukauttaa lampaiden ja vuohien TSE:ihin liittyviä alun perin toteutettuja toimenpiteitä uusimman tieteellisen näytön huomioon ottamiseksi.
Regulation (EC) No 999/2001, as amended by Regulation (EC) No 727/2007, therefore discontinued the obligation to cull the entire flock and provided for certain alternative measures to culling in the event of confirmation of an outbreak of TSE in a holding of ovine or caprine animals and where the presence of bovine spongiform encephalopathy (BSE) had been excluded.
Sen vuoksi asetuksessa (EY) N:o 999/2001, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 727/2007, ei enää velvoiteta koko karjan teurastamiseen tapauksissa, joissa lammas- tai vuohitilalla varmistuu TSE-tautitapaus ja naudan spongiformisen enkefalopatian (BSE) esiintyminen on suljettu pois, vaan asetuksessa säädetään tietyistä teurastamiselle vaihtoehtoisista toimenpiteistä.
In particular, taking into account the fact that the sector for ovine and caprine animals is different across the Community, Regulation (EC) No 999/2001, as amended by Regulation (EC) No 727/2007, introduced the possibility for Member States to apply alternative policies, as laid down in Regulation (EC) No 727/2007, depending on the specific characteristics of the sector in each Member State.
Koska lampaan- ja vuohenkasvatusaloilla eri puolilla yhteisöä on eroja, asetuksella (EY) N:o 999/2001, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 727/2007, annettiin jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa asetuksessa (EY) N:o 727/2007 säädettyjä vaihtoehtoisia toimintatapoja sen mukaan, mitkä ovat alan erityispiirteet kussakin jäsenvaltiossa.
On 17 July 2007, in Case T-257/07, France brought an action against the European Commission before the Court of First Instance of the European Communities, applying for the partial annulment of point 2.3(b)(iii), point 2.3(d) and point 4 of Chapter A of Annex VII to Regulation (EC) No 999/2001, as amended by Regulation (EC) No 727/2007, in particular regarding the measures to be applied to TSE-affected flocks, or alternatively the entire annulment of that Regulation.
Ranska nosti 17 päivänä heinäkuuta 2007 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa Euroopan komissiota vastaan kanteen (asia T-257/07), jossa vaaditaan asetuksen (EY) N:o 999/2001, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 727/2007, osittaista kumoamista etenkin TSE-tartunnan saaneisiin karjoihin sovellettavien toimenpiteiden osalta (liitteessä VII olevan A luvun 2.3 kohdan b alakohdan iii alakohta, 2.3 kohdan d alakohta ja 4 kohta) tai vaihtoehtoisesti koko asetuksen kumoamista.
In its Order of 28 September 2007 [7], the Court suspended the application of those provisions pending delivery of a final judgment.
Syyskuun 28 päivänä 2007 antamassaan määräyksessä [7] tuomioistuin keskeytti kyseisten säännösten soveltamisen väliaikaisena toimenpiteenä ennen lopullisen tuomion julistamista.
In the Order of 28 September 2007, the Commission’s assessment of the available scientific data on the possible risks was questioned.
Syyskuun 28 päivänä 2007 annetussa määräyksessä kyseenalaistettiin komission arviointi mahdollisia riskejä koskevista käytettävissä olevista tieteellisistä tiedoista.
Accordingly, the Commission subsequently asked EFSA to assist it in clarifying the two main premises on which Regulation (EC) No 727/2007 was based.
Tämän jälkeen komissio pyysi EFSA:lta apua selventääkseen asetuksen (EY) N:o 727/2007 taustalla olevia kahta pääperustetta.
Firstly, the absence of any scientific evidence demonstrating that any TSE agent, other than BSE, may be considered to be a zoonotic agent.
Ensimmäinen peruste on se, että ei ole tieteellistä näyttöä sille, että muita TSE-taudinaiheuttajia kuin BSE-taudinaiheuttajaa voitaisiin pitää zoonoosien aiheuttajana.
Secondly, the possibility to distinguish through molecular and biological tests between BSE and other animal TSE in ovine and caprine animals.
Toisena perusteena on mahdollisuus tehdä molekyylitestein ja biologisin testein ero BSE:n ja muiden lampaissa ja vuohissa esiintyvien eläinten TSE:iden välillä.
On 24 January 2008, EFSA adopted the scientific and technical clarification [8], as regards the interpretation of some facets of the conclusions of its Opinion of 8 March 2007, which had been taken into account for the adoption of Regulation (EC) No 727/2007.
EFSA antoi 24 päivänä tammikuuta 2008 tieteellisen ja teknisen selvennyksen [8], joka koskee sen 8 päivänä maaliskuuta 2007 antamassa lausunnossa esitettyjen päätelmien tiettyjen näkökantojen tulkintaa; lausunto oli otettu huomioon annettaessa asetus (EY) N:o 727/2007.
As regards the transmissibility of TSE, EFSA confirmed that:
EFSA vahvisti seuraavat TSE:n tarttuvuutta koskevat päätelmät:
in ovine animals, no TSE agents other than those causing Classical Scrapie and Atypical Scrapie have been identified,
lampaissa ei ole tunnistettu muita TSE-taudinaiheuttajia kuin niitä, jotka aiheuttavat klassista ja epätyypillistä scrapieta;
in caprine animals, no TSE agents other than those causing BSE, Classical Scrapie and Atypical Scrapie have been identified,
vuohissa ei ole tunnistettu muita TSE-taudinaiheuttajia kuin niitä, jotka aiheuttavat BSE:tä sekä klassista ja epätyypillistä scrapieta;
the operational term ‘BSE’ covers a TSE of bovine animals that could be caused by at least three distinct TSE agents with heterogeneous biological properties,
käyttötermi ’BSE’ kattaa nautaeläinten TSE:n, jota voi aiheuttaa ainakin kolme eri TSE-taudinaiheuttajaa, joiden biologiset ominaisuudet poikkeavat toisistaan;
the operational term ‘Classical Scrapie’ covers a TSE of ovine and caprine animals caused by several TSE agents with heterogeneous biological properties,
käyttötermi ’klassinen scrapie’ kattaa lampaiden ja vuohien TSE:n, jota aiheuttavat useat eri TSE-taudinaiheuttajat, joiden biologiset ominaisuudet poikkeavat toisistaan;
the operational term ‘Atypical Scrapie’ covers a TSE of ovine and caprine animals that differs from Classical Scrapie.
käyttötermi ’epätyypillinen scrapie’ kattaa lampaiden ja vuohien TSE:n, joka poikkeaa klassisesta scrapiesta.
Currently, it is a subject for debate whether it is caused by one or more TSE agents.
Toistaiseksi ei tiedetä varmasti, aiheuttaako sitä yksi vai useampi TSE-taudinaiheuttaja.
However, EFSA cannot exclude transmissibility to humans of other TSE agents other than BSE as:
EFSA ei voi kuitenkaan sulkea pois muiden TSE-taudinaiheuttajien kuin BSE:n tarttuvuutta ihmisiin, sillä
experimental transmissions to primate and to transgenic mouse models expressing the human PrP gene are currently used to evaluate the potential capacity of a TSE agent to cross the human species barrier,
TSE-taudinaiheuttajan mahdollista kykyä siirtyä muista lajeista ihmiseen arvioidaan tällä hetkellä kokein, joissa taudinaiheuttajaa siirretään kädellisiin ja ihmisen PrP-geeniä ilmentäviin muuntogeenisiin hiirimalleihin;
TSE agents other than the Classical BSE agent from three field TSE cases (two Classical Scrapie cases and one L type BSE case) have been demonstrated to cross the modelled human species barrier,
kolmessa esiintyneessä TSE-tapauksessa (kaksi klassista scrapietapausta ja yksi L-tyypin BSE-tapaus) kyseessä olleiden muiden TSE-taudinaiheuttajien kuin klassisen BSE:n taudinaiheuttajan on osoitettu ylittävän ihmisen mallinnetun lajirajan;
some limitations to these models have to be considered, including the uncertainty of how well they represent the human species barrier and the uncertainty of how well the experimental inoculation route employed represents exposure under natural conditions.
on otettava huomioon mallinnosten tietyt rajoitukset kuten epävarmuus siitä, kuinka hyvin ne edustavat ihmisen lajirajaa ja kuinka hyvin kokeissa käytetty inokulaatioreitti vastaa altistumista luonnollisissa olosuhteissa.
It appears from EFSA’s clarifications that the biodiversity of the disease agents in ovine and caprine animals is an important element which does not make it possible to exclude transmissibility to humans and that that diversity increases the likelihood of one of the TSE agents being transmissible.
EFSA:n selvityksistä käy ilmi, että lampaissa ja vuohissa esiintyvien taudinaiheuttajien biologinen monimuotoisuus on merkittävä seikka, jonka vuoksi tarttuvuus ihmiseen ei ole pois suljettu mahdollisuus, ja että tämä monimuotoisuus lisää jonkin TSE-taudinaiheuttajan tarttuvuuden todennäköisyyttä.
However, EFSA acknowledges that there is no scientific evidence of any direct link between TSE in ovine and caprine animals, other than BSE, and TSE in humans.
Samalla EFSA myöntää, että lampaissa ja vuohissa esiintyvien muiden TSE:iden kuin BSE:n välittömästä yhteydestä ihmisissä esiintyvään TSE:hen ei ole tieteellistä näyttöä.
The EFSA viewpoint that transmissibility to humans of TSE agents in ovine or caprine animals cannot be excluded is based on experimental studies on human species barrier and animal models (primates and mice).
EFSA:n näkemys, jonka mukaan lampaissa ja vuohissa esiintyvien TSE-taudinaiheuttajien ihmisiin tarttuvuuden mahdollisuutta ei voida sulkea pois, perustuu ihmisen lajirajaa koskeviin ja eläinmalleilla (kädelliset ja hiiret) tehtyihin kokeellisiin tutkimuksiin.
Those models, however, do not take into account genetic characteristics of humans which have a major influence on relative susceptibility to prion diseases.
Eläinmalleissa ei kuitenkaan oteta huomioon ihmisen geneettisiä ominaisuuksia, jotka vaikuttavat huomattavasti suhteelliseen alttiuteen prionitaudeille.
They also have limitations when extrapolating results to natural conditions, in particular regarding how well they represent the human species barrier and the uncertainty of how well the experimental inoculation route employed represents exposure under natural conditions.
Niihin liittyy myös tiettyjä rajoituksia, jotka koskevat tulosten vastaavuutta luonnollisissa olosuhteissa ja etenkin sitä, kuinka hyvin ne edustavat ihmisen lajirajaa ja kuinka hyvin kokeissa käytettävä inokulaatioreitti vastaa altistumista luonnollisissa olosuhteissa.
On that basis, it may be considered that although a risk of transmissibility to humans of TSE agents in ovine or caprine animals cannot be excluded, that risk would be extremely low, taking into account the fact that the evidence of transmissibility is based on experimental models which do not represent the natural conditions related to the real human species barrier and the real routes of infection.
Tällä perusteella voidaan katsoa, että vaikka lampaissa ja vuohissa esiintyvien TSE-taudinaiheuttajien ihmisiin tarttuvuuden riskiä ei voida sulkea pois, riski on erittäin pieni, kun otetaan huomioon, että näyttö tarttuvuudesta perustuu kokeellisiin malleihin, jotka eivät edusta todelliseen ihmisen lajirajaan ja todellisiin tartuntareitteihin liittyviä luonnollisia olosuhteita.
As regards the discriminatory tests, EFSA confirmed that:
EFSA vahvisti seuraavat erottelevia testejä koskevat päätelmät:
based on the limited data available, the discriminatory tests as implemented at European Union level are practicable tools for screening of field TSE cases, as referred to in point 3.2(c) of Chapter C of Annex X to Regulation (EC) No 999/2001, fulfilling the objective of rapid and reproducible identification of TSE cases that have a signature compatible with Classical BSE agent,
saatavilla olevien vähäisten tietojen perusteella Euroopan unionissa toteutettavat asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä olevan C luvun 3.2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut erottelevat testit ovat käyttökelpoisia välineitä TSE-tapausten seulontaan kentällä ja ne täyttävät tavoitteen, joka koskee sellaisten TSE-tapausten nopeaa ja toistettavissa olevaa tunnistamista, joiden tunnusmerkit ovat yhdenmukaiset klassisen BSE-taudinaiheuttajan kanssa;
those discriminatory tests cannot be considered to be perfect because of the current lack of understanding of both the true biodiversity of TSE agents in ovine and caprine animals and how the agents interact in case of co-infection.
mainittuja erottelevia testejä ei voida pitää täydellisinä, koska lampaissa ja vuohissa esiintyvien TSE-taudinaiheuttajien todellisesta biologisesta monimuotoisuudesta ja taudinaiheuttajien yhteisvaikutuksesta samanaikaisissa infektioissa ei vielä ole riittävästi tietoa.
Following a request by the Commission for clarification as to whether the absence of statistically sufficient data on the performance of the tests is compensated by the procedure in place, which includes a ring trial with additional molecular testing methods in different laboratories and an evaluation by an expert panel chaired by the Community Reference Laboratory for TSEs, EFSA explained that:
Komissio oli pyytänyt selvennystä siihen, korvaako käytössä oleva menettely testien suorituskykyä koskevien tilastollisesti riittävien tietojen puuttumisen – menettelyyn kuuluu eri laboratorioissa suoritettavia täydentäviä molekyylitestausmenetelmiä sisältävä yhteistesti ja yhteisön TSE-vertailulaboratorion puheenjohdolla toimivan asiantuntijaryhmän tekemä arviointi – mihin EFSA antoi seuraavan vastauksen:
despite consistent performance in ring trials employing samples from experimental ovine BSE cases, there is uncertainty on about their performance in the field because of the lack of detection of natural BSE in ovine or caprine animals,
huolimatta siitä että yhteistesteillä, joissa on käytetty lampaan BSE:n koetapauksista otettuja näytteitä, on saatu pysyvästi päteviä tuloksia, testien suorituskyvystä kentällä ei olla varmoja, koska lampaissa ja vuohissa ei ole havaittu luonnollista BSE:tä;
TSE positive cases go through the full discriminatory process, including bioassay, only when biochemical discriminatory testing is compatible with BSE signature; therefore, data obtained through this process cannot be used for the evaluation of the sensitivity or the specificity of the discriminatory tests,
TSE-positiiviset tapaukset käyvät läpi koko erottelevan prosessin, biologinen määritys mukaan luettuna, ainoastaan silloin, kun biokemiallisen erottelutestin tulos sopii BSE:n tunnusmerkkeihin; sen vuoksi tästä prosessista saatuja tuloksia ei voida käyttää erottelutestien herkkyyden ja spesifisyyden arvioimiseen;
increasing the number of negative results during TSE discriminatory testing of ovine or caprine animals cannot compensate for the absence of statistically sufficient data on the performance of the tests.
lampaiden ja vuohien TSE:tä koskevien erottelutestien negatiivisten tulosten lisääminen ei korvaa testien suorituskykyä koskevien tilastollisesti riittävien tietojen puuttumista.
EFSA acknowledged that the discriminatory tests established in Regulation (EC) No 999/2001 are practicable tools fulfilling the objective of rapid and reproducible identification of TSE cases that have a signature compatible with the classical BSE agent.
EFSA on tunnustanut, että asetuksella (EY) N:o 999/2001 vakiinnutetut erottelevat testit ovat käyttökelpoisia välineitä täyttämään asetettu tavoite, joka on sellaisten TSE-tapausten nopea ja toistettavissa oleva tunnistaminen, joiden tunnusmerkit ovat yhdenmukaiset klassisen BSE-taudinaiheuttajan kanssa.
Given the absence of scientific evidence of co-infection of BSE and other TSE agents in ovine or caprine animals in natural conditions, and given that the prevalence of BSE in ovine, if present, or caprine animals is very low and therefore the possibility of co-infection would be even lower, the number of BSE cases missed in ovine and caprine animals would be extremely low.
Kun otetaan huomioon tieteellisen näytön puuttuminen BSE-taudinaiheuttajan ja muiden TSE-taudinaiheuttajien samanaikaisesti aiheuttamista infektioista vuohissa ja lampaissa luonnollisissa olosuhteissa sekä se, että BSE:n esiintyvyys lampaissa tai vuohissa – jos sitä yleensä esiintyy – on hyvin alhainen ja samanaikaisten tartuntojen mahdollisuus sen vuoksi sitäkin pienempi, voidaan todeta että lampaissa ja vuohissa huomaamatta jäävien BSE-tapausten määrä olisi erittäin pieni.
Therefore, although the discriminatory tests cannot be considered to be perfect, it is appropriate to consider them as a suitable tool for the purposes of the TSE eradication objectives pursued by Regulation (EC) No 999/2001.
Näin ollen erottelevien testien voidaan katsoa olevan sopiva tapa asetuksen (EY) N:o 999/2001 mukaisiin TSE:n hävittämiseen liittyviin tavoitteisiin huolimatta siitä, että testejä ei voida pitää täydellisinä.
In its Opinion of 25 January 2007 [9], EFSA gave an estimation of the likely prevalence of BSE in ovine animals.
EFSA arvioi BSE:n todennäköistä esiintyvyyttä lampaissa 25 päivänä tammikuuta 2007 antamassaan lausunnossa [9].
The Authority concluded that in high-risk countries there is a rate of less than 0,3 to 0,5 cases of BSE per 10000 healthy slaughtered animals.
Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että erittäin riskialttiissa maissa esiintymistiheys on alle 0,3–0,5 BSE-tapausta 10000 teurastettua tervettä eläintä kohti.
Since the introduction in 2005 of the discriminatory tests procedure, as set out in point 3.2(c) of Chapter C of Annex X to Regulation (EC) No 999/2001, 2798 discriminatory tests have been carried out in TSE-affected ovine animals and 265 discriminatory tests have been carried out in TSE-affected caprine animals and none of them have been confirmed as BSE-like.
Sen jälkeen kun asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteessä X olevan C luvun 3.2 kohdan c alakohdassa säädetty erottelevien testien menetelmä otettiin käyttöön vuonna 2005, TSE-tartunnan saaneille lampaille on tehty 2798 erottelevaa testiä ja TSE-tartunnan saaneille vuohille 265 erottelevaa testiä, eikä yksikään tapauksista ole osoittautunut BSE:n kaltaiseksi.
A high level of protection of human life and health is assured in the pursuit of Community policies.
Yhteisön politiikan toteuttamisessa varmistetaan ihmisten elämän ja terveyden suojelun korkea taso.