natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Csepel furthermore argues that the PPAs fulfil the criteria of Article 87(3) of the EC Treaty in that they significantly contribute to the security of electricity supply in Hungary and, more generally, to the overall development of the Hungarian economy.
Csepeli Erőmű esittää lisäksi, että sähkönhankintasopimukset täyttävät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa esitetyt ehdot, sillä ne lisäävät osaltaan huomattavasti sähkön toimitusvarmuutta Unkarissa ja yleisesti ottaen edistävät Unkarin talouden kehitystä.
The company AES-Tisza suggests (without giving detailed reasons) that the PPAs should be regarded as securing investment in an Article 87(3)(a) region.
AES-Tisza Erőmű esittää (ilman sen tarkempia perusteluja), että sähkönhankintasopimusten olisi katsottava turvaavan sijoitukset perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla alueella.
Moreover, AES-Tisza notes the Opening Decision's lack of clarity with regard to the ‘benchmark’ market price to be used, the meaning of ‘inefficient investment’ and the economic scenarios and time periods applied for the Commission's assessment of compatibility with the common market.
Lisäksi AES-Tisza Erőmű huomauttaa, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ei selkeästi määritellä vertailuperusteena käytettyä markkinahintaa, hukkainvestoinnin käsitettä eikä niitä taloudellisia skenaarioita ja ajanjaksoja, joita on sovellettu komission arvioinnissa toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.
REPLY FROM HUNGARY ON COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
UNKARIN VASTAUS ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIIN
In reaction to the comments of Csepel power plant, Hungary submits that, contrary to what might be inferred from Csepel's comments, its PPA also contains guaranteed minimum off-take quantities.
Unkari on kommentoinut Csepeli Erőműn esittämiä huomautuksia ja todennut, että toisin kuin asianomaisen huomautusten perusteella näyttää, Csepeli Erőműn sähkönhankintasopimus sisältää myös taatut vähimmäismyyntimäärät.
As regards Dunament's argument that it cannot refuse generation under conditions dictated by MVM even to the detriment of Dunament's free market sales, the Hungarian authorities point out that in 2006, MVM initiated the termination of the PPAs with regard to 4 F blocks which, as a result, could have competed directly on the free market for system services.
Dunamenti Erőműn väitteen osalta, jonka mukaan se ei voi kieltäytyä tuotannosta MVM:n sanelemilla ehdoilla silloinkaan, jos tämä haittaisi sen myyntiä vapaille markkinoille, Unkarin viranomaiset huomauttavat, että MVM aloitti vuonna 2006 sähkönhankintasopimusten päättämisen neljän F-lohkon osalta. Sen seurauksena kyseiset lohkot olisivat voineet aloittaa kilpailun suoraan järjestelmäpalvelujen vapailla markkinoilla.
However, Dunament refused to take this opportunity.
Dunamenti Erőmű kuitenkin kieltäytyi tästä mahdollisuudesta.
On the comments of AES-Tisza whereby generators without PPA mainly invested if they fell under the guarantee of mandatory off-take, the Hungarian authorities submit that important power plants and power plant blocks sell electricity on the free market without both PPAs and mandatory off-take (for instance the Dunament G1 block, the Vértes power plant and the Mátra I-II blocks).
Vastauksena AES-Tisza Erőműn väitteisiin, joiden mukaan ilman sähkönhankintasopimusta toimivat tuottajat tekivät sijoituksia lähinnä silloin, jos niille taattiin tietyt vähimmäismyyntimäärät, Unkarin viranomaiset toteavat, että merkittävät voimalaitokset ja voimalaitosten lohkot myyvät sähköä vapailla markkinoilla ilman sähkönhankintasopimuksia ja ilman taattuja vähimmäismyyntimääriä (esimerkiksi Dunamenti Erőműn G1-lohko, Vértesi Erőmű sekä Mátrai Erőműn I ja II lohko).
Hungary also stresses that, contrary to AES-Tisza's comments, MVM's negotiating position is also limited by the PPAs themselves (price formulae and guaranteed off-take quantities).
Unkari korostaa myös, että toisin kuin AES-Tisza Erőmű väittää, sähkönhankintasopimukset (hintakaavat ja taatut vähimmäismyyntimäärät) toisaalta rajoittavat myös MVM:n neuvotteluasemaa.
The aid contained in the PPAs was not notified to the Commission in accordance with the State aid procedural rules.
Unkarin viranomaiset eivät ilmoittaneet komissiolle sähkönhankintasopimuksiin sisältyvästä tuesta valtiontukea koskevien menettelysääntöjen mukaisesti.
The aid thus constitutes unlawful aid.
Sen vuoksi tuki katsotaan sääntöjenvastaiseksi.
General comment on the individual assessment of the PPAs
Yleinen huomautus sähkönhankintasopimusten yksilöllisestä arvioinnista
In their comments, certain interested parties and the Hungarian authorities suggested that the PPAs should be assessed individually given the differences in their exact terms and conditions.
Eräät asianomaiset sekä Unkarin viranomaiset ovat huomautuksissaan ehdottaneet, että sähkönhankintasopimuksia olisi arvioitava yksiköllisesti, koska sopimusten tarkat ehdot vaihtelevat.
This Decision covers all PPAs between MVM and power generators that were in force when Hungary joined the EU (see recitals 44 and 45 above).
Tämä päätös koskee kaikkia MVM:n ja sähköntuottajien välillä tehtyjä sähkönhankintasopimuksia, jotka olivat voimassa Unkarin liittyessä Euroopan unioniin (katso 44 ja 45 kappale edellä).
The Commission considers that the governing principles of the PPAs present similarities which, in a State aid procedure, justify their common assessment.
Komissio katsoo, että sähkönhankintasopimusten perusperiaatteet ovat samantyyppiset, joten on perusteltua arvioida sopimuksia yhdessä valtiontukimenettelyn yhteydessä.
As shown below, the Commission is of the view that the main advantage flowing from the PPAs is common to all of them, and that the decision on their conclusion in the period 1995-2001 followed the same policy objectives and the same type of solution.
Kuten seuraavasta käy ilmi, komissio on sitä mieltä, että kaikista sähkönhankintasopimuksista koituu samantyyppistä keskeistä etua ja että vuosina 1995–2001, kun päätökset sopimusten allekirjoittamisesta tehtiin, noudatettiin samoja toimintatavoitteita ja sovellettiin samantyyppisiä ratkaisuja.
In concrete terms, they all provide for a purchase obligation on the part of MVM – for a duration covering a substantial part of the lifetime of the assets – of reserved capacities and a guaranteed quantity, with a pricing mechanism allowing the generators to cover their fixed and variable costs.
Käytännössä kukin sähkönhankintasopimus sisältään MVM:ää sitovan velvoitteen, joka on voimassa sopimusten lähes koko keston ajan ja joka koskee varattua kapasiteettia ja taattua vähimmäismyyntimäärää. Lisäksi kaikissa sopimuksissa on hintamekanismi, jonka ansiosta tuottajat voivat kattaa niille aiheutuneet kiinteät ja muuttuvat kustannukset.
Furthermore, the other criteria for the existence of State aid also present similarities that justify their common assessment.
Myös valtiontuen olemassaolon muut edellytykset muistuttavat siinä määrin toisiaan, että yhteinen arviointi on perusteltua.
Their selectivity is based on the same principles; the question of whether the PPAs lead to a transfer of State resources requires largely the same assessment for each of them; and their affect on competition and trade also follows the same economic assessment and must also take into account the coexistence of the PPAs on the Hungarian market.
Sopimusten valikoivuus perustuu samoihin periaatteisiin, sopimuksiin mahdollisesti sisältyvää valtion varojen siirtoa on arvioitava suurelta osin samoin perustein kunkin sopimuksen osalta, ja sopimusten vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan on myös arvioitava samoin taloudellisin perustein sekä ottaen huomioon muiden sopimusten olemassaolo Unkarin markkinoilla.
The Commission is thus of the view that in order for this State aid decision to accurately reflect the reality of the Hungarian power generation market, the PPAs must be assessed jointly, with a single decision closing the procedure.
Tämän vuoksi komissio katsoo, että sähkönhankintasopimuksia on arvioitava yhdessä ja niistä on annettava yksi menettelyn päättävä päätös, jotta saadaan tarkka kuva Unkarin sähköntuotantomarkkinoista.
This comprehensive approach does not prevent the Commission from taking into account the differences that indeed exist between the PPAs in question.
Tämä kattava lähestymistapa ei kuitenkaan estä komissiota ottamasta huomioon sähköntuotantosopimusten välisiä tosiasiallisia eroja.
This Decision thus sets out the differences between the PPAs where such differences are relevant for the purpose of this Decision.
Siksi tässä päätöksessä esitellään sähkönhankintasopimusten väliset erot siltä osin kuin ne ovat relevantteja päätöksen soveltamisen kannalta.
Below the Commission analyses each of the four cumulative criteria which comprise the definition of State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty: the involvement of state resources, the existence of an economic advantage, the selectivity of the advantage, and the impact on trade.
Komissio tarkastelee jäljempänä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen määrittelyssä sovellettavia neljää kumulatiivista kriteeriä: valtion varojen käyttö, taloudellinen etu, tuen valikoivuus ja vaikutus kauppaan.
In this regard, Budapest power plant refers to the Commission notice on the determination of the applicable rules for the assessment of unlawful State aid [49].
Budapesti Erőmű viittaa tässä yhteydessä komission ilmoitukseen valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä [49].
In establishing the relevant time of assessment, the Commission must first take into account the Accession Act of Hungary to the EU, the Procedural Regulation and the Court's case law.
Arvioinnin sopivan ajankohdan määrittämiseksi komission olisi ensinnäkin otettava huomioon Unkarin liittymisasiakirja, menettelyasetus sekä tuomioistuimen oikeuskäytäntö.
The relevant part of Annex IV to the Accession Act reads as follows:
Tämän päätöksen kannalta olennainen liittymisasiakirjan liitteen IV kohta kuuluu seuraavasti:
The relevant part of Article 1 of the Procedural Regulation reads as follows:
Tämän päätöksen kannalta olennainen menettelyasetuksen 1 artiklan osa kuuluu seuraavasti:
“existing aid” shall mean:
’voimassa olevalla tuella’
aid which is deemed to be an existing aid because it can be established that at the time it was put into effect it did not constitute an aid, and subsequently became an aid due to the evolution of the common market and without having been altered by the Member State.
tukia, joiden voidaan katsoa olevan voimassa olevia tukia, koska voidaan osoittaa, että ne käyttöönottohetkellä eivät vielä olleet tukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä.
Where certain measures become aid following the liberalisation of an activity by Community law, such measures shall not be considered as existing aid after the date fixed for liberalisation.
Jos tietyt toimenpiteet muuttuvat tuiksi sen jälkeen, kun tietty toiminta on vapautettu kilpailulle yhteisön lainsäädännössä, näitä toimenpiteitä ei kilpailun vapauttamiselle vahvistetun ajankohdan jälkeen pidetä voimassa olevana tukena.
“new aid” shall mean all aid, that is to say, aid schemes and individual aid, which is not existing aid, including alterations to existing aid’.
’uudella tuella’ kaikkia tukia, eli tukiohjelmia ja yksittäisiä tukia, jotka eivät ole voimassa olevaa tukea, mukaan lukien voimassa olevan tuen muutokset”.
It follows from the above provisions that measures which did not constitute State aid at the time they were granted can, in certain circumstances, become State aid measures within the meaning of Article 87 of the EC Treaty.
Edellä olevista määräyksistä seuraa, että toimenpiteet, jotka eivät täytäntöönpanohetkellä olleet valtiontukea, voivat tietyissä olosuhteissa muuttua EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitetuksi valtiontueksi.
This is without prejudice to the classification of the measure becoming State aid as existing or new aid.
Tästä näkökulmasta on epäolennaista, luokitellaanko valtiontueksi muuttuva toimenpide voimassa olevaksi vai uudeksi tueksi.
Although it is true that, in analysing the existence of State aid in a specific case, the Commission must assess the situation prevailing at the time the measure entered into force, this does not mean that the assessment of the four criteria in the definition of State aid should in all circumstances be limited only to the time at which the aid was granted.
Vaikka komission täytyy arvioida toimenpiteen voimaantuloajan tilannetta, kun se tutkii valtiontuen olemassaoloa tietyssä tapauksessa, tämä ei merkitse sitä, että valtiontuen määrittelyssä käytetyn neljän kriteerin arviointi olisi rajoitettava kaikissa olosuhteissa yksinomaan tuen myöntämisajankohtaan.
From Article 1(b)(v) of the Procedural Regulation, it clearly appears that there are exceptional circumstances, such as the evolution of the common market or the liberalisation of a sector, where substantial economic and legal changes take place in a sector or several sectors of the economy and where, owing to these changes, a measure that initially did not come within the scope of Article 87 of the Treaty may fall under State aid control.
Menettelyasetuksen 1 artiklan b kohdan v alakohdasta käy yksiselitteisesti ilmi, että on olemassa erityisolosuhteita, kuten yhteismarkkinoiden kehitys tai tietyn alan vapauttaminen kilpailulle, joiden yhteydessä yhdellä tai useammalla talouden alalla tapahtuu niin merkittäviä taloudellisia ja oikeudellisia muutoksia, että toimenpide, joka ei alun perin kuulunut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan, voi siirtyä valtiontukien valvonnan piiriin.
When liberalising a sector of the economy, to keep all measures which did not qualify as State aid owing to the substantially different market conditions at the time they were granted, but which as of liberalisation meet all the criteria of State aid, would de facto perpetuate a large part of the pre-competitive market circumstances.
Jos esimerkiksi tietyn talouden alan vapauttamisen yhteydessä pidetään voimassa toimenpiteet, joita ei niiden täytäntöönpanohetkellä – hyvin erilaisissa markkinaolosuhteissa – katsottu valtiontueksi, vaikka ne vapauttamisen ajankohtana täyttäisivät kaikki valtiontuen kriteerit, jatketaan tosiasiassa suurelta osin kilpailutilannetta edeltäneitä markkinaolosuhteita.
This would go against the precise intention of putting an end to such an uncompetitive situation on a market, i.e. the decision of the Member States to liberalise the given sector.
Tämä taas olisi vastoin sitä tavoitetta, että lopetetaan tietyiltä markkinoilta tilanne, jossa ei ole kilpailua, eli vastoin jäsenvaltioiden päätöstä vapauttaa tietty talouden ala.
The purpose of special provisions whereby a measure can become State aid is to avoid prolonging any measures which, although not constituting aid under previous economic and legal circumstances, might harm the interests of players in the new market conditions [50].
Ne erityismääräykset, joiden mukaan toimenpide voi muuttua valtiontueksi, on tarkoitettu estämään sellaisten toimenpiteiden pitkittäminen, jotka eivät olleet valtiontukea aiemmissa taloudellisissa ja oikeudellisissa olosuhteissa, mutta jotka saattavat vahingoittaa markkinatoimijoiden etuja uusissa markkinaolosuhteissa [50].
The question of whether such State aid is to be classified as existing or new aid should be assessed separately once the Commission has established the existence or otherwise of State aid.
Sitä, onko valtiontuki voimassa oleva vai uusi, komission on arvioitava erikseen sen jälkeen, kun se on vahvistanut valtiontuen olemassaolon.
Hungary's economy underwent a drastic change in the 1990s.
Unkarin taloudessa tapahtui valtavia muutoksia 1990-luvulla.
In joining the European Union, Hungary also joined the liberalised internal energy market.
Liittyessään Euroopan unioniin Unkari liittyi myös vapautetuille energian sisämarkkinoille.
The competition rules of the Accession Act do not provide for any exception as regards the Hungarian energy market.
Liittymisasiakirjan kilpailupolitiikkaa koskevissa määräyksissä ei määritellä Unkarin energiamarkkinoihin sovellettavia poikkeuksia.
In the light of this, contrary to the interested parties’ comments, the Commission is of the view that the PPAs, entered into in substantially different economic conditions (as recognised by the interested parties) before accession to the liberalised internal energy market, may very well become State aid in the new legal and economic circumstances.
Sen pohjalta komissio katsoo asianomaisten esittämistä huomautuksista poiketen, että sähkönhankintasopimukset, jotka tehtiin hyvin erilaisissa taloudellisissa olosuhteissa (minkä myös asianomaiset myöntävät) ennen Unkarin liittymistä vapautetuille energian sisämarkkinoille, voivat muuttua valtiontueksi uusissa taloudellisissa ja oikeudellisissa olosuhteissa.
To establish the existence of such aid, the four criteria of the existence of State aid within the measure should be assessed under the new economic and legal circumstances.
Jotta voidaan vahvistaa tuen olemassaolo, on toimenpidettä arvioitava valtiontuen olemassaolon neljän kriteerin pohjalta uusissa taloudellisissa ja oikeudellisissa olosuhteissa.
The question of the relevant time of assessment should furthermore be assessed in the light of the Accession Act.
Arvioinnin kannalta olennaista ajankohtaa olisi lisäksi tarkasteltava liittymisasiakirjan valossa.
Unlike in previous accessions, the Member States agreed to introduce specific provisions to the Accession Act whereby all aid measures applicable after accession and concluded after 10 December 1994 were to be notified to the Commission before accession and reviewed by it on the basis of the acquis communautaire.
Poiketen aiemmista liittymisistä jäsenvaltiot suostuivat täydentämään liittymisasiakirjaa erityismääräyksillä, joiden nojalla kaikista liittymisen jälkeen sovellettavista ja joulukuun 10 päivän 1994 jälkeen päätetyistä tukitoimenpiteistä oli ilmoitettava komissiolle, joka tutki niitä yhteisön säännöstön (acquis communautaire) pohjalta.
The vast majority of the countries that joined the EU on 1 May 2004 had, for historical reasons, a strong tradition of State interventionism.
Useimmissa EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneistä maista oli historiallisista syistä johtuen vahva valtion intervention perinne.
The relevant articles of the Accession Act aim at ensuring undistorted competition on the internal market for the period after the date of entry into force of the Treaty.
Liittymisasiakirjan keskeisten artiklojen tavoitteena oli varmistaa vääristymätön kilpailu sisämarkkinoilla perustamissopimuksen voimaantulon jälkeen.
Consequently, the purpose of the relevant articles of the Accession Act is to avoid distortions of competition on the common market due to incompatible State aid measures after accession.
Tämän seurauksena liittymisasiakirjan keskeisillä artikloilla pyritään varmistamaan, että yhteismarkkinoille soveltumattomat tukitoimenpiteet eivät liittymisen jälkeen vääristäisi kilpailua yhteismarkkinoilla.
In this regard, it is irrelevant whether in the 1990s when the measure was granted, it actually fulfilled all the criteria of State aid or not.
Tästä näkökulmasta on epäolennaista, täyttivätkö toimenpiteet valtiontuen kriteerit 1990-luvulla, jolloin niistä päätettiin.
Consequently, the relevant time for the assessment of the criteria for the existence of aid as to be the time period following the date Hungary joined the EU and the liberalised internal energy market.
Sen vuoksi kriteerien pohjalta tapahtuvan tuen olemassaolon arvioinnin kannalta relevantti ajankohta on Unkarin EU:hun ja vapautetuille energian sisämarkkinoille liittymistä seurannut aika.
Any other approach would lead to a situation where the economic conditions of the pre-accession and pre-liberalisation period (corresponding, in the case of most new Member States, to a transition period following the communist regime) could be perpetuated long after the country's accession to the European Union.
Mikä tahansa muu lähestymistapa johtaisi tilanteeseen, jossa liittymistä ja markkinoiden vapauttamista edeltävän ajanjakson (joka useimpien uusien jäsenvaltioiden kohdalla tarkoittaa kommunistihallintoa seurannutta siirtymäkautta) taloudelliset olosuhteet voisivat jäädä voimaan vielä pitkän aikaa Euroopan unioniin liittymisen jälkeen.
Measures which might not have constituted State aid before accession could be maintained and even prolonged as long as the Member State wished, even if they constituted State aid under post-accession conditions, as they would not fall under the Commission's State aid control.
Näin jäsenvaltio voisi pitää edelleen voimassa toimenpiteet, joita ei katsottu valtiontueksi ennen liittymistä, niin pitkään kuin se haluaisi ja se voisi jopa pidentää niitä myös siinä tapauksessa, että ne olisivat liittymisen jälkeisissä olosuhteissa valtiontukea, koska toimenpiteet eivät kuuluisi komission valtiontukia koskevan valvonnan piiriin.
This is precisely the intention of the interested parties’ comments in this regard.
Asianomaiset pyrkivät huomautuksillaan tältä osin juuri tähän päämäärään.
All the interested parties’ arguments concerning the relevant time of assessment aim to show that the economic and legal assessment of the PPAs in the context of the present State aid procedure should be based only on the circumstances that prevailed at the time of the signature of the PPAs (i.e. between 1995 and 2001), and to lead to the conclusion that the PPAs, because of those legal and economic circumstances, do not constitute State aid.
Kaikissa asianomaisten väitteissä, jotka koskevat arvioinnin sopivaa ajankohtaa, esitetään, että arvioitaessa sähkönhankintasopimuksiin liittyviä taloudellisia ja oikeudellisia seikkoja tässä valtiontukimenettelyssä olisi otettava huomioon yksinomaan sopimusten tekoajankohtana (toisin sanoen vuosina 1995–2001) vallinneet olosuhteet, ja niiden pohjalta olisi tultava siihen tulokseen, että sopimuksia ei voida pitää valtiontukena.
They argue that the market economy operator test and the criteria of distortion of competition and effect on trade should be analysed in the economic context of the mid-1990s, that the Commission should take into account MVM's obligations at that time (security of supply) and the model of the energy sector prevailing at that time (‘Single Buyer’ model, etc.).
Asianomaiset väittävät, että markkinataloussijoittajan testiä sekä kilpailun vääristymistä ja kauppaan kohdistuvia vaikutuksia koskevia kriteerejä olisi arvioitava 1990-luvun puolivälin taloudellisen tilanteen valossa ja että komission olisi otettava huomioon MVM:n silloiset velvoitteet (toimitusvarmuus) ja energia-alalla tuolloin käytössä ollut malli (yhden ostajan malli jne.).
In their view, the result of the assessment under these circumstances should prevail until the end date of the PPAs (2024 for the longest contract), irrespective of such changes as Hungary's accession to the EU and the subsequent mandatory liberalisation of the energy market.
Asianomaisten mukaan näiden olosuhteiden pohjalta tehtyjen arviointien tulos pätee sähkönhankintasopimusten päättymispäivään saakka (joka on pisimpään voimassa olevan sopimuksen osalta vuonna 2024) riippumatta muutoksista, kuten Unkarin liittyminen Euroopan unioniin ja sen jälkeen tapahtunut energiamarkkinoiden välttämätön vapauttaminen.
The Commission cannot agree with this line of argument.
Komissio ei ole yhtä mieltä tämän väitteen kanssa.
The Commission is of the view that the relevant articles of the Accession Act aim precisely at avoiding such situations, by requiring the immediate application of State aid rules to the players of the economy.
Sen mukaan päätöksen kannalta olennaisten liittymisasiakirjan artiklojen päämäärä oli nimenomaan tällaisten tilanteiden ehkäiseminen edellyttämällä valtiontukisääntöjen välitöntä soveltamista talouden toimijoihin.