natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Note: Substances which are positive in in vitro mammalian mutagenicity assays, and which also show chemical structure activity relationship to known germ cell mutagens, shall be considered for classification as Category 2 mutagens.
Huomautus: Kun on kyseessä aine, jolla saadaan positiivinen tulos nisäkkäiden soluilla tehdyissä mutageenisuustesteissä in vitro ja jonka kemiallinen rakenne-aktiivisuussuhde on samankaltainen kuin tunnetuilla sukusolujen perimää vaurioittavilla aineilla, ainetta on harkittava luokiteltavaksi sukusolujen perimää vaurioittavaksi, kategoria 2.
Specific considerations for classification of substances as germ cell mutagens
Sukusolujen perimää vaurioittavien aineiden luokitusta koskevia erityisnäkökohtia
To arrive at a classification, test results are considered from experiments determining mutagenic and/or genotoxic effects in germ and/or somatic cells of exposed animals.
Luokitusta varten tarkastellaan sellaisista kokeista saatuja tuloksia, joilla määritetään mutageenisia ja/tai genotoksisia vaikutuksia altistettujen eläinten suku- ja/tai somaattisissa soluissa.
Mutagenic and/or genotoxic effects determined in in vitro tests shall also be considered.
Lisäksi on otettava huomioon in vitro -testeissä määritetyt mutageeniset ja/tai genotoksiset vaikutukset.
The system is hazard based, classifying substances on the basis of their intrinsic ability to induce mutations in germ cells.
Järjestelmä perustuu vaaraominaisuuksiin, ja aineet luokitellaan niiden sisäisen, sukusolujen mutaatioita aiheuttavan vaikutuksen perusteella.
The scheme is, therefore, not meant for the (quantitative) risk assessment of substances.
Tästä syystä sitä ei ole tarkoitettu aineiden (kvantitatiiviseen) riskinarviointiin.
Classification for heritable effects in human germ cells is made on the basis of well conducted, sufficiently validated tests, preferably as described in Regulation (EC) No 440/2008 adopted in accordance with Article 13(3) of Regulation (EC) No 1907/2006 (‘Test Method Regulation’) such as those listed in the following paragraphs.
Ihmisen sukusoluihin kohdistuvia periytyviä vaikutuksia koskeva luokitus perustuu huolellisesti tehtyihin ja riittävästi validoituihin testeihin, jotka ovat mieluimmin siinä muodossa kuin ne on esitetty asetuksen (EY) N:o 1907/2006 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyssä asetuksessa (EY) N:o 440/2008 (testimenetelmiä koskeva asetus) ja jotka ovat seuraavissa kohdissa lueteltujen kaltaisia.
Evaluation of the test results shall be done using expert judgement and all the available evidence shall be weighed in arriving at a classification.
Testituloksia tarkastellaan asiantuntija-arviona, ja luokitusta varten on otettava huomioon kaikki käytettävissä oleva näyttö.
In vivo heritable germ cell mutagenicity tests, such as:
In vivo -testit, jotka osoittavat periytyviä sukusoluihin kohdistuvia mutageenisia vaikutuksia, kuten:
rodent dominant lethal mutation test;
dominanttiletaalimutaatiotesti jyrsijöillä;
mouse heritable translocation assay.
periytyvien translokaatioiden testi hiirillä.
In vivo somatic cell mutagenicicty tests, such as:
Somaattisten solujen mutageenisuustestit in vivo, kuten:
mammalian bone marrow chromosome aberration test;
nisäkkäiden luuydinkromosomiaberratiotesti;
mouse spot test;
Spot-testi hiirellä (hiiren turkin väritäplätesti);
mammalian erythrocyte micronucleus test.
nisäkkäiden erytrosyyttimikrotumatesti.
Mutagenicity/genotoxicity tests in germ cells, such as:
Sukusolujen mutageenisuus/genotoksisuustestit, kuten:
mutagenicity tests:
mutageenisuustestit:
mammalian spermatogonial chromosome aberration test;
nisäkkäiden spermatogonioiden kromosomiaberratiotesti
spermatid micronucleus assay;
spermatidimikrotumatesti
Genotoxicity tests:
genotoksisuustestit:
sister chromatid exchange analysis in spermatogonia;
spermatogonioiden sisarkromatidinvaihdosanalyysi;
unscheduled DNA synthesis test (UDS) in testicular cells.
kivessolujen DNA:n korjausaktiivisuustesti (USD).
Genotoxicity tests in somatic cells such as:
Somaattisten solujen genotoksisuustestit, kuten:
liver Unscheduled synthesis test (UDS) in vivo;
Maksan DNA:n korjausaktiivisuustesti (USD) in vivo;
mammalian bone marrow Sister Chromatid Exchanges (SCE);
nisäkkäiden luuytimen sisarkormatidinvaihdokset (SCE).
In vitro mutagenicity tests such as:
Mutageenisuustestit in vitro, kuten:
in vitro mammalian chromosome aberration test;
nisäkkäiden kromosomiaberratiotesti in vitro;
in vitro mammalian cell gene mutation test;
geenimutaatiotesti nisäkässoluilla in vitro;
bacterial reverse mutation tests.
bakteereilla tehtävät takaisinmutaatiotestit.
The classification of individual substances shall be based on the total weight of evidence available, using expert judgement (See 1.1.1).
Yksittäisten aineiden luokituksen on perustuttava asiantuntija-arvioon (ks. 1.1.1 jakso), jonka pohjana on kaikki käytettävissä oleva todistusnäyttö.
In those instances where a single well-conducted test is used for classification, it shall provide clear and unambiguously positive results.
Kun yksittäistä huolellisesti tehtyä testiä käytetään luokituksen perustana, testistä on saatava selkeä ja kiistatta positiivinen tulos.
If new, well validated, tests arise these may also be used in the total weight of evidence to be considered.
Jos uusia hyvin validoituja testejä tulee esiin, myös niitä voidaan käyttää kokonaistodistusnäyttöä tarkasteltaessa.
The relevance of the route of exposure used in the study of the substance compared to the route of human exposure shall also be taken into account.
Lisäksi on syytä ottaa huomioon ainetta koskevassa tutkimuksessa käytetyn altistusreitin merkitys verrattuna ihmisen altistumisreittiin.
The mixture shall be classified as a mutagen when at least one ingredient has been classified as a Category 1A, Category 1B or Category 2 mutagen and is present at or above the appropriate generic concentration limit as shown in Table 3.5.2 for Category 1A, Category 1B and Category 2 respectively.
Seos on luokiteltava perimää vaurioittavaksi, kun vähintään yksi sen aineosista on luokiteltu perimää vaurioittavaksi, kategoria 1A, kategoria 1B tai kategoria 2, ja sen pitoisuus seoksessa on yhtä suuri tai suurempi kuin taulukossa 3.5.2 kategorialle 1A, kategorialle 1B tai kategorialle 2 esitetty yleinen pitoisuusraja.
Table 3.5.2
Taulukko 3.5.2
Generic concentration limits of ingredients of a mixture classified as germ cell mutagens that trigger classification of the mixture.
Sukusolujen perimää vaurioittaviksi luokiteltujen seosten aineosia koskevat yleiset pitoisuusrajat, jotka aiheuttavat kyseisen seoksen luokituksen
Concentration limits triggering classification of a mixture as:
Pitoisuusrajat, jotka aiheuttavat seoksen luokituksen:
Category 1A mutagen
Perimää vaurioittava, kategoria 1A
Category 1B mutagen
Perimää vaurioittava, kategoria 1B
Category 2 mutagen
Perimää vaurioittava, kategoria 2
The concentration limits in the table above apply to solids and liquids (w/w units) as well as gases (v/v units).
Edellä olevassa taulukossa annettuja pitoisuusrajoja sovelletaan kiinteisiin aineisiin ja nesteisiin (painoprosentteina) ja kaasuihin (tilavuusprosentteina).
Classification of mixtures will be based on the available test data for the individual ingredients of the mixture using concentration limits for the ingredients classified as germ cell mutagens.
Seosten luokitus perustuu saatavana oleviin testituloksiin seosten yksittäisistä ainesosista, käyttäen pitoisuusrajoja ainesosille, jotka on luokiteltu sukusolujen perimää vaurioittaviksi.
On a case-by-case basis, test data on mixtures may be used for classification when demonstrating effects that have not been established from the evaluation based on the individual ingredients.
Tapauskohtaisesti luokituksessa voidaan käyttää seosta koskevia testituloksia, kun niistä käy ilmi vaikutuksia, joita ei ole voitu todeta yksittäisiin aineosiin perustuvasta arvioinnista.
In such cases, the test results for the mixture as a whole must be shown to be conclusive taking into account dose and other factors such as duration, observations, sensitivity and statistical analysis of germ cell mutagenicity test systems.
Näissä tapauksissa on osoitettava, että testitulokset koko seoksesta ovat kiistattomia, kun sukusolujen perimävaurioita koskevissa testijärjestelmissä otetaan huomioon annostus ja muut tekijät, kuten kesto, havainnot, testijärjestelmien herkkyys ja tilastollinen analyysi.
Adequate documentation supporting the classification shall be retained and made available for review upon request.
Riittävä luokitusta koskeva dokumentointi on säilytettävä ja annettava pyynnöstä tarkasteltavaksi.
Where the mixture itself has not been tested to determine its germ cell mutagenicity hazard, but there are sufficient data on the individual ingredients and similar tested mixtures (subject to paragraph 3.5.3.2.1), to adequately characterise the hazards of the mixture, these data shall be used in accordance with the applicable bridging rules set out in section 1.1.3.
Jos itse seosta ei ole testattu sukusolujen perimävauriovaaran määrittämiseksi, mutta sen yksittäisistä aineosista ja samankaltaisista testatuista seoksista on olemassa riittävästi tietoja (3.5.3.2.1 jakson mukaisesti), joiden avulla seoksen vaarallisuus voidaan määrittää asianmukaisesti, kyseisiä tietoja on käytettävä 1.1.3 jaksossa vahvistettujen, sovellettavissa olevien päättelysääntöjen mukaisesti.
Label elements shall be used in accordance with Table 3.5.3, for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class.
Tämän vaaraluokan luokituskriteerit täyttävien aineiden ja seosten merkinnät on tehtävä taulukon 3.5.3 mukaisesti.
Table 3.5.3
Taulukko 3.5.3
Label elements of germ cell mutagenicity
Sukusolujen perimää vaurioittavia vaikutuksia koskevat merkinnät
Category 1A or Category 1B
Kategoria 1A tai kategoria 1B
May cause genetic defects (state route of exposure if it is conclusively proven that no other routes of exposure cause the hazard)
H340: Saattaa aiheuttaa perimävaurioita (mainitaan altistumisreitti, jos on kiistatta osoitettu, että vaara ei voi aiheutua muiden altistumisreittien kautta)
Suspected of causing genetic defects (state route of exposure if it is conclusively proven that no other routes of exposure cause the hazard)
H341: Epäillään aiheuttavan perimävaurioita (mainitaan altistumisreitti, jos on kiistatta osoitettu, että vaara ei voi aiheutua muiden altistumisreittien kautta)
Additional classification considerations
Luokitusta koskevia muita näkökohtia
It is increasingly accepted that the process of chemical-induced tumorigenesis in humans and animals involves genetic changes for example in proto-oncogenes and/or tumour suppresser genes of somatic cells.
On enenevästi hyväksyttyä, että kemiallisesti aiheutettuun kasvainten muodostumiseen ihmisillä ja eläimillä liittyy geneettisiä muutoksia esimerkiksi somaattisten solujen proto-onkogeeneissä ja/tai kasvainten muodostumista rajoittavissa geeneissä (tumour suppresser genes).
Therefore, the demonstration of mutagenic properties of substances in somatic and/or germ cells of mammals in vivo may have implications for the potential classification of these substances as carcinogens (see also Carcinogenicity, section 3.6, paragraph 3.6.2.2.6).
Sen vuoksi aineiden mutageenisten ominaisuuksien osoittamisella nisäkkäiden somaattisissa soluissa ja/tai sukusoluissa in vivo voi olla vaikutusta näiden aineiden mahdolliseen luokitukseen syöpää aiheuttaviksi (katso myös 3.6 jakso Syöpää aiheuttavat vaikutukset, 3.6.2.2.6 jakso).
Carcinogenicity
Syöpää aiheuttavat vaikutukset
Carcinogen means a substance or a mixture of substances which induce cancer or increase its incidence.
Syöpää aiheuttavalla aineella tai seoksella (karsinogeeni) tarkoitetaan ainetta tai aineiden seosta, joka aiheuttaa syöpää tai lisää sen ilmaantuvuutta.
Substances which have induced benign and malignant tumours in well performed experimental studies on animals are considered also to be presumed or suspected human carcinogens unless there is strong evidence that the mechanism of tumour formation is not relevant for humans.
Aineiden, jotka ovat huolellisesti tehdyissä eläinkokeissa aiheuttaneet hyvänlaatuisia ja pahanlaatuisia kasvaimia, oletetaan tai epäillään aiheuttavan syöpää myös ihmisessä, ellei ole selvää näyttöä siitä, että kyseinen kasvainten muodostumismekanismi on merkityksetön ihmiselle.
For the purpose of classification for carcinogenicity, substances are allocated to one of two categories based on strength of evidence and additional considerations (weight of evidence).
Syöpää aiheuttavat aineet luokitellaan yhteen kahdesta kategoriasta näytön vahvuuden ja muiden näkökohtien perusteella (koko todistusnäyttö).
In certain instances, route-specific classification may be warranted, if it can be conclusively proved that no other route of exposure exhibits the hazard.
Joissakin tapauksissa voi olla perusteltua tehdä luokitus altistumisreitin mukaisesti, jos voidaan kiistatta osoittaa, että vaara ei voi aiheutua muun altistumisreitin kautta.
Table 3.6.1
Taulukko 3.6.1
Hazard categories for carcinogens
Syöpää aiheuttavien aineiden vaarakategoriat
Known or presumed human carcinogens
Aineet, joiden tiedetään tai oletetaan aiheuttavan syöpää ihmiselle
Such evidence may be derived from:
Tällaista näyttöä voidaan saada joko
In addition, on a case-by-case basis, scientific judgement may warrant a decision of presumed human carcinogenicity derived from studies showing limited evidence of carcinogenicity in humans together with limited evidence of carcinogenicity in experimental animals.
Lisäksi tieteellinen arviointi voi tapauskohtaisesti oikeuttaa luokituksen oletetusti ihmiselle syöpää aiheuttavaksi sellaisten tutkimusten perusteella, joista on saatu rajallista karsinogeenisuusnäyttöä ihmisellä, yhdistettynä rajalliseen karsinogeenisuusnäyttöön koe-eläimillä.
The placing of a substance in Category 2 is done on the basis of evidence obtained from human and/or animal studies, but which is not sufficiently convincing to place the substance in Category 1A or 1B, based on strength of evidence together with additional considerations (see section 3.6.2.2).
Aine luokitellaan kategoriaan 2 ihmisillä ja/tai eläimillä saadun sellaisen näytön perusteella, joka ei ole riittävän vakuuttavaa aineen luokittelemiseksi kategoriaan 1A tai 1B, sekä näytön vahvuuden ja muiden näkökohtien perusteella (ks. 3.6.2.2 jakso).
Such evidence may be derived either from limited [15] evidence of carcinogenicity in human studies or from limited evidence of carcinogenicity in animal studies.
Tällaista näyttöä voidaan saada joko ihmisiä koskevissa tutkimuksissa saadusta rajallisesta [15] karsinogeenisuusnäytöstä tai eläinkokeissa saadusta rajallisesta karsinogeenisuusnäytöstä.
Specific considerations for classification of substances as carcinogens
Syöpää aiheuttavien aineiden luokitusta koskevia erityisnäkökohtia
Classification as a carcinogen is made on the basis of evidence from reliable and acceptable studies and is intended to be used for substances which have an intrinsic property to cause cancer.
Luokitus syöpää aiheuttavaksi aineeksi tehdään luotettavilla ja hyväksyttävillä kokeilla saadun näytön perusteella, ja luokitus on tarkoitettu aineille, jotka voivat sisäisten ominaisuuksiensa vuoksi aiheuttaa syöpää.
The evaluations shall be based on all existing data, peer-reviewed published studies and additional acceptable data.
Arviointien on perustuttava kaikkeen saatavissa olevaan tietoon, vertaisarvioituihin julkaistuihin tutkimuksiin ja muihin hyväksyttäviin tietoihin.
Classification of a substance as a carcinogen is a process that involves two interrelated determinations: evaluations of strength of evidence and consideration of all other relevant information to place substances with human cancer potential into hazard categories.
Aineen luokitus syöpää aiheuttavaksi on menettely, joka sisältää kaksi toisiinsa liittyvää arviointia: näytön vahvuuden arvioinnin ja kaikkien muiden relevanttien tietojen tarkastelun ihmiselle syöpävaaran aiheuttavien aineiden sijoittamiseksi vaarakategorioihin.
Strength of evidence involves the enumeration of tumours in human and animal studies and determination of their level of statistical significance.
Näytön vahvuuteen kuuluu ihmisillä ja eläimillä tehdyissä tutkimuksissa todettujen kasvainten lukumäärän ja niiden tilastollisen merkitsevyyden määrittäminen.
Sufficient human evidence demonstrates causality between human exposure and the development of cancer, whereas sufficient evidence in animals shows a causal relationship between the substance and an increased incidence of tumours.
Riittävä ihmisillä saatu näyttö osoittaa, että ihmisen altistumisen ja syövän kehittymisen välillä on syy-yhteys, kun taas eläimillä saatu riittävä näyttö osoittaa, että aineen ja kasvainten lisääntymisen välillä on syy-yhteys.
Limited evidence in humans is demonstrated by a positive association between exposure and cancer, but a causal relationship cannot be stated.
Rajallinen näyttö ihmisellä edellyttää altistumisen ja syövän välistä positiivista yhteyttä, mutta varsinaista syy-yhteyttä ei kuitenkaan voida osoittaa.
Limited evidence in animals is provided when data suggest a carcinogenic effect, but are less than sufficient.
Rajallinen näyttö eläimissä edellyttää tuloksia, jotka viittaavat syöpää aiheuttavaan vaikutukseen, mutta ovat riittämättömiä arvioinnin kannalta.
The terms ‘sufficient’ and ‘limited’ have been used here as they have been defined by the International Agency for Research on Cancer (IARC) and read as follows:
Tässä on käytetty käsitteitä ”riittävä” (”sufficient”) ja ”rajallinen” (”limited”), jotka Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus (IARC) on määritellyt seuraavasti:
Carcinogenicity in humans
Syöpää aiheuttavat vaikutukset ihmisessä
The evidence relevant to carcinogenicity from studies in humans is classified into one of the following categories:
Syöpää aiheuttaviin vaikutuksiin liittyvä näyttö ihmisillä tehdyistä kokeista luokitellaan jompaankumpaan seuraavista luokista:
sufficient evidence of carcinogenicity: a causal relationship has been established between exposure to the agent and human cancer.
Riittävä näyttö syöpää aiheuttavista vaikutuksista: on vahvistettu syy-yhteys kemikaaleille altistumisen ja ihmisen syövän välillä.
That is, a positive relationship has been observed between the exposure and cancer in studies in which chance, bias and confounding could be ruled out with reasonable confidence;
On siis havaittu positiivinen suhde altistumisen ja syövän välillä kokeissa, joissa sattuman, tilastollisen harhan ja sekoittavien tekijöiden mahdollisuus on pystytty sulkemaan pois kohtuullisen luotettavasti.
limited evidence of carcinogenicity: a positive association has been observed between exposure to the agent and cancer for which a causal interpretation is considered to be credible, but chance, bias or confounding could not be ruled out with reasonable confidence.
Rajallinen näyttö syöpää aiheuttavista vaikutuksista: Kemikaalille altistumisen ja syövän välillä on havaittu positiivinen yhteys, jossa syy-yhteystulkintaa pidetään uskottavana, mutta sattuman, tilastollisen harhan tai sekoittavien tekijöiden mahdollisuutta ei ole pystytty sulkemaan pois kohtuullisen luotettavasti.
Carcinogenicity in experimental animals
Syöpää aiheuttavat vaikutukset koe-eläimissä
Carcinogenicity in experimental animals can be evaluated using conventional bioassays, bioassays that employ genetically modified animals, and other in-vivo bioassays that focus on one or more of the critical stages of carcinogenesis.
Syöpää aiheuttavat vaikutukset koe-eläimissä voidaan arvioida käyttämällä perinteisiä biotestejä, biotestejä, joissa käytetään geneettisesti muunneltuja eläimiä, ja muita in vivo -biotestejä, joissa keskitytään syövän synnyn yhteen tai useampaan kriittiseen vaiheeseen.
In the absence of data from conventional long-term bioassays or from assays with neoplasia as the end-point, consistently positive results in several models that address several stages in the multistage process of carcinogenesis should be considered in evaluating the degree of evidence of carcinogenicity in experimental animals.
Tulosten puuttuessa perinteisistä pitkäaikaisista biotesteistä tai testeistä, joiden tutkittava ominaisuus on neoplasia, johdonmukaiset positiiviset tulokset useista malleista, joissa käsitellään useita vaiheita syövän syntymisen monivaiheisessa prosessissa, olisi otettava huomioon arvioitaessa näytön astetta syöpää aiheuttavasta vaikutuksesta koe-eläimillä.
The evidence relevant to carcinogenicity in experimental animals is classified into one of the following categories:
Syöpää koe-eläimillä aiheuttavien vaikutusten kannalta merkityksellinen näyttö luokitellaan jompaankumpaan seuraavista luokista:
sufficient evidence of carcinogenicity: a causal relationship has been established between the agent and an increased incidence of malignant neoplasms or of an appropriate combination of benign and malignant neoplasms in (a) two or more species of animals or (b) two or more independent studies in one species carried out at different times or in different laboratories or under different protocols.
Riittävä näyttö syöpää aiheuttavista vaikutuksista: on vahvistettu syy-yhteys kemikaalin ja pahanlaatuisten kasvaimien tai hyvän- ja pahanlaatuisten kasvaimien asianmukaisen yhdistelmän lisääntyneen esiintymisen välillä a) kahdella tai useammalla eläinlajilla tai b) kahdessa tai useammassa yhdellä lajilla tehdyssä riippumattomassa kokeessa, jotka on toteutettu eri aikaan tai eri laboratorioissa taikka erilaisia testiohjeita noudattaen.
An increased incidence of tumours in both sexes of a single species in a well-conducted study, ideally conducted under Good Laboratory Practices, can also provide sufficient evidence.
Riittävän näytön voi tarjota myös kasvaimien lisääntynyt esiintyminen yhden lajin molemmilla sukupuolilla huolellisesti tehdyssä kokeessa, ihanteellisessa tapauksessa hyviä laboratoriokäytäntöjä noudattaen.
A single study in one species and sex might be considered to provide sufficient evidence of carcinogenicity when malignant neoplasms occur to an unusual degree with regard to incidence, site, type of tumour or age at onset, or when there are strong findings of tumours at multiple sites;
Yhden, yhdellä lajilla ja sukupuolella tehdyn kokeen voidaan katsoa tarjoavan riittävän näytön syöpää aiheuttavasta vaikutuksesta, jos pahanlaatuisten kasvaimien esiintymistiheys, sijainti, tyyppi tai ikä niiden ilmentyessä on poikkeuksellinen tai jos kasvaimia havaitaan voimakkaina monissa elimissä.
limited evidence of carcinogenicity: the data suggest a carcinogenic effect but are limited for making a definitive evaluation because, e.g. (a) the evidence of carcinogenicity is restricted to a single experiment; (b) there are unresolved questions regarding the adequacy of the design, conduct or interpretation of the studies; (c) the agent increases the incidence only of benign neoplasms or lesions of uncertain neoplastic potential; or (d) the evidence of carcinogenicity is restricted to studies that demonstrate only promoting activity in a narrow range of tissues or organs.
Rajallinen näyttö syöpää aiheuttavista vaikutuksista: tulokset viittaavat syöpää aiheuttavaan vaikutukseen, mutta niiden rajallisuuden vuoksi lopullista arvioota ei voida tehdä, koska esimerkiksi a) näyttö syöpää aiheuttavasta vaikutuksesta rajoittuu yhteen kokeeseen, b) on avoimia kysymyksiä kokeiden suunnittelun, toimittamisen tai tulkitsemisen riittävyydestä, c) kemikaali lisää ainoastaan hyvänlaatuisten kasvaimien esiintymistä tai vaurioita, joilla on epävarma neoplastinen potentiaali, tai d) näyttö syöpää aiheuttavasta vaikutuksesta rajoittuu kokeisiin, joista käy ilmi vain edistävä vaikutus (promoottori) suppealla kudosten tai elinten alueella.
Additional considerations (as part of the weight of evidence approach (see 1.1.1)).
Muut näkökohdat (osana todistusnäytön arviointia, ks. 1.1.1 jakso).