natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The guidance values refer to effects seen in a standard 90-day toxicity study conducted in rats.
Ohjearvot viittaavat vaikutuksiin, joita on saatu rotilla tehdyssä 90-päiväisessä tavanomaisessa myrkyllisyystutkimuksessa.
They can be used as a basis to extrapolate equivalent guidance values for toxicity studies of greater or lesser duration, using dose/exposure time extrapolation similar to Haber's rule for inhalation, which states essentially that the effective dose is directly proportional to the exposure concentration and the duration of exposure.
Niistä voidaan ekstrapoloida vastaavat ohjearvot lyhyt- tai pitkäkestoisia myrkyllisyystutkimuksia varten; annoksen/pitoisuuden ja altistusajan suhdetta koskevassa ekstrapoloinnissa käytettävä sääntö vastaa Haberin inhalaatiota koskevaa sääntöä, jonka mukaan vaikuttava annos on suoraan verrannollinen altistumispitoisuuteen ja altistumisen kestoon.
The assessment shall be done on a case-by-case basis; for a 28-day study the guidance values below is increased by a factor of three.
Arviointi on tehtävä tapauskohtaisesti, ja 28-päiväistä tutkimusta varten jäljempänä annetut ohjearvot on kerrottava kolmella.
Thus classification in Category 1 is applicable, when significant toxic effects observed in a 90-day repeated-dose study conducted in experimental animals are seen to occur at or below the guidance values (C) as indicated in Table 3.9.2:
Näin ollen voidaan soveltaa luokitusta kategoriaan 1, jos merkittävät myrkkyvaikutukset, jotka havaitaan koe-eläimillä tehdyssä 90-päiväisessä toistuvan annoksen tutkimuksessa, ilmenevät taulukossa 3.9.2 esitetyillä ohjearvoilla (C) tai niitä pienemmillä arvoilla.
Table 3.9.2
Taulukko 3.9.2
Guidance values to assist in Category 1 classification
Ohjearvot kategoriaan 1 luokituksen avuksi
Guidance values (dose/concentration)
Ohjearvot (annos/pitoisuus)
mg/kg body weight/day
mg/kg ruumiinpainoa/päivä
Inhalation (rat)gas
Hengitysteitse (rotta) kaasu
ppmV/6h/day
ppmV/6 h/päivä
Inhalation (rat)vapour
Hengitysteitse (rotta) höyry
mg/litre/6h/day
mg/litra/6 h/päivä
Classification in Category 2 is applicable, when significant toxic effects observed in a 90-day repeated-dose study conducted in experimental animals are seen to occur within the guidance value ranges as indicated in Table 3.9.3:
Luokitusta kategoriaan 2 voidaan soveltaa, jos merkittävät myrkkyvaikutukset, jotka havaitaan koe-eläimillä tehdyssä 90-päiväisessä toistuvan annoksen tutkimuksessa, ilmenevät taulukossa 3.9.3 esitetyillä ohjearvojen vaihteluväleillä.
Table 3.9.3
Taulukko 3.9.3
Guidance values to assist in Category 2 classification
Ohjearvot kategoriaan 2 luokituksen avuksi
Route of Exposure
Altistumisreitti
Guidance Value Ranges:
Ohjearvojen vaihteluvälit:
(dose/concentration)
(annos/pitoisuus)
The guidance values and ranges mentioned in paragraphs 3.9.2.9.6 and 3.9.2.9.7 are intended only for guidance purposes, i.e. to be used as part of the weight of evidence approach, and to assist with decisions about classification.
Edellä 3.9.2.9.6 ja 3.9.2.9.7 jaksossa mainitut ohjearvot ja vaihteluvälit on tarkoitettu ainoastaan ohjeellisiksi eli käytettäviksi osana todistusnäyttöön perustuvaa arviointia ja helpottamaan luokituspäätösten tekemistä.
Thus it is feasible that a specific profile of toxicity occurs in repeat-dose animal studies at a dose/concentration below the guidance value, such as < 100 mg/kg bw/day by the oral route, however the nature of the effect, such as nephrotoxicity seen only in male rats of a particular strain known to be susceptible to this effect may result in the decision not to classify.
On mahdollista, että ohjearvon alittava annos/pitoisuus eli esimerkiksi < 100 mg/kg ruumiinpainoa/päivä suun kautta saatuna aiheuttaa tietyn myrkyllisyysprofiilin toistuvan annoksen eläinkokeissa, mutta vaikutus on luonteeltaan sellainen — esimerkiksi vain tiettyyn, kyseiselle vaikutukselle alttiiksi tiedettyyn kantaan kuuluvissa urosrotissa havaittava munuaismyrkyllisyys — että aine päätetään jättää luokittelematta.
Conversely, a specific profile of toxicity may be seen in animal studies occurring at above a guidance value, such as ≥ 100 mg/kg bw/day by the oral route, and in addition there is supplementary information from other sources, such as other long-term administration studies, or human case experience, which supports a conclusion that, in view of the weight of evidence, classification is the prudent action to take.
Vastakkaisessa tapauksessa tietty myrkyllisyysprofiili saatetaan havaita eläinkokeissa ohjearvot ylittävällä annoksella, esimerkiksi ≥ 100 mg/kg ruumiinpainoa/päivä suun kautta saatuna, ja lisäksi on muista lähteistä kuten toisista pitkäkestoisen altistumisen tutkimuksista tai ihmisten altistumistapauksista saatavaa tietoa, joka tukee todistusnäyttöön perustuvaa päätelmää siitä, että aine on varmuuden vuoksi syytä luokitella.
When well-substantiated human data are available showing a specific target organ toxic effect that can be reliably attributed to repeated or prolonged exposure to a substance, the substance shall normally be classified.
Kun on käytettävissä ihmistä koskevia vahvistettuja tietoja, jotka osoittavat luotettavasti toistuvan tai pitkään jatkuvan aineelle altistumisen aiheuttavan elinkohtaisen myrkkyvaikutuksen, aine on tavallisesti luokiteltava.
Thus, if a substance is unclassified because no specific target organ toxicity was seen at or below the dose/concentration guidance value for animal testing, if subsequent human incident data become available showing a specific target organ toxic effect, the substance shall be classified.
Näin ollen niissä tapauksissa, joissa aine on jätetty luokittelematta, koska eläinkokeissa ei havaittu elinkohtaista myrkyllisyyttä ohjearvojen mukaisilla tai ne alittavilla annoksilla/pitoisuuksilla, ja myöhemmin saadaan ihmisten altistumistapauksista tietoja elinkohtaisesta myrkkyvaikutuksesta, aine on luokiteltava.
As with substances, mixtures shall be classified for specific target organ toxicity following repeated exposure.
Seokset on aineiden tapaan luokiteltava elinkohtaista myrkyllisyyttä aiheuttavaksi toistuvan altistumisen seurauksena.
When reliable and good quality evidence from human experience or appropriate studies in experimental animals, as described in the criteria for substances, is available for the mixture (see 1.1.1.4), then the mixture shall be classified by weight of evidence evaluation of these data.
Kun seoksesta on käytettävissä luotettavaa ja laadukasta, aineiden luokituskriteerejä käsittelevässä osassa kuvatun mukaista ihmisistä saatuihin kokemuksiin tai asianmukaisiin eläinkokeisiin perustuvaa tietoa (katso 1.1.1.4 jakso), seos on luokiteltava arvioimalla kyseisten tietojen todistusnäyttö.
In this case, the mixture shall be classified as a specific target organ toxicant (specific organ specified), following single exposure, repeat exposure, or both when at least one ingredient has been classified as a Category 1 or Category 2 specific target organ toxicant and is present at or above the appropriate generic concentration limit as laid out in Table 3.9.4 for Category 1 and 2 respectively.
Seos on silloin luokiteltava elinkohtaista myrkyllisyyttä aiheuttavaksi (tietty elin yksilöidään) kerta-altistumisen, toistuvan altistumisen tai molempien seurauksena, jos ainakin yksi sen aineosista on luokiteltu elinkohtaisen myrkyllisyyden kategoriaan 1 tai 2 kuuluvaksi aineeksi ja sitä on seoksessa vähintään taulukossa 3.9.4 mainitun kategoriaa 1 tai 2 koskevan yleisen pitoisuusrajan verran.
Table 3.9.4
Taulukko 3.9.4
Generic concentration limits of ingredients of a mixture classified as a specific target organ toxicant that trigger classification of the mixture
Yleiset pitoisuusrajat seoksen aineosille, jotka on luokiteltu elinkohtaisesti myrkyllisiksi ja joiden vuoksi seos on luokiteltava
These generic concentration limits and consequent classifications apply to repeated-dose target organ toxicants.
Näitä yleisiä pitoisuusrajoja ja niihin perustuvaa luokitusta sovelletaan toistuvana annoksena elinkohtaista myrkyllisyyttä aiheuttaviin aineisiin.
Label elements shall be used in accordance with Table 3.9.5 for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class.
Tämän vaaraluokan luokituskriteerit täyttävien aineiden ja seosten merkinnät on tehtävä taulukon 3.9.5 mukaisesti.
Table 3.9.5
Taulukko 3.9.5
Label elements for specific target organ toxicity after repeated exposure
Toistuvasta altistumisesta aiheutuvaa elinkohtaista myrkyllisyyttä koskevat merkinnät
Signal word
Huomiosana
Causes damage to organs (state all organs affected, if known) through prolonged or repeated exposure (state route of exposure if it is conclusively proven that no other routes of exposure cause the hazard)
H372: Vahingoittaa elimiä (mainitaan kaikki tiedetyt kohde-elimet) pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa (mainitaan altistumisreitti, jos on kiistatta osoitettu, että vaara ei voi aiheutua muiden altistumisreittien kautta)
May cause damage to organs (state all organs affected, if known) through prolonged or repeated exposure (state route of exposure if it is conclusively proven that no other routes of exposure cause the hazard)
H373: Saattaa vahingoittaa elimiä (mainitaan kaikki tiedetyt kohde-elimet) pitkäaikaisessa tai toistuvassa altistumisessa (mainitaan altistumisreitti, jos on kiistatta osoitettu, että vaara ei voi aiheutua muiden altistumisreittien kautta)
Aspiration hazard
Aspiraatiovaara
These criteria provide a means of classifying substances or mixtures that may pose an aspiration toxicity hazard to humans.
Näiden kriteerien perusteella luokitellaan sellaiset aineet ja seokset, jotka saattavat aiheuttaa ihmisille aspiraatiovaaran.
‘Aspiration’ means the entry of a liquid or solid substance or mixture directly through the oral or nasal cavity, or indirectly from vomiting, into the trachea and lower respiratory system.
Aspiraatiolla tarkoitetaan nesteen tai kiinteän aineen tai seoksen joutumista suoraan suu- tai nenäontelon kautta tai epäsuorasti oksentamisen seurauksena henkitorveen ja alahengityselimiin.
Aspiration toxicity includes severe acute effects such as chemical pneumonia, varying degrees of pulmonary injury or death following aspiration.
Aspiraatiovaaraan sisältyy vakavia välittömiä vaikutuksia kuten kemiallinen keuhkokuume, eri asteisia keuhkovammoja tai aspiraatiosta johtuva kuolema.
Aspiration is initiated at the moment of inspiration, in the time required to take one breath, as the causative material lodges at the crossroad of the upper respiratory and digestive tracts in the laryngopharyngeal region.
Aspiraatio alkaa sisäänhengitysvaiheessa yhden hengenvedon vaatimassa ajassa, kun aspiraation aiheuttava materiaali tarttuu ylähengitysteiden ja ruoansulatuskanavan yhtymäkohtaan kurkunpää ja nielun alueelle.
Aspiration of a substance or mixture can occur as it is vomited following ingestion.
Aineen tai seoksen aspiraatio voi tapahtua, kun se oksennetaan nielemisen jälkeen.
This has consequences for labelling, particularly where, due to acute toxicity, a recommendation may be considered to induce vomiting after ingestion.
Tällä voi olla vaikutusta merkintöihin erityisesti, jos välittömän myrkyllisyyden vuoksi harkitaan suositukseksi oksennuttamista, kun ainetta tai seosta on nielty.
However, if the substance/mixture also presents an aspiration toxicity hazard, the recommendation to induce vomiting shall be modified.
Jos aineeseen/seokseen kuitenkin liittyy myös aspiraatiovaara, oksennuttamissuositusta on muutettava.
A review of the medical literature on chemical aspiration revealed that some hydrocarbons (petroleum distillates) and certain chlorinated hydrocarbons have been shown to pose an aspiration hazard in humans.
Kemiallista aspiraatiota käsittelevän lääketieteellisen kirjallisuuden tarkastelu osoittaa, että joidenkin hiilivetyjen (raakaöljytisleiden) ja tiettyjen kloorattujen hiilivetyjen on todettu aiheuttavan ihmisille aspiraatiovaaran.
The classification criteria refer to kinematic viscosity.
Luokituskriteerit viittaavat kinemaattiseen viskositeettiin.
The following provides the conversion between dynamic and kinematic viscosity:
Dynaamisen ja kinemaattisen viskositeetin välinen muuntokaava on seuraava:
Dynamic viscosity mPa s
Dynaaminen viskositeetti mPa s
Density g/cm3
Tiheys g/cm3
=Kinematic viscosity mm2
= Kinemaattinen viskositeetti mm2
Classification of aerosol/mist products
Aerosolien/sumutteiden luokitus
Aerosol and mist forms of a substance or a mixture (product) are usually dispensed in containers such as self-pressurised containers, trigger and pump sprayers.
Aerosolin tai sumutteen muodoissa olevat aineet tai seokset (tuotteet) saatetaan markkinoille yleensä painesäiliöissä tai painikkeella tai pumppumekanismilla varustetuissa sumutepulloissa.
The key to classifying these products is whether a pool of product is formed in the mouth, which then may be aspirated.
Luokituksen kannalta on ratkaisevaa, kerääntyykö tuote suuhun nesteeksi siten, että se saatetaan vetää hengitysteihin.
If the mist or aerosol from a pressurised container is fine, a pool may not be formed.
Jos painesäiliöstä tuleva sumute tai aerosoli on hienojakoista, se ei välttämättä keräänny nesteeksi.
On the other hand, if a pressurised container dispenses product in a stream, a pool may be formed that may then be aspirated.
Jos tuote kuitenkin tulee ulos painesäiliöstä valumalla, se saattaa kerääntyä nesteeksi, joka saatetaan vetää hengitysteihin.
Usually, the mist produced by trigger and pump sprayers is coarse and therefore, a pool may be formed that then may be aspirated.
Painikkeella tai pumppumekanismilla varustetuista sumutinpulloista tuleva sumu on yleensä suuripisaraista, minkä vuoksi se voi kerääntyä nesteeksi, joka saatetaan vetää hengitysteihin.
When the pump mechanism may be removed, and the contents are available to be swallowed then the classification of the substance or mixture shall be considered.
Jos pumppumekanismi voidaan irrottaa ja sisältöä on siten mahdollista niellä, aineen tai seoksen luokitusta on harkittava.
Table 3.10.1
Taulukko 3.10.1
Hazard category for aspiration toxicity
Aspiraatiovaaran kategoria
Substances known to cause human aspiration toxicity hazards or to be regarded as if they cause human aspiration toxicity hazard
Aineet, joiden tiedetään olevan ihmiselle vaarallisia aspiroituna tai joita pidetään ihmiselle vaarallisina aspiroituna.
A substance is classified in Category 1:
Aine luokitellaan kategoriaan 1:
based on reliable and good quality human evidence
luotettavan ja laadukkaan ihmisistä saadun näytön perusteella
if it is a hydrocarbon and has a kinematic viscosity of 20,5 mm2/s or less, measured at 40 oC.
jos kyseessä on hiilivety, jonka kinemaattinen viskositeetti 40 oC:n lämpötilassa mitattuna on enintään 20,5 mm2/s.
Substances in Category 1 include but are not limited to certain hydrocarbons, turpentine and pine oil.
Kategoriaan 1 kuuluvia aineita ovat muun muassa tietyt hiilivedyt, tärpätti ja mäntyöljy.
Classification when data are available for the complete mixture
Luokitus silloin, kun koko seosta koskevat tiedot ovat käytettävissä
A mixture is classified in Category 1 based on reliable and good quality human evidence.
Seos luokitellaan kategoriaan 1 luotettavan ja laadukkaan ihmisistä saadun näytön perusteella.
Classification when data are not available for the complete mixture: bridging principles
Luokitus silloin, kun koko seosta koskevia tietoja ei ole käytettävissä: päättelysäännöt
Where the mixture itself has not been tested to determine its aspiration toxicity, but there are sufficient data on the individual ingredients and similar tested mixtures to adequately characterise the hazard of the mixture, these data shall be used in accordance with the bridging principles set out in section 1.1.3.
Jos seosta sellaisenaan ei ole testattu sen aspiraatiovaaran määrittämiseksi, mutta sen yksittäisistä aineosista ja samankaltaisista testatuista seoksista on riittävästi tietoja seoksen vaarallisuuden asianmukaista määrittämistä varten, kyseisiä tietoja on käytettävä 1.1.3 jaksossa esitettyjen päättelysääntöjen mukaisesti.
However, in the case of application of the dilution bridging principle, the concentration of aspiration toxicant(s) shall be 10 % or more.
Jos sovelletaan laimentamista koskevaa päättelysääntöä, aspiraatiovaaran aiheuttavien aineiden pitoisuus on kuitenkin oltava 10 prosenttia tai enemmän.
Classification when data are available for all components or only some components of the mixture
Luokitus silloin, kun käytettävissä ovat seoksen kaikkia tai vain joitakin aineosia koskevat tiedot
A mixture which contains a total of 10 % or more of a substance or substances classified in Category 1, and has a kinematic viscosity of 20,5 mm2 /s or less, measured at 40 oC, shall be classified in Category 1.
Seos, joka sisältää kategoriaan 1 luokiteltua ainetta / luokiteltuja aineita yhteensä vähintään 10 prosenttia ja jonka kinemaattinen viskositeetti 40 oC:n lämpötilassa mitattuna on enintään 20,5 mm2 /s, on luokiteltava kategoriaan 1.
In the case of a mixture which separates into two or more distinct layers, one of which contains 10 % or more of a substance or substances classified in Category 1 and has a kinematic viscosity of 20,5 mmo /s or less, measured at 40 oC, then the entire mixture is classified in Category 1.
Jos on kyseessä seos, joka erottuu kahdeksi tai useammaksi selkeäksi kerrokseksi, joista yksi sisältää vähintään 10 prosenttia kategoriaan 1 luokiteltua ainetta / luokiteltuja aineita ja jonka kinemaattinen viskositeetti 40 oC:n lämpötilassa mitattuna on enintään 20,5 mm2/s, koko seos luokitellaan kategoriaan 1.
Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 3.10.2.
Tämän vaaraluokan luokituskriteerit täyttävien aineiden tai seosten merkinnät on tehtävä taulukon 3.10.2 mukaisesti.
Table 3.10.2
Taulukko 3.10.2
Aspiration toxicity label elements
Aspiraatiovaaraa koskevat merkinnät
May be fatal if swallowed and enters airways
H304: Voi olla tappavaa nieltynä ja joutuessaan hengitysteihin
PART 4: ENVIRONMENTAL HAZARDS
4 OSA: YMPÄRISTÖVAARAT
Hazardous to the aquatic environment
Vesiympäristölle vaarallinen
Definitions and General Considerations
Määritelmät ja yleiset näkökohdat
Acute aquatic toxicity means the intrinsic property of a substance to be injurious to an organism in a short-term exposure to that substance.
Välittömällä myrkyllisyydellä vesieliöille tarkoitetaan aineen sisäistä ominaisuutta aiheuttaa vahinkoa vesieliöille lyhytaikaisessa altistumisessa kyseiselle aineelle.
Availability of a substance means the extent to which this substance becomes a soluble or disaggregate species.
Aineen käytettävyydellä tarkoitetaan sitä, missä määrin kyseisestä aineesta tulee liukeneva tai erillinen ioni.
For metal availability, the extent to which the metal ion portion of a metal (Mo) compound can disaggregate from the rest of the compound (molecule).
Metallien käytettävyydellä tarkoitetaan sitä, missä määrin metalliyhdisteen metalli-ioni (Mo) voi irrottautua yhdisteestä (molekyylistä).
Bioavailability (or biological availability) means the extent to which a substance is taken up by an organism, and distributed to an area within the organism.
Biokäytettävyydellä (tai biologisella käytettävyydellä) tarkoitetaan sitä, missä määrin eliö ottaa ainetta ja missä määrin se jakautuu tietylle alueelle eliössä.
It is dependent upon physico-chemical properties of the substance, anatomy and physiology of the organism, pharmacokinetics, and route of exposure.
Tämä riippuu aineen fysikaalis-kemiallisista ominaisuuksista, eliön anatomiasta ja fysiologiasta, farmakokineettisistä ominaisuuksista ja altistumisreitistä.
Availability is not a prerequisite for bioavailability.
Käytettävyys ei ole ennakkoedellytys biokäytettävyydelle.
Bioaccumulation means the net result of uptake, transformation and elimination of a substance in an organism due to all routes of exposure (i.e. air, water, sediment/soil and food).
Bioakkumulaatiolla tarkoitetaan aineen eliöön oton, jakautumisen ja poistumisen nettovaikutuksia, jotka aiheutuvat kaikista altistumisreiteistä (vesi, ilma, sedimentti/maaperä ja ravinto).
Bioconcentration means the net result of uptake, transformation and elimination of a substance in an organism due to waterborne exposure.
Biokertyvyydellä tarkoitetaan aineen eliöön oton, jakautumisen ja poistumisen nettovaikutuksia, jotka aiheutuvat altistumisesta veden välityksellä.
Chronic aquatic toxicity means the intrinsic property of a substance to cause adverse effects to aquatic organisms during exposures which are determined in relation to the life-cycle of the organism.
Kroonisella myrkyllisyydellä vesieliöille tarkoitetaan aineen sisäistä ominaisuutta aiheuttaa haitallisia vaikutuksia vesieliöille, kun altistumisaika on pitkä verrattuna eliön elinkaareen.
Degradation means the decomposition of organic molecules to smaller molecules and eventually to carbon dioxide, water and salts.
Hajoamisella tarkoitetaan orgaanisten molekyylien hajoamista pienemmiksi molekyyleiksi ja lopulta hiilidioksidiksi, vedeksi ja suoloiksi.
Basic elements
Perustekijät
Hazardous to the Aquatic Environment is differentiated into:
Vesiympäristölle vaarallinen -luokka on jaoteltu seuraavasti:
Acute aquatic hazard;
välitön vaara vesiympäristölle
Chronic (long term) aquatic hazard.
krooninen (pitkäaikainen) vaara vesiympäristölle.
The basic elements used for classification for aquatic environmental hazards are:
Vesiympäristölle aiheutuvien vaarojen luokituksen perustekijät ovat:
Acute aquatic toxicity;
välitön myrkyllisyys vesieliöille;
Potential for or actual bioaccumulation;
mahdollinen tai todettu bioakkumulaatio;
Degradation (biotic or abiotic) for organic chemicals; and
orgaanisten kemikaalien hajoaminen (bioottinen tai abioottinen); ja
Chronic aquatic toxicity.
krooninen myrkyllisyys vesieliöille.
Preferably data shall be derived using the standardised test methods referred to in Article 8(3).
Tiedot on saatava mieluiten käyttämällä 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja standardoituja testimenetelmiä.
In practice data from other standardised test methods such as national methods shall also be used where they are considered as equivalent.
Käytännössä muillakin standardoiduilla testimenetelmillä, kuten kansallisilla menetelmillä, saatuja tietoja on käytettävä, jos ne katsotaan vastaaviksi.
Where valid data are available from non-standard testing and from non-testing methods, these shall be considered in classification provided they fulfil the requirements specified in section 1 of Annex XI to Regulation (EC) No 1907/2006.
Jos luotettavia tietoja on saatavissa muilla kuin standardimenetelmillä tehdyistä testeistä ja muulla tavoin kuin testaamalla, ne on otettava luokituksessa huomioon, jos ne täyttävät asetuksen (EY) N:o 1907/2006 liitteessä XI olevassa 1 jaksossa täsmennetyt vaatimukset.
In general, both freshwater and marine species toxicity data are considered suitable for use in classification provided the test method used are equivalent.
Makean veden lajien ja merivesilajien myrkyllisyyttä koskevia tietoja pidetään yleensä luokitukseen soveltuvina edellyttäen, että käytetyt testimenetelmät ovat olleet vastaavia.
Where such data are not available classification shall be based on the best available data.
Jos tällaisia tietoja ei ole saatavissa, luokituksen on perustuttava parhaaseen saatavissa olevaan tietoon.
See also Part 1.
Katso myös 1 osa.
Classification of substances and mixtures for environmental hazards requires the identification of the hazards they present to the aquatic environment.
Aineiden ja seosten luokitus ympäristövaarojen osalta edellyttää niiden vesiympäristölle aiheuttamien vaarojen tunnistamista.
The aquatic environment is considered in terms of the aquatic organisms that live in the water, and the aquatic ecosystem of which they are part.
Vesiympäristöä tarkastellaan vedessä elävien eliöiden ja sen vesiekosysteemin kannalta, johon ne kuuluvat.