natgillin/translations-raw huggingface dataset:
any organic peroxide possessing explosive properties when the substance or mixture as packaged cannot detonate or deflagrate rapidly or undergo a thermal explosion shall be defined as organic peroxide TYPE C;
Orgaaninen peroksidi, jolla on räjähdysominaisuuksia mutta joka pakattuna ei detonoi tai humahda nopeasti tai räjähdä termisesti, luokitellaan orgaaniseksi peroksidiksi, tyyppi C.
any organic peroxide which in laboratory testing:
Orgaaninen peroksidi, joka laboratoriokokeissa
shall be defined as organic peroxide TYPE D;
luokitellaan orgaaniseksi peroksidiksi, tyyppi D;
any organic peroxide which, in laboratory testing, neither detonates nor deflagrates at all and shows low or no effect when heated under confinement shall be defined as organic peroxide TYPE E;
Orgaaninen peroksidi, joka laboratoriokokeissa ei detonoi eikä humahda lainkaan, ja joka ei reagoi tai reagoi vain vähän kuumennettaessa suljetussa astiassa, luokitellaan orgaaniseksi peroksidiksi, tyyppi E.
any organic peroxide which, in laboratory testing, neither detonates in the cavitated state nor deflagrates at all and shows only a low or no effect when heated under confinement as well as low or no explosive power shall be defined as organic peroxide TYPE F;
Orgaaninen peroksidi, joka laboratoriokokeissa ei detonoi kavitaatiotilassa eikä humahda lainkaan ja joka ei reagoi tai reagoi vain vähän kuumennettaessa suljetussa astiassa ja jossa ei ilmene tai ilmenee vain vähän räjähdysvoimaa, luokitellaan orgaaniseksi peroksidiksi, tyyppi F.
any organic peroxide which, in laboratory testing, neither detonates in the cavitated state nor deflagrates at all and shows no effect when heated under confinement nor any explosive power, provided that it is thermally stable, i.e. the SADT is 60 oC or higher for a 50 kg package, and, for liquid mixtures, a diluent having a boiling point of not less than 150 oC is used for desensitisation, shall be defined as organic peroxide TYPE G. If the organic peroxide is not thermally stable or a diluent having a boiling point less than 150 oC is used for desensitisation, the organic peroxide shall be defined as organic peroxide TYPE F.
Orgaaninen peroksidi, joka laboratoriokokeissa ei detonoi kavitaatiotilassa eikä humahda lainkaan ja joka ei reagoi suljetussa astiassa kuumennettaessa ja jossa ei ilmene räjähdysvoimaa, edellyttäen että aine tai seos on lämpöstabiili, toisin sanoen itsekiihtyvän hajoamisen lämpötila on vähintään 60 oC 50 kg:n pakkauksessa, ja nestemäisen seoksen ollessa kyseessä flegmatointiin käytetyn laimentimen kiehumispiste on vähintään 150 oC, luokitellaan orgaaniseksi peroksidiksi, tyyppi G. Jos orgaaninen peroksidi ei ole lämpöstabiili tai flegmatointiin käytetyn laimentimen kiehumispiste on alle 150 oC, orgaaninen peroksidi luokitellaan orgaaniseksi peroksidiksi, tyyppi F.
The following organic peroxides need to be subjected to temperature control:
Seuraavien orgaanisten peroksidien lämpötilaa on kontrolloitava:
Organic peroxide types B and C with an SADT ≤ 50 C;
tyypin B ja C orgaaniset peroksidit, joiden SADT-arvo on enintään 50 oC;
Organic peroxide type D showing a medium effect when heated under confinement with an SADT ≤ 50 oC or showing a low or no effect when heated under confinement with an SADT ≤ 45 oC; and
tyypin D orgaaniset peroksidit, jotka reagoivat keskivoimakkaasti kuumentamiseen suljetussa astiassa SADT-arvon ollessa enintään 50 oC tai jotka reagoivat kuumentamiseen suljetussa astiassa heikosti tai eivät ollenkaan SADT-arvon ollessa enintään 45 oC; ja
Organic peroxide types E and F with an SADT ≤ 45 oC.
tyypin E ja F orgaaniset peroksidit, joiden SADT-arvo on enintään 45 oC.
Test methods for determining the SADT as well as the derivation of control and emergency temperatures are given in the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria, Part II, section 28.
SADT:n määritysmenetelmät sekä valvonta- ja hälytyslämpötilojen johtaminen on esitetty vaarallisten aineiden kuljetusta koskeviin YK:n suosituksiin liittyvän käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) II osan 28 jaksossa.
Table 2.15.1
Taulukko 2.15.1
Label elements for organic peroxides
Orgaanisten peroksidien merkinnät
Organic peroxides are classified by definition based on their chemical structure and on the available oxygen and hydrogen peroxide contents of the mixture (see 2.15.2.1).
Orgaaniset peroksidit luokitellaan määritelmän perusteella niiden kemiallisen rakenteen ja seoksen sisältämän aktiivisen hapen ja vetyperoksidin perusteella (ks. 2.15.2.1 jakso).
The properties of organic peroxides which are necessary for their classification shall be determined experimentally.
Orgaanisten peroksidien luokituksen kannalta ratkaisevat ominaisuudet on määritettävä kokeellisesti.
The classification of organic peroxides shall be performed in accordance with test series A to H as described in Part II of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria.
Orgaaniset peroksidit on luokiteltava vaarallisten aineiden kuljetusta koskeviin YK:n suosituksiin liittyvän käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) II osassa esitettyjen testisarjojen A–H mukaisesti.
The procedure for classification is described in Figure 2.15.1.
Luokitusmenettely on esitetty kaaviossa 2.15.1.
Mixtures of already classified organic peroxides may be classified as the same type of organic peroxide as that of the most dangerous component.
Aiemmin luokiteltujen orgaanisten peroksidien seokset voidaan luokitella samalla tavalla kuin se orgaanisen peroksidin tyyppi, johon seoksen vaarallisin aineosa kuuluu.
However, as two stable components can form a thermally less stable mixture, the SADT of the mixture shall be determined.
Koska kuitenkin kaksi stabiilia aineosaa voi muodostaa termisesti vähemmän stabiilin seoksen, seoksen itsekiihtyvän hajoamisen lämpötila (SADT) on määritettävä.
Note: The sum of the individual parts can be more hazardous than the individual components.
Huomautus: Aineosien yhteisvaikutus voi olla vaarallisempi kuin yksittäisten aineosien yhteenlaskettu vaikutus.
Figure 2.15.1
Kaavio 2.15.1
Organic Peroxides
Orgaaniset peroksidit
Box 3 Test C
Ruutu 3 Testi C
Can it propogate a detonation?
Voiko aiheuttaa humahduk- sen?
Box 4 Test C
Ruutu 4 Testi C
Yes rapidly
Kyllä, nopeasti
Box 8 Test E
Ruutu 8 Testi E
Box 9 Test E
Ruutu 9 Testi E
Box 10 Test G
Ruutu 10 Testi G
What is the effect of heating it under confinement?
Mikä on kuumentamisen vaikutus suljetussa astiassa?
Corrosive to metals
METALLEJA SYÖVYTTÄVÄT AINEET JA SEOKSET
A substance or a mixture that is corrosive to metals means a substance or a mixture which by chemical action will materially damage, or even destroy, metals.
Metalleja syövyttävällä aineella tai seoksella tarkoitetaan ainetta tai seosta, joka kemiallisesti reagoimalla vahingoittaa tai jopa tuhoaa metalleja.
A substance or a mixture which is corrosive to metals is classified in a single category for this class, using the test in Part III, sub-section 37.4 of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria, in accordance with Table 2.16.1:
Metallia syövyttävä aine tai seos on luokiteltava tämän luokan ainoaan kategoriaan käyttämällä vaarallisten aineiden kuljetusta koskeviin YK:n suosituksiin liittyvän käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) III osan 37.4 kohdassa olevaa testiä taulukon 2.16.1 mukaisesti:
Table 2.16.1
Taulukko 2.16.1
Criteria for substances and mixtures corrosive to metals
Metalleja syövyttäviä aineita ja seoksia koskevat kriteerit
Corrosion rate on either steel or aluminium surfaces exceeding 6,25 mm per year at a test temperature of 55 oC when tested on both materials.
Korroosionopeus joko teräs- tai alumiinipinnalla 55 oC:n koelämpötilassa on yli 6,25 mm vuodessa kumpaakin materiaalia testattaessa.
Where an initial test on either steel or aluminium indicates the substance or mixture being tested is corrosive the follow up test on the other metal is not required.
Jos joko teräksellä tai alumiinilla tehty alkuperäinen testi osoittaa, että testattava aine tai seos on syövyttävä, seurantatestiä toisella metallilla ei vaadita.
Label elements shall be used for substances and mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 2.16.2.
Tämän vaaraluokan luokituskriteerit täyttävien aineiden ja seosten merkinnät on tehtävä taulukon 2.16.2 mukaisesti.
Table 2.16.2
Taulukko 2.16.2
Label elements for substances and mixtures corrosive to metals
Metalleja syövyttävien aineiden ja seosten merkinnät
May be corrosive to metals
H290: Voi syövyttää metalleja
The corrosion rate can be measured according to the test method of Part III sub-section 37.4 of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria.
Korroosionopeus voidaan mitata vaarallisten aineiden kuljetusta koskeviin YK:n suosituksiin liittyvän käsikirjan ”Manual of Tests and Criteria” (Kokeet ja kriteerit) III osan 37.4 alajaksossa esitetyllä testimenetelmällä.
The specimen to be used for the test shall be made of the following materials:
Testikappale on valmistettava seuraavista materiaaleista:
for the purposes of testing steel, steel types
terästesteissä seuraavat terästyypit:
S275J2G3+CR (1.0144 resp.St 44-3), ISO 3574 as amended, Unified Numbering System (UNS) G 10200, or SAE 1020;
S275J2G3+CR (1.0144 resp.St 44-3), ISO 3574 sellaisena kuin se on muutettuna, Unified Numbering System (UNS) G 10200, tai SAE 1020;
for the purposes of testing aluminium: non-clad types 7075-T6 or AZ5GU-T6.
alumiinitesteissä: päällystämätön alumiinityyppi 7075-T6 tai AZ5GU-T6.
PART 3: HEALTH HAZARDS
3 OSA: TERVEYDELLE AIHEUTUVAT VAARAT
Acute toxicity means those adverse effects occurring following oral or dermal administration of a single dose of a substance or a mixture, or multiple doses given within 24 hours, or an inhalation exposure of 4 hours.
Välittömällä myrkyllisyydellä tarkoitetaan haittavaikutuksia, joita esiintyy, kun ainetta tai seosta on annosteltu kerta-annoksena suun tai ihon kautta tai useina annoksina 24 tunnin aikana taikka hengitysteitse neljän tunnin aikana.
The hazard class Acute Toxicity is differentiated into:
Välitöntä myrkyllisyyttä koskeva vaaraluokka jaotellaan seuraavasti:
Acute oral toxicity;
välitön myrkyllisyys suun kautta
Acute dermal toxicity;
välitön myrkyllisyys ihon kautta
Acute inhalation toxicity.
välitön myrkyllisyys hengitysteiden kautta.
Criteria for classification of substances as acutely toxic
Välittömästi myrkyllisten aineiden luokituskriteerit
Substances can be allocated to one of four toxicity categories based on acute toxicity by the oral, dermal or inhalation route according to the numeric criteria shown in Table 3.1.1.
Aine voidaan luokitella yhteen neljästä myrkyllisyyskategoriasta suun, ihon tai hengitysteiden kautta tapahtuvan altistuksen tuloksena todettavan välittömän myrkyllisyyden perusteella taulukossa 3.1.1 esitettyjen numeeristen lukuarvojen mukaisesti.
Acute toxicity values are expressed as (approximate) LD50 (oral, dermal) or LC50 (inhalation) values or as acute toxicity estimates (ATE).
Välittömän myrkyllisyyden arvot ilmaistaan (likimääräisinä) LD50-arvoina (suun tai ihon kautta) tai LC50-arvoina (hengitysteitse) tai välittömän myrkyllisyyden estimaatteina (ATE).
Explanatory notes are shown following Table 3.1.1.
Tätä koskevat selittävät huomautukset on esitetty taulukon 3.1.1 yhteydessä.
Table 3.1.1
Taulukko 3.1.1
Acute toxicity hazard categories and acute toxicity estimates (ATE) defining the respective categories
Välittömän myrkyllisyyden vaarakategoriat ja niiden määrityksessä käytettävät välittömän myrkyllisyyden estimaatit (ATE)
Exposure Route
Altistumisreitti
Oral (mg/kg bodyweight)
Suun kautta (mg/kg ruumiinpainoa)
See Note (a)
Ks. huom. (a)
Note (a)
huom. (a)
Note (b)
huom. (b)
Vapours (mg/l)
Höyryt (mg/l)
Note (c)
huom. (c)
Dusts and Mists (mg/l)
Pölyt tai sumut (mg/l)
0,05 < ATE ≤ 0,5
0,05< ATE ≤ 0,5
Notes to Table 3.1.1
Taulukkoa 3.1.1 koskevat huomautukset:
The acute toxicity estimate (ATE) for the classification of a substance or ingredient in a mixture is derived using:
Aineen tai seoksen aineosan luokituksessa käytettävä välittömän myrkyllisyyden estimaatti (ATE) johdetaan:
the LD50/LC50 where available,
LD50/LC50-arvosta, kun sellainen on saatavilla,
the appropriate conversion value from Table 3.1.2 that relates to the results of a range test, or
taulukosta 3.1.2 saatavasta asianmukaisesta muuntolukuarvosta, joka liittyy vaihteluvälitestin tuloksiin, tai
the appropriate conversion value from Table 3.1.2 that relates to a classification category.
taulukosta 3.1.2 saatavasta asianomaisesta muuntolukuarvosta, joka liittyy luokituskategoriaan.
Generic concentration limits for inhalation toxicity in the table are based on 4 hour testing exposures.
Taulukossa esitetyt hengitystiemyrkyllisyyden yleiset pitoisuusrajat perustuvat neljän tunnin testialtistuksiin.
Conversion of existing inhalation toxicity data which have been generated using a 1 hour exposure can be carried out by dividing by a factor of 2 for gases and vapours and 4 for dusts and mists.
Olemassa olevat hengitystiemyrkyllisyyttä koskevat tiedot, jotka on saatu yhden tunnin altistumisella, voidaan muuntaa jakamalla ne kaasujen ja höyryjen osalta kahdella ja pölyjen ja sumujen osalta neljällä.
For some substances or mixtures the test atmosphere will not just be a vapour but will consist of a mixture of liquid and vapour phases.
Joidenkin aineiden tai seosten testausilmassa ei ole pelkästään höyryä, vaan se koostuu neste- ja höyryfaasien seoksesta.
For other substances or mixtures the test atmosphere may consist of a vapour which is near the gaseous phase.
Joissain muissa tapauksissa testausilma voi koostua höyrystä, joka on lähes kaasufaasissa.
In these latter cases, classification shall be based on ppmV as follows: Category 1 (100 ppmV), Category 2 (500 ppmV), Category 3 (2500 ppmV), Category 4 (20000 ppmV).
Jälkimmäisissä tapauksissa luokituksen on perustuttava ppmV-arvoon seuraavasti: kategoria 1 (100 ppmV), kategoria 2 (500 ppmV), kategoria 3 (2500 ppmV), kategoria 4 (20000 ppmV).
The terms ‘dust’, ‘mist’ and ‘vapour’ are defined as follows:
Termit ’pöly’, ’sumu’ ja ’höyry’ määritellään seuraavasti:
Dust: solid particles of a substance or mixture suspended in a gas (usually air);
Pöly: kaasussa (yleensä ilmassa) olevat aineen tai seoksen kiinteät hiukkaset
Mist: liquid droplets of a substance or mixture suspended in a gas (usually air);
Sumu: kaasussa (yleensä ilmassa) olevat aineen tai seoksen nestemäiset pisarat
Vapour: the gaseous form of a substance or mixture released from its liquid or solid state.
Höyry: aineen tai seoksen kaasumainen olomuoto, joka vapautuu kyseisen aineen tai seoksen nestemäisestä tai kiinteästä olomuodosta.
Dust is generally formed by mechanical processes.
Pölyä muodostuu yleensä mekaanisissa prosesseissa.
Mist is generally formed by condensation of supersaturated vapours or by physical shearing of liquids.
Sumua muodostuu tavallisesti ylikyllästettyjen höyryjen kondensoituessa tai nesteiden leikkautuessa fysikaalisesti.
Dusts and mists generally have sizes ranging from less than 1 to about 100 μm.
Pölyjen ja sumujen hiukkaskoko vaihtelee yleensä alle 1:stä noin 100 mikrometriin.
Specific considerations for classification of substances as acutely toxic
Välittömästi myrkyllisten aineiden luokitusta koskevia erityisnäkökohtia
The preferred test species for evaluation of acute toxicity by the oral and inhalation routes is the rat, while the rat or rabbit are preferred for evaluation of acute dermal toxicity.
Arvioitaessa välitöntä myrkyllisyyttä suun ja hengitysteiden kautta tapahtuvassa altistuksessa rotta on suositeltava koe-eläin, kun taas välittömän ihomyrkyllisyyden arvioinnissa suositeltavia lajeja ovat rotta tai kaniini.
When experimental data for acute toxicity are available in several animal species, scientific judgement shall be used in selecting the most appropriate LD50 value from among valid, well-performed tests.
Jos välitöntä myrkyllisyyttä koskevaa kokeellista tietoa on saatavilla eri eläinlajeista, on käytettävä tieteellisesti pätevää arviointia valittaessa soveltuva LD50-arvo validien ja hyvin suoritettujen testien tuloksista.
Specific considerations for classification of substances as acutely toxic by the inhalation route
Hengitysteitse välittömästi myrkyllisten aineiden luokitusta koskevia erityisnäkökohtia
Units for inhalation toxicity are a function of the form of the inhaled material.
Hengitysteitse vaikuttavan myrkyllisyyden mittayksikkö riippuu siitä, missä olomuodossa olevaa materiaalia on hengitetty.
Acknowledging the difficulties in testing vapours, some of which consist of mixtures of liquid and vapour phases, the table provides values in units of mg/l.
Höyryjen testaaminen on tunnetusti vaikeaa, koska jotkin niistä ovat neste- ja höyryfaasien seoksia, ja tämän ottamiseksi huomioon lukuarvot ilmaistaan taulukossa yksikköinä mg/l.
However, for those vapours which are near the gaseous phase, classification shall be based on ppmV.
Lähes kaasufaasina olevat höyryt on kuitenkin luokiteltava ppmV-arvon perusteella.
Of particular importance in classifying for inhalation toxicity is the use of well articulated values in the high toxicity categories for dusts and mists.
Hengitysteitse vaikuttavaa myrkyllisyyttä luokiteltaessa on erityisen tärkeää käyttää tarkasti ilmaistuja arvoja pölyjen ja sumujen erittäin myrkyllisissä kategorioissa.
Inhaled particles between 1 and 4 microns mean mass aerodynamic diameter (MMAD) will deposit in all regions of the rat respiratory tract.
Hengitetyt hiukkaset, joiden massamediaani-aerodynaaminen halkaisija (MMAD) on 1–4 mikronia, laskeutuvat kaikkialle rotan hengitysteihin.
This particle size range corresponds to a maximum dose of about 2 mg/l.
Tämä hiukkaskokoluokka vastaa enimmäisannosta, joka on noin 2 mg/l.
In order to achieve applicability of animal experiments to human exposure, dusts and mists would ideally be tested in this range in rats.
Jotta eläinkokeita voitaisiin soveltaa ihmisen altistumiseen, tässä kohdin olisi ihanteellista testata pölyjä ja sumuja rotilla.
In addition to classification for inhalation toxicity, if data are available that indicates that the mechanism of toxicity was corrosivity, the substance or mixture shall also be labelled as ‘corrosive to the respiratory tract’ (see note 1 in 3.1.4.1).
Jos käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että myrkyllisyys perustuu syövyttävyyteen, aine tai seos on hengitystiemyrkyllisyyttä koskevan luokituksen lisäksi merkittävä maininta ”hengitysteitä syövyttävää” (ks. huomautus 1 kohdassa 3.1.4.1.).
Corrosion of the respiratory tract is defined by destruction of the respiratory tract tissue after a single, limited period of exposure analogous to skin corrosion; this includes destruction of the mucosa.
Hengitysteiden syöpyminen määritellään hengitystiekudoksen tuhoutumiseksi kestoltaan rajoitetun kerta-altistuksen jälkeen samalla tavalla kuin ihon syöpyminen; siihen kuuluu myös limakalvojen tuhoutuminen.
The corrosivity evaluation can be based on expert judgment using such evidence as: human and animal experience, existing (in vitro) data, pH values, information from similar substances or any other pertinent data.
Syövyttävyyden arviointi voi perustua asiantuntija-arvioon, jossa käytetään näyttönä muun muassa ihmisiä ja eläimiä koskevaa tietoa, saatavilla olevia (in vitro -testien) tuloksia, pH-arvoja, samankaltaisia aineita koskevia tietoja tai muita merkityksellisiä tietoja.
Criteria for classification of mixtures as acutely toxic
Välittömästi myrkyllisten seosten luokituskriteerit
The criteria for classification of substances for acute toxicity as outlined in section 3.1.2 are based on lethal dose data (tested or derived).
Edellä 3.1.2 jaksossa esitetyt välittömästi myrkyllisten aineiden luokituskriteerit perustuvat tappavaa annosta koskeviin (testattuihin tai johdettuihin) tietoihin.
For mixtures, it is necessary to obtain or derive information that allows the criteria to be applied to the mixture for the purpose of classification.
Seosten osalta on tarpeen hankkia tai johtaa tietoja, joiden avulla kriteerejä voidaan soveltaa seoksen luokitukseen.
The approach to classification for acute toxicity is tiered, and is dependent upon the amount of information available for the mixture itself and for its ingredients.
Välittömän myrkyllisyyden luokituksessa käytetään vaiheittaista lähestymistapaa, joka riippuu saatavilla olevien seosta ja sen aineosia koskevien tietojen määrästä.
The flow chart of Figure 3.1.1 outlines the process to be followed.
Luokituksessa noudatettava etenemisjärjestys esitetään kaaviossa 3.1.1.
For acute toxicity each route of exposure shall be considered for the classification of mixtures, but only one route of exposure is needed as long as this route is followed (estimated or tested) for all ingredients.
Välittömästi myrkyllisiä seoksia luokiteltaessa on otettava huomioon kaikki altistumisreitit, mutta yksikin altistumisreitti riittää, jos kaikki aineosat testataan tai arvioidaan kyseistä reittiä käyttäen.
If the acute toxicity is determined for more than one route of exposure, the more severe hazard category will be used for classification.
Jos välitön myrkyllisyys määritellään useamman kuin yhden altistumisreitin kautta, luokitukseen käytetään tiukempaa vaarakategoriaa.
All available information shall be considered and all relevant routes of exposure shall be identified for hazard communication.
Vaaraviestintää varten on tutkittava kaikki saatavilla olevat tiedot ja tunnistettava kaikki asiaankuuluvat altistumisreitit.
In order to make use of all available data for purposes of classifying the hazards of the mixtures, certain assumptions have been made and are applied where appropriate in the tiered approach:
Jotta seosten vaaraluokituksessa voidaan hyödyntää kaikkia saatavilla olevia tietoja, on vaiheittaisessa lähestymistavassa tarvittaessa tehty ja sovellettu seuraavia oletuksia:
the ‘relevant ingredients’ of a mixture are those which are present in concentrations of 1 % (w/w for solids, liquids, dusts, mists and vapours and v/v for gases) or greater, unless there is a reason to suspect that an ingredient present at a concentration of less than 1 % is still relevant for classifying the mixture for acute toxicity (see Table 1.1).
Seoksen ”relevantteja aineosia” ovat aineosat, jotka esiintyvät seoksessa vähintään 1-prosenttisina pitoisuuksina (kiinteät aineet, nesteet, pölyt, sumut ja höyryt painoprosentteina ja kaasut tilavuusprosentteina), ellei ole syytä epäillä, että myös alle 1-prosenttisena pitoisuutena esiintyvällä aineosalla on merkitystä seoksen välittömän myrkyllisyyden luokituksessa (ks. taulukko 1.1.).
where a classified mixture is used as an ingredient of another mixture, the actual or derived acute toxicity estimate (ATE) for that mixture may be used, when calculating the classification of the new mixture using the formulas in section 3.1.3.6.1 and paragraph 3.1.3.6.2.3.
Jos seoksen aineosana on luokiteltu seos, uuden seoksen luokituksessa voidaan käyttää aiemmin luokitellun seoksen todellista tai johdettua välittömän myrkyllisyyden estimaattia (ATE) 3.1.3.6.1 ja 3.1.3.6.2.3 jaksossa esitetyissä kaavoissa.
Figure 3.1.1
Kaavio 3.1.1
Tiered approach to classification of mixtures for acute toxicity
Seosten välittömän myrkyllisyyden luokituksessa käytettävä vaiheittainen lähestymistapa:
Test data on the mixture as a whole
Koko seosta koskevat testitulokset
Sufficient data available on similar mixtures to estimate classification hazards
Samankaltaisista seoksista on saatavilla riittävästi tietoa luokitusta koskevien vaarojen arvioimiseksi
Apply bridging principles outlined in section 1.1.3.
Sovelletaan jakson 1.1.3. päättelysääntöjä
CLASSIFY
kohtaa LUOKITUS
Available data for all ingredients
Tietoa on saatavilla kaikista aineosista
Apply formula in section 3.1.3.6.1
Sovelletaan 3.1.3.6.1 jakson laskentakaavaa
Other data available to estimate conversion values for classification
Saatavilla on muuta tietoa, jonka avulla arvioidaan muuntoarvot luokitusta varten
Convey hazards of the known ingredients
Käytetään tietoa tunnettujen ainesosien vaaroista