natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission also fails to see how this participation could constitute a ‘sale’ of HSY since the employees did not receive additional shares in exchange of their investments.
Komissio ei myöskään ymmärrä, miten tällainen osallistuminen voitaisiin katsoa HSY:n ”myynniksi”, koska työntekijät eivät saaneet uusia osakkeita sijoitustensa vastineiksi.
Since the amount of money that the employees had to invest was much smaller than what the Commission legitimately expected when it adopted decision C 10/94 (and what the Council expected when it adopted Regulation (EC) No 1013/97), the Commission considers it insufficient to incite them to attach sufficient importance to the value of the shares and the restoration of the competitiveness of HSY.
Koska työntekijöiden piti sijoittaa paljon vähemmän varoja kuin mitä komissio aiheellisesti oletti tehdessään päätöksen C 10/94 (ja mitä neuvosto oletti antaessaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/97), komissio katsoo, että tämä ei riittänyt saamaan työntekijöitä pitämään osakkeiden arvoa ja HSY:n kilpailukyvyn palauttamista riittävän tärkeinä.
As regards the second ground raised by Greece — the payment of the purchase price was not a condition laid down in decision C 10/94, and even if it was the case, the Commission considered it as already fulfilled after having examined the September 1995 contract — the Commission has earlier recalled that the sale of the yard was a condition laid down in the Directive 90/684/EEC and explained what was the reason for this condition.
Kreikan toisen perusteen osalta (jonka mukaan kauppahinnan maksamista ei edellytetty päätöksessä C 10/94 ja vaikka näin olisikin tehty, komissio olisi jo katsonut sen täytetyksi tutkittuaan syyskuussa 1995 tehdyn sopimuksen) komissio on muistuttanut jo aiemmin, että telakan myynti oli direktiivissä 90/684/ETY asetettu edellytys, ja selittänyt tämän edellytyksen perusteita.
The Commission has also already explained that it took a negative decision in July 1995 because the yard had not been sold.
Samoin komissio on jo selittänyt tehneensä kielteisen päätöksen heinäkuussa 1995, koska telakkaa ei ollut myyty.
It was therefore evident to Greece that the Commission would not be satisfied by a mere transfer of ownership to the employees and it finally accepted the September 1995 contract only because it was a real sale, i.e. the employees would pay a significant purchase price and would thus have a real financial interest in restoration of competitiveness.
Näin ollen Kreikalle oli selvää, ettei komissio tyytyisi pelkkään omistajuuden siirtoon työntekijöille ja että komissio hyväksyi lopulta syyskuussa 1995 tehdyn sopimuksen vain siksi, koska se oli todellinen kauppa, eli työntekijät maksaisivat huomattavan kauppahinnan ja kilpailukyvyn palauttaminen olisi näin heidän todellisen taloudellisen etunsa mukaista.
The Commission also recalls that Regulation (EC) No 1013/97 amended Directive 90/684/EEC only in respect of the amount of operating aid for restructuring that can be granted to HSY.
Lisäksi komissio muistuttaa, että asetuksella (EY) N:o 1013/97 muutettiin direktiiviä 90/684/ETY ainoastaan HSY:lle myönnettävissä olevan rakenneuudistukseen tarkoitetun toimintatuen määrän osalta.
On that basis, decision C 10/94 concludes that ‘The conditions set in Article 10 of the Directive […] were met’ In other words, the assessment made by the Commission in Decision C 10/1994 (and the one made by the Council in Regulation (EC) No 1013/97) takes into account the existence of the September 1995 contract, which was presented as a sale by Greece and, above all, which contractually obliges the employees to pay EUR 24 million to ETVA for the purchase of 49 % of HSY and which precisely determines how this purchase price would be collected from the employees and paid to ETVA.
Tällä perusteella päätöksessä C 10/94 todetaan, että ”direktiivin 10 artiklassa […] asetetut edellytykset täyttyivät”. Toisin sanoen komission päätöksessä C 10/94 (ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1013/97) tehdyssä arvioinnissa otetaan huomioon syyskuussa 1995 tehty sopimus, jonka Kreikka esitti myyntinä ja jossa ennen kaikkea velvoitetaan työntekijät maksamaan ETVA:lle 24 miljoonaa euroa 49 prosentista HSY:n osakkeita ja jossa määritetään nimenomaisesti, miten kauppahinta kerättäisiin työntekijöiltä ja maksettaisiin ETVA:lle.
Since the obligations and rights of the parties where precisely determined in a contract, since Greece itself presented the contract as a sale of HSY, and since the Greek government itself had adopted a law obliging the employees to pay the purchase price to ETVA (see footnote 100), the Commission had no reason to doubt that the State would correctly implemented the contract.
Koska osapuolten oikeudet ja velvollisuudet oli määritetty sopimuksessa nimenomaisesti, koska Kreikka itse esitti sopimuksen HSY:n myyntinä ja koska Kreikan hallitus oli säätänyt lain, jolla työntekijät velvoitettiin maksamaan kauppahinta ETVA:lle (katso alaviite 100), komissiolla ei ollut mitään syytä epäillä, ettei valtio panisi sopimusta asianmukaisesti täytäntöön.
In particular the Commission could not expect that the State itself will consciously refrain from collecting the purchase price from the purchaser.
Komissio ei voinut etenkään olettaa, että valtio jättäisi tietoisesti keräämättä kauppahinnan ostajalta.
The Commission was entitled to consider that HSY had been sold and did not have to repeat that HSY had to be sold.
Komissiolla oli oikeus katsoa, että HSY oli myyty, eikä sen tarvinnut toistaa vaatimusta, että HSY oli myytävä.
As regards the third ground raised by Greece to dismiss Commission’s doubts — the September 1995 contract was correctly implemented — the Commission observes that the September 1995 contract indicated clearly how the purchase price would be paid.
Kolmannesta perusteesta, jolla Kreikka pyrki poistamaan komission epäilyt (ja jonka mukaan syyskuussa 1995 tehty sopimus oli pantu asianmukaisesti täytäntöön), komissio huomauttaa, että syyskuussa 1995 tehdyssä sopimuksessa oli ilmoitettu selkeästi, kuinka kauppahinta maksettaisiin.
The annual instalments would be paid from 1998 and they would be financed by retaining a part of the Christmas and Easter allowances as well as a part of the monthly wage.
Vuosieriä maksettaisiin vuodesta 1998, ja ne rahoitettaisiin pidättämällä osuus joulu- ja pääsiäisrahoista sekä kuukausipalkasta.
Since the employees had accepted a reduction of their future salaries and allowances, ETVA did not need to collect the purchase price from each individual employee: HSY was able to directly withhold a part of their monthly salary.
Koska työntekijät olivat suostuneet tulevien palkkojensa ja muiden korvaustensa pienentämiseen, ETVA:n ei tarvinnut kerätä maksuja jokaiselta yksittäiseltä työntekijältä, vaan HSY pystyi pidättämään osuuden suoraan kuukausipalkasta.
In these circumstances, the Commission fails to see how the non-payment of the yearly instalments can be justified by the fact that ‘the workers found it difficult to honour their commitment to pay the price of the shares’.
Tältä osin komissio ei käsitä, miten vuosierien maksamatta jättämistä voitaisiin perustella sillä, että työntekijöistä ”oli hankala noudattaa osakkeiden kauppahinnan maksamista koskevaa sitoumusta”.
ETVA had simply to ensure that HSY withheld the respective amounts from the allowances and wages.
ETVA:n oli vain varmistettava, että HSY pidättäisi asianmukaisen osuuden palkoista ja muista korvauksista.
ETVA, being the majority shareholder, controlled HSY.
ETVA oli HSY:n enemmistöosakas ja käytti näin ollen siinä määräysvaltaa.
In addition, HSY was supposed to withhold these amounts under the terms of the agreements concluded between ETVA, HSY, the association of the employees and each individual employee.
Lisäksi HSY:n oli määrä pidättää osuudet ETVA:n, HSY:n, työntekijöiden yhdistyksen ja jokaisen yksittäisen työntekijän kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti.
Therefore, ETVA could have directly sued HSY if it did not act according to the terms of the contract.
ETVA olisi siis voinut haastaa oikeuteen suoraan HSY:n, jos se ei toiminut sopimusehtojen mukaisesti.
As a subsidiary ground, the Commission notes that, even if Greece’s claim that it was impossible for ETVA to collect the purchase price from the workers is true, this would also require the recovery of the aid authorised by decision C 10/94.
Toissijaisena seikkana komissio huomauttaa, että vaikka Kreikan väite, jonka mukaan ETVA:n oli mahdotonta periä kauppahintaa työntekijöiltä, olisi totta, olisi päätöksellä C 10/94 hyväksytty tuki silti perittävä takaisin.
Indeed, if this claim is true, it means that Greece has notified to the Commission a sale agreement which from the outset could not be implemented (i.e. the State can not collect the purchase price from the purchaser).
Jos kyseinen väite olisi totta, se tarkoittaisi, että Kreikka toimitti komissiolle kauppasopimuksen, jota ei alun perinkään voitaisi panna täytäntöön (eli valtio ei voisi periä kauppahintaa ostajalta).
In that case, the Commission should consider that decision C 10/94 is based on misleading information from Greece and should therefore rescind it.
Tällaisessa tapauksessa komission olisi katsottava, että päätös C 10/94 perustui Kreikan toimittamiin harhaanjohtaviin tietoihin, ja kumottava päätös.
As explained earlier, this is in contradiction with decision C 10/94, which supposed that HSY had been ‘sold’, i.e. that a private investor put a precise and large amount of its own money at risk by purchasing shares of HSY and it would therefore be incited to manage the yard with the objective of maximising the value of its holding.
Kuten edellä selitettiin, tämä on vastoin päätöstä C 10/94, jossa oletettiin, että HSY oli ”myyty” eli että yksityinen sijoittaja oli vaarantanut tietyn suuren summan omia varojaan ostamalla HSY:n osakkeet ja että sijoittaja haluaisi näin johtaa telakkaa tähtäimessään osuutensa arvon maksimointi.
Second, the cash received by ETVA — and therefore by the State — is totally different.
Toiseksi ETVA:n – ja näin ollen valtion – saama raha on täysin toinen seikka.
By enforcing the pledge on the shares, ETVA supported 100 % of the risk related to the value of HSY (thereby it reverted the partial privatisation).
Vaatimalla panttina olleet osakkeet ETVA otti kannettavakseen HSY:n arvoon liittyvän riskin kokonaisuudessaan (ja perui näin osittaisen yksityistämisen).
In addition, ETVA received only EUR 6,1 million when it sold 100 % of the shares of HSY to HDW/Ferrostaal.
Lisäksi ETVA sai vain 6,1 miljoonaa euroa myydessään kaikki HSY:n osakkeet HDW/Ferrostaalille.
This means that ETVA received only EUR 3 million from the sale of the 49 % stake.
ETVA sai näin ollen vain 3 miljoonaa euroa 49 prosentin osakeosuuden myynnistä.
This is much less than what ETVA should have received from the employees under the terms of the September 1995 contract, namely EUR 24 million paid in yearly instalment from December 1998 to December 2010.
Tämä on paljon vähemmän kuin mitä ETVA:n olisi pitänyt saada työntekijöiltä syyskuussa 1995 tehdyllä sopimuksella, jonka ehtojen mukaan 24 miljoonaa euroa maksettaisiin vuosierinä joulukuusta 1998 joulukuuhun 2010.
Finally, as regards the claim that a real privatisation took place when HDW/Ferrostaal acquired 100 % of HSY, the Commission does not contest that point.
Komissio ei kiistä väitettä, jonka mukaan todellinen yksityistäminen tapahtui, kun HDW/Ferrostaal osti 100 prosenttia HSY:stä.
However, it recalls that Article 10 of the Directive 90/684/EEC authorised aid only in connection with a sale of the yard.
Se muistuttaa kuitenkin, että direktiivin 90/684/ETY 10 artiklassa hyväksytään tuki ainoastaan telakan myynnin yhteydessä.
Similarly, Regulation (EC) No 1013/97 and decision C 10/94 authorised aid because the yard had just been ‘sold’.
Vastaavasti asetuksessa (EY) N:o 1013/97 ja päätöksessä C 10/94 hyväksyttiin tuki, koska telakka oli juuri ”myyty”.
Therefore, the aid had to be granted in the context of the sale of the yard.
Tuki oli näin ollen myönnettävä telakan myynnin yhteydessä.
It could not be granted for a sale taking place several years later.
Sitä ei voitaisi myöntää useita vuosia myöhemmin tapahtuvaa myyntiä silmällä pitäen.
Therefore, the fact that HSY was really privatised by the sale to HDW/Ferrostaal does not change the conclusion that decision C 10/94 has been misused.
Näin ollen se, että HSY todella yksityistettiin, kun se myytiin HDW/Ferrostaalille, ei muuta päätelmää, jonka mukaan päätöstä C 10/94 on käytetty väärin.
It is also recalled that at the time of the sale to HDW/Ferrostaal, both Directive 90/684/EEC and Regulation (EC) No 1013/97 had expired for several years.
Lisäksi muistutetaan, että kun telakka myytiin HDW/Ferrostaalille, direktiivin 90/684/ETY ja asetuksen (EY) N:o 1013/97 voimassaolo oli lakannut jo vuosia aiemmin.
Therefore, HSY would not have been able to receive the aid approved by decision C 10/94 in the framework of the 2001-2002 privatisation.
Näin ollen HSY ei olisi voinut saada päätöksellä C 10/94 hyväksyttyä tukea vuosina 2001–2002 tapahtuneen yksityistämisen yhteydessä.
The Commission concludes that none of the grounds raised by Greece can dismiss the earlier conclusion that, by not seeking to obtain the payment of the purchase price from the employees, the State-controlled ETVA has misused decision C 10/94.
Komissio päättelee, ettei yhdelläkään Kreikan esittämistä perusteista voida kumota aiemmin esitettyä päätelmää, jonka mukaan jättämällä perimättä kauppahinnan työntekijöiltä valtion määräysvallassa oleva ETVA käytti väärin päätöstä C 10/94.
This constitutes therefore a second misuse — besides the non implementation of the investment plant — of Decision C 10/94 and a second reason for the recovery of the aid authorised by this Decision.
Tämä on siis päätöksen C 10/94 toinen väärinkäyttö investointisuunnitelman täytäntöönpanon laiminlyönnin ohella ja toinen syy periä kyseisellä päätöksellä hyväksytty tuki takaisin.
Justification for the procedural choice of the Commission
Komission menettelyn valintaperusteet
In the extension decision, the Commission has raised doubts that the employees have not paid the purchase price for their 49 % stake in HSY.
Laajentamispäätöksessä komissio ilmoitti epäilevänsä, etteivät työntekijät olleet maksaneet kauppahintaa 49 prosentista HSY:n osakkeita.
However, these doubts were raised in the framework of the assessment of measure E10 (named measure 10 in the extension decision).
Nämä epäilyt esitettiin kuitenkin arvioitaessa toimenpidettä E10 (laajentamispäätöksen toimenpide 10).
These doubts were not raised in the assessment of measure E7 (named measure 7 in the extension decision).
Näitä epäilyjä ei esitetty arvioitaessa toimenpidettä E7 (laajentamispäätöksen toimenpide 7).
Consequently, the extension decision does not indicate that that the non-payment of the purchase price could constitute a misuse of decision C 10/94.
Näin ollen laajentamispäätöksessä ei esitetä, että kauppahinnan maksamatta jättäminen voisi olla päätöksen C 10/94 väärinkäyttöä.
The question could thus be raised whether according to Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999 the Commission should have adopted a new decision extending for the second time the formal investigation procedure in order to raise doubts on this point.
Voidaan siis kysyä, olisiko komission pitänyt tehdä asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan mukaisesti uusi päätös, jolla olisi laajennettu muodollista tutkintamenettelyä toisen kerran, voidakseen esittää tätä kohtaa koskevia epäilyjä.
Greece claims this to be the case.
Kreikka väitti asian olevan näin.
The Commission does not consider that it was obliged to extend a second time the investigation procedure in this particular case.
Komissio katsoo, että sillä ei ollut velvollisuutta laajentaa tutkintamenettelyä toista kertaa tässä nimenomaisessa tapauksessa.
First, as indicated, the doubts concerning the precise fact (i.e. the payment or not of the purchase price by the employees) have been raised in the extension decision, thereby offering the possibility for the parties to comment on it.
Ensinnäkin, kuten edellä on todettu, varsinaista tosiseikkaa (olivatko työntekijät maksaneet kauppahinnan) koskevat epäilyt esitettiin laajentamispäätöksessä, jolloin osapuolilla oli siis mahdollisuus esittää siitä huomautuksensa.
Second, as regards the legal reasoning that this fact could constitute a misuse of measure E7, the Commission only reached this conclusion in the framework of the in-depth analysis of all the facts and laws that took place in the framework of the formal investigation procedure.
Toiseksi, mitä tulee oikeudelliseen päättelyyn, jonka mukaan tämä tosiseikka voisi olla toimenpiteen E7 väärinkäyttöä, komissio tuli tähän tulokseen vasta analysoituaan kaikki tosiseikat ja lainsäädännön perusteellisesti muodollisen tutkintamenettelyn aikana.
In such a large and complex case, which concerns measures as old as 10 years old, the investigation procedure will nearly automatically allow the Commission to refine its analysis since it provides a better knowledge of the facts and legal issues.
Näin laajassa ja monimutkaisessa tapauksessa, joka koskee jopa kymmenen vuotta vanhoja toimenpiteitä, tutkintamenettely antaa lähes automaattisesti komissiolle mahdollisuuden tarkentaa analyysiaan, sillä sen avulla saadaan enemmän tietoa tosiseikoista ja oikeudellisista näkökohdista.
Third, Greece has for a long time given confusing information regarding the payment of the purchase price by the employees.
Kolmanneksi Kreikka on jo kauan antanut harhaanjohtavaa tietoa siitä, ovatko työntekijät maksaneet kauppahinnan.
It therefore requested Greece and HSY to submit solid evidence for their claims.
Niinpä se pyysi Kreikkaa ja HSY:tä toimittamaan pitävät todisteet väitteidensä tueksi.
The Commission also stresses that, in order to allow Greece and HSY to participate effectively in the procedure and in order to be sure that the rights of defence had been respected, it offered the opportunity to Greece and HSY (i.e. the only parties that had submitted comments on measure E10, besides Elefsis which had however already indicated in its comments that it considered that, since the purchase price had not been pay, the Commission should order the recovery of the aid endorsed by decision C 10/94) to comment on its assessment that the non payment could be considered as a misuse of decision C 10/94.
Komissio painottaa myös, että jotta Kreikka ja HSY voisivat osallistua tehokkaasti menettelyyn ja jotta oikeutta puolustautua varmasti kunnioitettaisiin, komissio tarjosi Kreikalle ja HSY:lle (jotka olivat ainoita toimenpiteestä E10 huomautuksia esittäneitä asianosaisia Elefsisin lisäksi, joka oli jo kuitenkin ilmoittanut huomautuksissaan katsovansa, että koska kauppahintaa ei ollut maksettu, komission olisi määrättävä päätöksellä C 10/94 hyväksytty tuki perittäväksi takaisin) tilaisuuden esittää huomautuksia arviostaan, jonka mukaan maksamatta jättämistä voitaisiin pitää päätöksen C 10/94 väärinkäyttönä.
Both Greece and HSY submitted extensive comments.
Sekä Kreikka että HSY toimittivat laajat huomautukset.
Misuse of the EUR 29,5 million closure aid authorised in 2002 (measure E8)
Vuonna 2002 hyväksytyn 29,5 miljoonan euron sulkemistuen väärinkäyttö (toimenpide E8)
On 5 June 2002, decision N 513/01 authorised aid amounting to EUR 29,5 million to encourage part of HSY’s employees to voluntarily leave the yard.
Päätöksellä N 513/01 hyväksyttiin 5 päivänä kesäkuuta 2002 tuki, jonka suuruus oli 29,5 miljoonaa euroa ja jolla kannustettiin osaa HSY:n työntekijöistä lähtemään telakalta vapaaehtoisesti.
The Commission found that the EUR 29,5 million aid constituted compatible closure aid in the meaning of Article 4 of Regulation (EC) No 1540/98 and accepted as valid capacity reduction the limitation of the annual ship repair capacity of the yard to 420000 direct man-hours, including subcontractors.
Komissio katsoi, että 29,5 miljoonan euron tuki oli asetuksen (EY) N:o 1540/98 4 artiklassa tarkoitettua yhteismarkkinoille soveltuvaa sulkemistukea, ja hyväksyi riittävänä kapasiteetin vähennyksenä telakan vuotuisen laivankorjauskapasiteetin vähentämisen 420000 välittömään työtuntiin alihankkijat mukaan luettuina.
In the extension decision, the Commission expressed doubts whether this limitation has been respected.
Laajentamispäätöksessä komissio ilmoitti epäilevänsä, ettei kyseistä vähennystä ollut tehty.
The obligation to submit bi-annual reports was not respected.
Velvollisuutta toimittaa kertomus kaksi kertaa vuodessa ei ollut noudatettu.
In addition, the Greek authorities have submitted confusing figures when asked to submit the relevant information.
Lisäksi Kreikan viranomaiset olivat toimittaneet sekavia lukuja, kun niitä oli pyydetty toimittamaan asianomaiset tiedot.
According to Elefsis, the turnover of HSY and the number of ships annually repaired in the yard are so high that they are irreconcilable with the compliance with the 420000 hours limitation.
Elefsisin mukaan HSY:n liikevaihto ja telakalla vuosittain korjattavien laivojen määrä olivat niin suuret, ettei 420000 tunnin rajoitusta ole voitu noudattaa.
According to Greece and HSY, the yard resorts intensively to subcontractors, which have to be divided in two categories.
Kreikan ja HSY:n mukaan telakalla käytetään paljon alihankkijoita, jotka on jaettu kahteen ryhmään.
First, the ‘subcontractors retained by HSY’.
Ensimmäinen ryhmä ovat ”HSY:n alihankkijat”.
They are chosen and paid by HSY.
HSY valitsee ne ja maksaa niille.
Second, the ‘contractors of third parties’.
Toisena ovat ”kolmansien osapuolten alihankkijat”.
The latter are chosen by the ship-owner.
Ne valitsee laivanomistaja.
The ship-owner selects them and discusses the price directly with them.
Laivanomistaja valitsee ne ja sopii hinnasta suoraan niiden kanssa.
The contractors of third parties pay a fee to HSY to use the yard’s facilities.
Kolmansien osapuolten alihankkijat maksavat HSY:lle palkkion telakan käytöstä.
According to Greece, only the first category has to comply with the limitation laid down in decision N 513/01.
Kreikan mukaan vain alihankkijoiden ensimmäisen ryhmän on noudatettava päätöksessä N 513/01 asetettua rajoitusta.
However, HSY does not know how many hours these ‘subcontractors retained by HSY’ work since they are paid on a fixed price basis.
HSY ei kuitenkaan tiedä, montako tuntia ”HSY:n alihankkijat” tekevät töitä, sillä niille maksetaan urakkapalkkio.
Greece therefore proposes a method to approximate the number of hours during which they worked: first, the sum of the contract prices paid to them is reduced by 15 % — which accounts for the profit margin — and by a further 20 % — which account for the indirectly productive man-hours.
Kreikka ehdottaa näin ollen menetelmää, jolla työtuntien määrä voitaisiin arvioida: ensinnäkin alihankkijoille maksetuista sopimushinnoista vähennettäisiin 15 prosenttia (mikä vastaa voittomarginaalia) ja vielä 20 prosenttia lisää (mikä vastaa välillisiä työtunteja).
The amount obtained is then divided by the ‘annual cost rate of a man-hour derived from HSY’s official books’.
Näin saatu summa jaettaisiin ”HSY:n virallisista tilikirjoista saaduilla työtunnin vuotuisilla kustannuksilla”.
The method is summarised in the following table.
Menetelmä on esitetty lyhyesti seuraavassa taulukossa.
Directly productive man-hours preformed by HSY’s workers
HSY:n työntekijöiden suorittamat välittömät työtunnit
Price paid to subcontractors retained by HSY (in Euro)
HSY:n alihankkijoille maksetut palkkiot (euroina)
[…] (until 30.6.2006)
[…] (30.6.2006 asti)
= B after deduction of profit margin (15 %) and indirect work (20 %)
= B, josta on vähennetty voittomarginaali (15 %) ja välillinen työ (20 %)
Price per hour (in Euro) of HSY direct workers
HSY:n työntekijöiden tuntihinta (euroina)
Estimation of the directly productive man-hours preformed by workers of the subcontractors retained by HSY (= C divided by D)
Arvio HSY:n alihankkijoiden palkkaamien työntekijöiden suorittamista välittömistä työtunneista (= C jaettuna D:llä)
Total directly productive man-hours falling under decision N 513/01 (= A + E)
Päätöksen N 513/01 soveltamisalaan kuuluvat välittömät työtunnit yhteensä (= A + E)