natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Concerning the description of the normal operation of a cable-layer in the notice published in the Official Journal of the European Union, the Chamber of British Shipping disagrees with the preliminary assessment of the Commission: according to it, cable-layers load their customer’s cargo of cable at port facilities and transport it to a sequence of other locations, which may include other ports, where it is delivered through progressive laying on or in the seabed.
Chamber of British Shipping on toista mieltä Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa esitetystä komission alustavasta arviosta, joka koski kaapelinlaskualuksen tavanomaista toimintaa: sen mukaan kaapelinlaskualukset lastaavat asiakkaan kaapelit satamassa ja kuljettavat ne joukkoon useampia muita paikkoja – joita voivat olla myös muut satamat – joissa kaapeli toimitetaan laskemalla se vähitellen merenpohjaan.
Norwegian Shipowners’ Association
Norges Rederiforbund
According to the Norwegian Shipowners’ Association, the Commission should interpret the concept of ‘maritime transport’ in a flexible manner, given that cable-laying and dredging companies have the same international mobility and are subject to the same forces of global competition as classic ‘maritime transportation’.
Norges Rederiforbundin mukaan komission olisi tulkittava ”meriliikenteen” käsitettä joustavasti, koska kaapelinlasku- ja ruoppausyhtiöt liikkuvat yhtälailla kansainvälisillä markkinoilla ja joutuvat vastaamaan samaan maailmanlaajuiseen kilpailuun kuin perinteisen ”merikuljetuksen” harjoittajat.
In their view the transport and the laying of a cable from point A to point B is a simultaneous and integrated operation, where the cable is gradually ‘unloaded’ on the seabed.
Norges Rederiforbundin mielestä kaapelien kuljetus ja lasku kohdasta A kohtaan B tapahtuvat samanaikaisesti yhtenäisellä tavalla ”purkamalla” kaapelia vähitellen merenpohjaan.
Similarly, the Norwegian Shipowners’ Association is of the opinion that transportation aiming at disposing of sludge resulting from a dredging operation must be considered as transportation, even if the dredging and/or unloading site is neither a port, nor an offshore installation.
Norges Rederiforbund on vastaavasti sitä mieltä, että ruoppaustoiminnassa syntyvän liejun hävittämiseen tähtäävä kuljetus on katsottava merikuljetukseksi, vaikkei ruoppaus- ja/tai purkupaikka ole satama eikä off-shore-rakenne.
According to Armateurs de France, maritime transport is not defined identically in Regulations (EEC) No 4055/86 and (EEC) No 3577/92, as the Guidelines refer to.
Armateurs de Francen mukaan meriliikennettä ei määritetä asetuksissa (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 samalla tavalla kuin suuntaviivoissa.
Therefore the definition for maritime transport concerning State aid matters does not have to be the same as the definition set out in the Regulations.
Valtiontukiasioita koskevan meriliikenteen määritelmän ei siis tarvitse olla sama kuin kyseisissä asetuksissa.
Armateurs de France holds that nevertheless the definition provided for by Regulation (EEC) No 3577/92 is understood as not being exhaustive.
Armateurs de France väittää, ettei asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 annettu määritelmä ole missään tapauksessa tyhjentävä.
According to Armateurs de France, the Guidelines do not thus exclude cable-laying and dredging activities.
Armateurs de Francen mukaan suuntaviivoissa ei näin ollen suljeta pois kaapelinlasku- ja ruoppaustoimintoja.
In the opinion of Armateurs de France, the judgment of the Court of Justice of 11 January 2007 in Case C-251/04 is not relevant for the activities in question as it does not exclude cable-laying or dredging activities from maritime transport.
Armateurs de Francen mielestä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antama tuomio ei ole oleellinen kyseessä olevien toimintojen kannalta, sillä se ei sulje pois meriliikenteeseen sisältyviä kaapelinlasku- eikä ruoppaustoimintoja.
Armateurs de France emphasises that these activities are not services ‘related, incidental or ancillary to the provision of maritime transport services’, within the meaning of the judgment, but constitute rather a transport at sea of goods to or from offshore installations.
Armateurs de France korostaa, etteivät nämä toiminnot ole palveluja, jotka ”liittyvät jollain tapaa meriliikenteen palvelujen tarjontaan […] tai ovat satunnaisesti yhteydessä tai liitännäisiä siihen”, tuomiossa tarkoitetussa merkityksessä, vaan ovat pikemminkin tavaroiden kuljetusta merellä off-shore-rakenteesta tai off-shore-rakenteelle.
Armateurs de France maintains that, if the Guidelines were to be interpreted so that only pure maritime transport could be eligible for aid to maritime transport, such an interpretation would in theory also exclude from the scope of the Guidelines vessels travelling empty on their way back from transporting goods.
Armateurs de France väittää, että jos suuntaviivoja tulkittaisiin niin, että meriliikenteelle tarkoitettua tukea voitaisiin myöntää ainoastaan puhtaasti meriliikenteelle, tulkinnan vuoksi suuntaviivojen soveltamisalan ulkopuolelle jäisivät teoriassa alukset, jotka kulkevat tyhjänä takaisin tavaroita kuljetettuaan.
Since the Guidelines already cover towage and dredging vessels in the case that more than 50 % of the activity effectively carried out by a tug during a given year constitutes maritime transport, according to Armateurs de France, this concept should be extended to all service vessels, such as dredgers and cable-layers.
Koska suuntaviivojen soveltamisalaan sisältyvät jo hinaajat ja ruoppaajat, mikäli yli 50 prosenttia hinaajan tosiasiallisesta toiminnasta tiettynä vuonna on meriliikennettä, Armateurs de Francen mukaan käsite olisi näin ollen ulotettava kaikkiin palvelualuksiin, kuten ruoppaajiin ja kaapelinlaskualuksiin.
Alcatel-Lucent underlines the importance of cable-layers in the maritime labour market, taking into account the requirement of high level of technical knowledge in that field.
Alcatel-Lucent korosti kaapelinlaskualusten merkitystä merenkulun työmarkkinoilla, kun otetaan huomioon korkean teknisen osaamisen tason vaatimus kyseisellä alalla.
In the opinion of Alcatel-Lucent, cable-layers employ the most qualified workers in the maritime labour market.
Alcatel-Lucentin mukaan kaapelinlaskualukset työllistävät pätevimmät työntekijät merenkulun työmarkkinoilla.
Therefore the extension of the DIS regime to cable-layers fulfils the objective of State aid to maritime transport as defined in the Guidelines as it would safeguard high quality employment in Europe for European marine employees.
Näin ollen DIS-järjestelmän laajentaminen koskemaan kaapelinlaskualuksia täyttää suuntaviivoissa määritetyn meriliikenteen valtiontuen tavoitteen, sillä näin turvattaisiin korkean tason työpaikkoja Euroopassa Euroopan merenkulkualan työntekijöille.
Due to the crisis on the telecom market, the fleet of Community-flagged telecom cable vessels decreased from 80 to 35 vessels competing with vessels registered under flags of convenience.
Televiestintäalan kriisin vuoksi jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtivien telekaapelin laskuun erikoistuneiden alusten määrä väheni 80 aluksesta 35:een, jotka joutuvat kilpailemaan mukavuuslippualusten kanssa.
The market is global.
Markkinat ovat maailmanlaajuiset.
It reached 100000 km per year at the height of the Internet bubble, then decreased to 20000 km per year between 2003 and 2006 and approaches at present 50000 km to 70000 km per year.
Niillä päästiin 100000 kilometriin vuodessa IT-kuplan ollessa suurimmillaan, ja määrä väheni 20000 kilometriin vuodessa vuosina 2003–2006 ja on tällä hetkellä noin 50000–70000 kilometriä vuodessa.
Taking into account that cable connections include transoceanic journeys and that the biggest cable-laying vessels can only stock about 3000 km of cable drums, Alcatel-Lucent is of the opinion that the most significant activity of cable-laying vessels consists of transporting cable drums from the cable drum factory to the point at sea where the cable has to be connected and from which it will be laid down on the sea bed.
Kun otetaan huomioon, että kaapeliyhteyksiin kuuluu valtameren ylittäviä osuuksia ja että suurimmat kaapelinlaskualukset voivat kuljettaa kaapelikeloja kerralla vain noin 3000 kilometriä, Alcatel-Lucent katsoo, että kaapelinlaskualusten merkittävintä toimintaa on kaapelikelojen kuljetus kaapelikelatehtailta merelle kohtaan, jossa kaapeli yhdistetään ja josta se lasketaan merenpohjaan.
According to Alcatel, a cable-laying vessel falls within maritime transport, taking into consideration the constantly unload of cargo among the itinerary while navigating the vessel.
Sen mukaan kaapelinlaskualus harjoittaa meriliikennettä, sillä lastia puretaan jatkuvasti reitin varrella aluksen purjehtiessa.
Therefore the cabling operation has to be considered as transport of cargo.
Näin ollen kaapelinlasku on katsottava rahdinkuljetukseksi.
In the opinion of Alcatel-Lucent, Regulations (EEC) No 4055/86 and (EEC) No 3577/92 do not strictly limit the kinds of destinations at sea (between two ports or between a port and an off-shore installation).
Alcatel-Lucentin mielestä asetuksissa (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 ei rajata tiukasti merellä sijaitsevia määränpäitä (kahden sataman tai sataman ja off-shore-rakenteen välillä).
In its view, a certain point at sea should also be considered as a destination falling under the Guidelines.
Sen mielestä myös merellä sijaitseva tietty kohta olisi katsottava suuntaviivoihin kuuluvaksi määränpääksi.
Furthermore it could be considered that with the first metre of cable-laying on seabed the cable-laying becomes an off-shore installation and therefore the following cable-laying is nothing else than transport to this off-shore installation.
Lisäksi voitaisiin katsoa, että kun kaapelia on laskettu merenpohjaan metrin verran, lasketusta kaapelista tulee off-shore-rakenne, jolloin sitä seuraava kaapelinlasku on kuljetusta off-shore-rakenteelle.
In the view of Alcatel-Lucent, the judgment of the Court of Justice of 11 January 2007 in Case C-251/04 indirectly allows the extension of the definition of maritime transport as long as it is covered by the objectives of the Guidelines.
Alcatel-Lucentin mielestä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antamassa tuomiossa sallitaan välillisesti meriliikenteen määritelmän laajentaminen, kunhan pysytään suuntaviivojen tavoitteiden soveltamisalalla.
According to Alcatel-Lucent, their main objectives are safeguarding vessels under the Community flag and maintaining a competitive fleet on world markets.
Alcatel-Lucentin mukaan suuntaviivojen päätavoitteina on turvata jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtivien alusten toiminta ja säilyttää laivaston kilpailukyky maailmanmarkkinoilla.
Therefore, even though cable-laying activities would be considered as the provision of a service (incidental or ancillary to the provision of maritime transport services), the Guidelines are applicable to cable-laying activities, since these activities also fulfil the objectives of the Guidelines.
Vaikka kaapelinlaskutoiminta katsottaisiin siis palveluksi (joka on satunnaisesti yhteydessä tai liitännäinen meriliikennepalveluihin), suuntaviivoja voidaan soveltaa kaapelinlaskutoimintoihin, sillä nämä toiminnot täyttävät suuntaviivojen tavoitteet.
Alcatel-Lucent is finally of the view that, with regard to environmental considerations, it is important to maintain a large fleet of cable-layers under the Community flag.
Alcatel-Lucent asettuu vielä sille kannalle, että ympäristönäkökohtien vuoksi on tärkeää säilyttää laaja kaapelinlaskualuskanta jäsenvaltioiden lippujen alla.
Danish Shipowners’ Association
Danmarks Rederiforening
According to the Danish Shipowners’ Association, cable-laying is an activity ‘in its own right’ and not an assistance service along the lines of towage, which the ECJ judgment of 11 January 2007 in Case C-251/04 regarded as not covered by Regulations (EEC) No 4055/86 and (EEC) No 3577/92.
Danmarks Rederiforeningin mukaan kaapelinlaskutoiminta on itsenäistä toimintaa eikä hinauksen kaltaista avustavaa toimintaa, jonka ei katsota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antaman tuomion mukaan kuuluvan asetusten (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 soveltamisalaan.
Furthermore, the Danish Shipowners’ Association considers it more important to take the objectives of the Guidelines into consideration.
Lisäksi Danmarks Rederiforening pitää tärkeämpänä suuntaviivojen tavoitteiden huomioon ottamista.
Therefore the Danish Shipowners’ Association recalls that the European cable-laying industry provides jobs for many seafarers in Europe.
Niinpä se muistuttaa, että Euroopan kaapelinlaskuala tarjoaa työtä monille merenkulkijoille Euroopassa.
Moreover, cable-laying can help providing safety rules and standards as well as registration of such vessels in Community registers.
Lisäksi kaapelinlaskutoiminta voi edistää turvallisuussääntöjen ja -normien laatimista sekä kaapelinlaskualusten rekisteröintiä yhteisön rekistereihin.
The Danish Shipowners’ Association holds that cable-laying is exposed to the same competitive constraints as those known by Community maritime transport operators on the world market.
Danmarks Rederiforening väittää, että kaapelinlaskuun kohdistuu samoja kilpailupaineita kuin yhteisön meriliikenteen harjoittajiin maailmanmarkkinoilla.
To sail between continents is also the task of cable-layers.
Myös mannerten välillä purjehtiminen on kaapelinlaskualusten tehtävä.
Furthermore the Danish Shipowners’ Association is of the view that the Danish rules on sand-dredging are covered by the Guidelines, taking into account the similar wording.
Lisäksi Danmarks Rederiforening on sitä mieltä, että ruoppausta koskevat Tanskan säännöt kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan, kun otetaan huomioon samanlainen sanamuoto.
According to the Danish Shipowners’ Association, excavation is not covered by the Danish legislation in question.
Danmarks Rederiforeningin mukaan louhintatyöt eivät sisälly kyseiseen Tanskan lainsäädäntöön.
Moreover dredging is eligible only when the requirement that at least 50 % of the activities concerned constitute maritime transport is complied with.
Lisäksi ruoppaus on tukikelpoista vain, mikäli vaatimus, jonka mukaan vähintään 50 prosentin kyseisestä toiminnasta on oltava meriliikennettä, täyttyy.
Comments from Denmark on third parties’ observations
Tanskan lausunto kolmansien osapuolten huomautuksista
In commenting on the observations submitted by interested parties, the Danish authorities reiterate their former arguments and stress that all interested parties have been supportive of covering cable-laying vessels by the Guidelines.
Antaessaan lausunnon asianomaisten osapuolten toimittamista huomautuksista Tanskan viranomaiset toistivat aiemmat perusteensa ja painottivat, että kaikki asianomaiset osapuolet olivat puoltaneet sitä, että kaapelinlaskualukset kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan.
Cable laying
Kaapelinlasku
Firstly, the Commission notes that, like maritime transport, cable-laying activities require qualified seafarers, with similar qualifications as those working onboard traditional maritime transport vessels.
Ensiksi komissio huomauttaa, että kaapelinlaskutoiminnassa tarvitaan meriliikenteen tavoin päteviä merenkulkijoita, joilla on vastaava pätevyys kuin perinteisillä meriliikennealuksilla työskentelevillä merenkulkijoilla.
It further notes that seafarers on board cable-layers are governed by the same labour law and social framework as other seafarers.
Lisäksi komissio huomauttaa, että kaapelinlaskualuksen miehistöön kuuluviin merenkulkijoihin sovelletaan samaa työlainsäädäntöä ja sosiaaliturvaa kuin muihin merenkulkijoihin.
Secondly, the Commission recognises that cable-layers are sea-going vessels and that they are obliged to undergo the same technical and safety controls as vessels dedicated to maritime transport.
Toiseksi komissio tunnustaa, että kaapelinlaskualukset ovat merialuksia ja että niiden on käytävä läpi samat tekniset tarkastukset ja turvatarkastukset kuin meriliikennettä harjoittavien alusten.
Thirdly, the Commission agrees that there is a risk that cable-laying companies could relocate their on-shore activities outside the Community for the purpose of finding more accommodating fiscal climates and subsequently re-flag their vessels under flags of convenience.
Kolmanneksi komissio on yhtä mieltä siitä, että on riski, että kaapelinlaskuyhtiöt voivat siirtää maissa tapahtuvat toimintonsa yhteisön ulkopuolelle löytääkseen suotuisamman verotusjärjestelmän ja vaihtaa myöhemmin aluksensa purjehtimaan mukavuuslipun alla.
In this context, the Commission acknowledges that cable-laying is by nature a global market.
Tältä osin komissio tunnustaa, että kaapelinlasku on luonteeltaan maailmanlaajuista.
The Commission further notes that the extension of the DIS regime to cable-laying activities at sea would help preserve Community employment on board sea-going cable-laying vessels controlled by Danish interests.
Lisäksi komissio panee merkille, että DIS-järjestelmän laajentaminen merellä tapahtuviin kaapelinlaskutoimintoihin auttaisi säilyttämään yhteisön työpaikkoja merellä toimivilla tanskalaisilla kaapelinlaskualuksilla.
The challenges that Community cable-laying has to face in terms of global competition and relocation of on-shore activities are similar to those of Community maritime transport.
Yhteisön kaapelinlaskuala joutuu kohtaamaan samoja kansainvälisen kilpailun ja maissa tapahtuvien toimintojen siirtämisen haasteita kuin yhteisön meriliikenneala.
In the same vein, Community cable-laying activities are subject to the same legal environment in the labour, technical and safety fields that Community maritime transport.
Lisäksi yhteisön kaapelinlaskutoimintaan sovelletaan työasioissa, teknisissä vaatimuksissa ja turvallisuusvaatimuksissa samaa lainsäädäntöä kuin yhteisön meriliikennealaan.
Finally, qualified and trained seafarers are necessary as is the case in maritime transport.
Pätevät ja koulutetut merenkulkijat ovat välttämättömiä, samoin kuin meriliikennealalla.
These features are those which are at the origin of the Guidelines.
Nämä seikat ovat suuntaviivojen lähtökohtana.
Indeed, Section 2.2, first subparagraph, of the Guidelines mentions the improvement of safety at sea, the encouragement of flagging or re-flagging to Member States’ registers, the contribution to the consolidation of the maritime cluster in the Member States, the safeguard and improvement of the maritime know-how and the promotion of employment of European seafarers as the main objectives pursued.
Suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan päätavoitteina on edistää turvallisuutta merellä, kannustaa merkitsemään tai palauttamaan alukset jäsenvaltioiden rekisteriin, edistää jäsenvaltioissa sijaitsevan merenkulkuklusterin lujittamista, säilyttää ja kehittää merenkulkualan osaamista sekä parantaa eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyyttä.
This is especially the case as regards State aid in the form of reduction in labour-related costs (Section 3.2 of the Guidelines) considered as ‘social measures to improve competitiveness’ (see title of Section 3 of the Guidelines).
Tämä pätee eritoten valtiontukeen, jota annetaan vähentämällä välillisiä työvoimakustannuksia (suuntaviivojen 3.2 kohta), mitä pidetään ”sosiaalisena toimenpiteenä kilpailukyvyn parantamiseksi” (katso suuntaviivojen 3 kohdan otsikko).
Consequently, although the Commission still maintains that cable-laying activities do not fall within the definition of maritime transport as laid-down by the aforementioned regulations and the Guidelines, it considers that cable-laying should be associated by analogy with maritime transport for the purpose of applying Section 3.2 of the Guidelines and that cable-laying should be thus covered by the scope of the same provision.
Näin ollen vaikka komissio katsoo edelleen, ettei kaapelinlaskutoiminta kuulu meriliikenteen määritelmään siten, kuin se on määritelty edellä mainituissa asetuksissa ja suuntaviivoissa, sen mielestä kaapelinlaskutoiminta voitaisiin rinnastaa vastaavuuden perusteella meriliikenteeseen sovellettaessa suuntaviivojen 3.2 kohtaa, jolloin kyseisen säännöksen soveltamisala kattaisi kaapelinlaskutoiminnan.
The Commission thus concludes that the extension of the DIS regime to cable-laying vessels could be accepted by applying Section 3.2 of the Guidelines to them by analogy and thus that this extension is compatible with the common market.
Näin ollen komissio toteaa, että DIS-järjestelmän laajentaminen käsittämään kaapelinlaskualukset voidaan hyväksyä soveltamalla niihin vastaavuuden perusteella suuntaviivojen 3.2 kohtaa ja että näin tämä laajentaminen soveltuu yhteismarkkinoille.
Dredging
Ruoppaus
The Commission refutes the argument made by Denmark concerning the alleged abuse of power on the part of the Commission when it opened the investigation procedure on the provisions of the DIS regime concerning dredging.
Komissio kiistää Tanskan väitteen, jonka mukaan komissio olisi käyttänyt väärin toimivaltaansa aloittaessaan tutkintamenettelyn DIS-järjestelmää koskevista säännöksistä ruoppauksen osalta.
The aforementioned Executive Order was annexed to the notification: the Commission considers that it had the obligation to examine this enclosure too and determine whether or not the Executive Order was an alteration to the DIS regime approved by the Commission in its aforementioned decision of 12 December 2002 in Case NN 116/98 and to the measures communicated to the Commission by Denmark in 2005 to adapt the DIS regime to the 2004 Guidelines.
Edellä mainittu täytäntöönpanoasetus oli liitetty ilmoitukseen, joten komission mielestä sillä oli velvollisuus tutkia myös kyseinen liite ja selvittää, muuttaisiko täytäntöönpanoasetus edellä mainitulla asiassa NN 116/98 12 päivänä joulukuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä hyväksyttyä DIS-järjestelmää ja toimenpiteitä, joista Tanska ilmoitti komissiolle vuonna 2005 ja joilla DIS-järjestelmä muutettiin vastaamaan vuoden 2004 suuntaviivoja.
In the said reply, the Commission also made it clear that the measures submitted by the Danish authorities constituted a mere transposition of the appropriate measures proposed in the Guidelines and that they did not necessitate a notification under Article 88(3) of the EC Treaty.
Kyseisessä vastauksessa komissio teki vielä selväksi, että Tanskan viranomaisten ilmoittamilla toimenpiteillä saatettiin vain suuntaviivoissa ehdotetut asianmukaiset toimenpiteet osaksi kansallista lainsäädäntöä, eikä niistä tarvinnut tehdä ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Furthermore, the Executive Order, attached to the notification, substantially departs from the bill submitted by the aforementioned letter of 21 January 2008, by extending very widely the scope of eligible dredging activities beyond what was foreseen in the bill sent by the aforementioned submission.
Lisäksi ilmoitukseen liitetty täytäntöönpanoasetus eroaa merkittävästi edellä mainittuun 21 päivänä tammikuuta 2008 päivättyyn kirjeeseen liitetystä lakiehdotuksesta laajentamalla tukikelpoisten ruoppaustoimintojen soveltamisalaa huomattavasti siitä, mitä edellä mainittuun kirjeeseen liitetyssä lakiehdotuksessa esitettiin.
In opening an investigation, the Commission considered the provisions of the Executive Order not as a new aid (and illegal aid since they were already put into force) but as a misuse of an existing aid pursuant to Article 16 of the State Aid Procedure Regulation.
Aloittaessaan tutkinnan komissio ei katsonut täytäntöönpanoasetuksen säännöksiä uudeksi tueksi (laittomaksi tueksi, sillä ne olivat jo tulleet voimaan) vaan valtiontukimenettelyä koskevan asetuksen 16 artiklan mukaiseksi voimassa olevan tuen väärinkäytöksi.
Therefore the relevant chapter of the Regulation is not Chapter V on procedure regarding existing aid schemes, as assumed by the Danish authorities in their comments, but Chapter IV on procedure regarding misuse of aid.
Näin ollen asiassa oleellinen asetuksen luku ei ole V luku voimassa olevia tukiohjelmia koskevasta menettelystä, kuten Tanskan viranomaiset olettivat huomautuksissaan, vaan IV luku tuen väärinkäyttöä koskevasta menettelystä.