natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Government Decree No 183/2002 (VIII.23) on stranded costs
Hukkakustannuksia koskeva hallituksen asetus 183/2002 (VIII.23)
In order to enable MVM to honour its PPAs and, at the same time, keep the resale prices on the public utility segment approximately at the level of the free market price, Government Decree 183/2002 (VIII.23) provided for the payment of State compensation to MVM in certain circumstances.
Jotta MVM voisi noudattaa sähkönhankintasopimuksissa antamiaan sitoumuksia ja samalla pitää yleishyödyllisen sektorin jälleenmyyntihinnat suunnilleen samalla tasolla kuin vapaiden markkinoiden hinnat, annettiin hallituksen asetus 183/2002 (VIII.23), jossa säädetään valtion tietyin edellytyksin maksamasta korvauksesta MVM:lle.
In their initial notification of case HU 1/04 (withdrawn on 13 April 2005), the Hungarian authorities considered that this compensation constituted State aid to MVM.
Unkarin viranomaisten alkuperäisessä ilmoituksessa (asia HU 1/2004, joka peruttiin 13 päivänä huhtikuuta 2005) katsottiin, että korvauksessa on kyse valtiontuesta MVM:lle.
In its Opening Decision, however, the Commission concluded that the compensation payments did not constitute State aid to MVM, but that the amount received under Government Decree 183/2002 (VIII.23) formed part of the purchase price paid by MVM to the power stations under PPA and thus constituted part of the advantage the generators received from the PPAs.
Komissio kuitenkin katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että korvaukset eivät ole valtiontukea MVM:lle, vaan hallituksen asetuksen 183/2002 (VIII.23) nojalla voimalaitoksille maksetut määrät ovat osa ostohintaa, jonka MVM maksaa sähkönhankintasopimusten nojalla voimalaitoksille, ja siten osa sähköntuottajien sopimuksista saamaa hyötyä.
Consequently, the Opening Decision opens the formal investigation procedure on the PPAs only and not on Government Decree 183/2002 (VIII.23).
Sen vuoksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä käynnistetään muodollinen tukintamenettely ainoastaan sähkönhankintasopimusten osalta eikä hallituksen asetuksen 183/2002 (VIII.23) osalta.
COMMENTS BY HUNGARY ON THE OPENING DECISION
UNKARIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ
Hungary expresses its view that individual assessment of the PPAs would seem to be justified given the differences in their exact terms and conditions.
Unkari ilmoitti, että sähkönhankintasopimusten yksilöllinen arviointi näyttää perustellulta, koska sopimusten tarkat ehdot vaihtelevat.
With regard to the opening of the Hungarian electricity market, Hungary takes the view that it was successful (i.e. in line with the European average) in terms of the number of consumers switching to the free market.
Unkari toteaa, että sen sähkömarkkinoiden vapauttaminen onnistui, jos sitä mitataan vapaille markkinoille siirtyneiden kuluttajien lukumäärällä (toisin sanoen määrä vastasi eurooppalaista keskiarvoa).
Hungary concludes that the PPAs did not create a barrier for consumers to switch to the free market.
Unkari katsoo, että sähkönhankintasopimukset eivät estäneet kuluttajia valitsemasta vapaita markkinoita.
Such a barrier would be much more likely to be constituted by Hungary's limited cross-border capacities and the consequently high prices.
Sen sijaan tällainen este saattaisi muodostua Unkarin rajoitetusta rajat ylittävästä kapasiteetista ja siitä aiheutuvista korkeista hinnoista.
Hungary furthermore considers that the long-term nature of the PPAs cannot in itself constitute a competitive advantage to generators as such long-term contracts are widespread in the electricity sector both in Europe and on other continents.
Lisäksi Unkari katsoo, että sähkönhankintasopimusten pitkä kesto ei sinällään merkitse kilpailuetua sähköntuottajille, sillä pitkäaikaiset sopimukset ovat yleinen käytäntö sähköalalla sekä Euroopassa että muissa maanosissa.
With regard to the reference price referred to in the Opening Decision, the Hungarian authorities suggest that the Commission should take into account the regional specificities of Hungary and the recent increase in fuel prices when establishing a reference price.
Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitun viitehinnan osalta Unkarin viranomaiset esittävät, että komission olisi viitehintaa määritettäessä otettava huomioon Unkarin alueelliset erityispiirteet ja polttoaineiden hintojen viimeaikainen nousu.
With regard to new entrants on the electricity market, Hungary informs the Commission that there have been none since 1 May 2004 (the date Hungary joined the EU and the date the energy market was liberalised).
Unkari ilmoitti komissiolle, että 1 päivän toukokuuta 2004 (jolloin Unkari liittyi EU:hun ja sähkömarkkinat vapautettiin) jälkeen markkinoille ei ole tullut uusia toimijoita.
The Hungarian authorities point to the time-consuming nature of any such investment and, as a result, to the unlikelihood of any investment being operational before 2011.
Unkarin viranomaiset huomauttavat, että tällaiset sijoitukset ovat hyvin pitkäaikaisia, minkä vuoksi on epätodennäköistä, että mikään sijoitus olisi toiminnassa ennen vuotta 2011.
Finally, in response to the Commission's doubts as to the compatibility of the PPAs with point 4.6 of the Methodology, Hungary confirms that it will grant no State aid for the rescue and restructuring of the companies benefitting from the PPAs under assessment.
Lopuksi, vastauksena komission esittämiin epäilyihin sähkönhankintasopimusten yhteensopivuudesta analyysimenetelmien 4.6 kohdan kanssa, Unkari vahvistaa, että se ei aio myöntää valtiontukea arvioinnin kohteena olevista sähkönhankintasopimuksista hyötyvien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen.
Following the publication of the decision to initiate the procedure (21 December 2005), and within the relevant deadline (in most cases following a deadline extension requested by the interested parties and accepted by the Commission), the Commission received comments from:
Sen jälkeen kun menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin (21 päivänä joulukuuta 2005), komissio vastaanotti määräajan puitteissa (useimmissa tapauksissa asianomaiset olivat pyytäneet määräajan pidentämistä, ja komissio oli suostunut tähän) huomautuksia seuraavilta asianomaisilta:
the following electricity generating companies: AES-Tisza Erőmű Rt., Budapesti Erőmű Zrt., Csepeli Áramtermelő Rt., Dunamenti Erőmű Zrt. and its main shareholder, Electrabel S.A., and Mátrai Erőmű Rt.,
sähköntuotantoyritykset: AES-Tisza Erőmű Kft., Budapesti Erőmű Rt., Csepeli Áramtermelő Kft., Dunamenti Erőmű Rt. ja sen pääosakas Electrabel SA, sekä Mátrai Erőmű Rt.;
the following banks that provided financing to the electricity generators: […] Bank, acting as Facilities Agent on behalf of twelve banks, lenders to Csepeli Áramtermelő Kft. and […] Bank acting as Facilities Agent on behalf of nine banking institutions, lenders to AES-Tisza Erőmű Kft. and
pankit, jotka olivat antaneet rahoitusta sähköntuottajille: […] Bank, joka edustaa Csepeli Áramtermelő Kft:lle luottoa myöntäneitä kahtatoista pankkia, sekä […] Bank, joka edustaa AES-Tisza Erőmű Kft:lle luottoa myöntäneitä yhdeksää pankkia;
MVM and,
MVM sekä
a third party that requested its identity to be withheld.
kolmas osapuoli, joka haluaa pysyä nimettömänä.
Most of the comments submitted to the Commission by the parties follow very similar lines of argument.
Useimmat asianomaisten komissiolle toimittamista huomautuksista pohjautuvat samankaltaiseen argumentaatioon.
For that reason, instead of describing the comments of each interested party separately, the Commission has grouped them into general categories (see points 5.1 to 5.7 below).
Tästä johtuen komissio ei selosta erikseen kunkin asianomaisen esittämiä humautuksia, vaan huomautukset on ryhmitelty (katso 5.1–5.7 kohta jäljempänä).
Comments on the individual assessment of the PPAs
Sähkönhankintasopimusten yksittäistä arviointia koskevat huomautukset
The Mátra power plant and another interested party that requested its identity to be withheld expressed the view that the PPAs should be assessed individually by the Commission given the differences that exist between their exact content.
Mátrai Erőmű ja toinen, nimettömänä pysyttelevä asianomainen katsoivat, että komission olisi arvioitava sähkönhankintasopimukset yksitellen, ottaen huomioon erot sopimusten sisällössä.
Other power generators implicitly requested individual assessment of their PPA by giving the Commission details of the specific terms and conditions of their own PPA.
Muut sähköntuottajat pyysivät epäsuorasti oman sähkönhankintasopimuksensa yksilöllistä arviointia toimittamalla komissiolle yksityiskohtaisia tietoja sopimustensa erityisistä ehdoista.
Comments on the existence of State aid
Valtiontuen olemassaoloa koskevat huomautukset
The relevant time of assessment
Arvioinnin sopiva ajankohta
AES-Tisza Erőmű, Budapesti Erőmű, Csepeli Áramtermelő and Dunamenti Erőmű argue that the criteria for the existence of State aid at the time of the conclusion of the PPAs should be assessed in the context of the market conditions that prevailed at that time.
AES-Tisza Erőmű, Budapesti Erőmű, Csepeli Áramtermelő Kft. ja Dunamenti Erőmű väittävät, että valtiontuen olemassaoloa sähkönhankintasopimusten tekemisen aikaan olisi arvioitava tuolloin vallinneiden markkinaolosuhteiden pohjalta.
Some of the comments state this requirement explicitly, while others imply it by referring to the circumstances of the conclusion of the PPAs in their assessment of the existence of State aid.
Tämä todetaan hyvin suoraan eräissä huomautuksissa, kun taas toisissa se esitetään epäsuorasti viittaamalla sähkönhankintasopimusten tekemisen aikaan vallinneisiin olosuhteisiin valtiontuen arvioinnin yhteydessä.
Reference is made to the Court's case law in this regard [43].
Tältä osin asianomaiset viittaavat tuomioistuimen oikeuskäytäntöön [43].
No economic advantage
Taloudellisen edun puuttuminen
Wrong reference price/No advantageous prices
Huono viitehinta / Ei edullisia hintoja
All the power generators argue that the PPAs do not confer any economic advantage.
Kaikki sähköntuottajat väittävät, että sähkönhankintasopimuksista ei aiheudu taloudellista etua.
They criticise the Commission's preliminary finding that the prices established under the PPAs are higher than generators’ market prices.
Ne kritisoivat komission alustavaa näkökantaa, jonka mukaan sähkönhankintasopimuksiin perustuvat hinnat ovat tuottajien markkinahintoja korkeammat.
They argue that the reference price of EUR 36/MWh used in other decisions and referred to in the Opening Decision is inappropriate in this procedure as it originates from a completely different geographical and temporal context.
Niiden mukaan muissa päätöksissä sovellettu ja menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittu viitehinta 36 euroa/MWh ei ole asianmukainen tämän menettelyn yhteydessä, koska se perustuu täysin erilaisiin maantieteellisiin ja ajallisiin olosuhteisiin.
They argue that the price assessment should take into account the circumstances that prevailed at the time of conclusion of the PPAs.
Sähköntuottajien mukaan hinnan arvioinnissa olisi otettava huomioon sähkönhankintasopimusten tekohetkellä vallinneet olosuhteet.
They also stress that prices under any long-term agreement will always be lower than spot market prices.
Lisäksi tuottajat korostavat, että pitkäaikaiseen sopimukseen perustuvat hinnat ovat aina alhaisemmat kuin spot-hinnat.
Moreover, generators that provide MVM with mainly peak load electricity also argue that their prices cannot be compared to base load prices.
Lisäksi ne tuottajat, jotka tarjoavat MVM:lle sähköä pääasiassa huippukuormituksen aikana, väittävät, että niiden hintoja ei voi verrata peruskuormituksen aikana tuotetun sähkön hintoihin.
Most of them suggest that the Commission should take into account the substantial increase in fuel prices in recent years.
Useimmat tuottajat ehdottavat, että komissio ottaisi huomioon viime vuosina olennaisesti kohonneet polttoaineiden hinnat.
Many of the generators argue that their actual rate of return was below the rates mentioned in the Opening Decision.
Useat tuottajista ovat sitä mieltä, että niiden todellinen tuottoaste jäi alle menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittujen tuottoprosenttien.
The generators also emphasize that they do bear important risks (contrary to what is suggested in the Opening Decision), in particular construction, regulatory, environmental, maintenance and fiscal/financial risks.
Tuottajat korostivat myös sitä, että (toisin kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään) ne ottavat sähkönhankintasopimusten puitteissa huomattavia riskejä, jotka liittyvät ensisijaisesti tuotantoon, sääntelyyn, ympäristönsuojeluun, ylläpitoon ja verotukseen/rahoitukseen.
Price regulation was mentioned as one of the principal categories of regulatory risks.
Hintojen sääntely mainittiin sääntelyyn liittyvien riskien yhtenä tärkeänä osana.
Generators also consider that the reservation of a significant share of their generation capacities by MVM constitutes a disadvantage, as it prevents them from using these capacities to produce energy for other potential customers.
Tuottajat katsoivat myös, että tuotantokapasiteetin varaaminen suurelta osin MVM:n käyttöön on niiden kannalta epäedullista, sillä se estää tuottajia käyttämästä potentiaaliaan sähkön tuottamiseen muille mahdollisille asiakkaille.
Moreover, the PPAs provide for clear obligations on the generators which, if the generators do not meet them, lead to lower payments or to damage claims.
Lisäksi sähkönhankintasopimuksissa määrätään selkeistä velvoitteista tuottajille; jos tuottajat eivät noudata velvoitteitaan, niille maksettavia palkkioita pienennetään tai niiltä voidaan vaatia vahingonkorvausta.
[…] maintained that one of the advantages gained by Hungary as a result of the PPAs were the reliable balancing services which could only be offered by itself and Dunamenti Erőmű.
[…] ilmoitti, että yksi Unkarin sähkönhankintasopimuksista saama etu oli luotettavat tasapainottamispalvelut, joita ainoastaan […] ja Dunamenti Erőmű pystyivät tarjoamaan.
This generator argued that it would not have entered the market and offered these services without a PPA.
Tämän tuottajan arvion mukaan ilman sähkönhankintasopimuksia se ei olisi tullut markkinoille eikä tarjonnut näitä palveluja.
The Mátra power plant argues that it has cheap mining costs because it has its own coal mine, enabling it to offer very competitive prices.
Mátrai Erőműn mukaan sen omat hiilikaivokset ja niistä johtuvat alhaiset kaivostoiminnan kustannukset takaavat sen hintojen kilpailukykyisyyden.
It argues that its prices are even below MVM's resale prices, contrary to other PPA prices.
Se väittää, että sen hinnat ovat vielä alhaisemmat kuin MVM:n jälleenmyyntihinnat, toisin kuin muut sähkönhankintasopimuksiin perustuvat hinnat.
Privatisation price
Yksityistämisen hinta
The Dunament power plant argues that it obtained no advantage from the PPA as it paid the market value for the privatisation of the power plants and the purchase price took into account its rights and obligations under the PPA.
Dunamenti Erőmű esittää, että sille ei aiheutunut minkäänlaista etua sähkönhankintasopimuksesta, koska se maksoi voimalaitosten yksityistämisen yhteydessä markkinahinnan ja koska myyntihinnassa otettiin huomioon sähkönhankintasopimuksen mukaiset oikeudet ja velvollisuudet.
Consequently, it paid for the PPA (and for any advantage it might confer on it) in the privatisation price.
Toisin sanoen se maksoi sähkönhankintasopimuksesta (ja siitä mahdollisesti aiheutuvasta edusta) yksityistämisen yhteydessä.
Market investor principle
Markkinataloussijoittajaperiaate
The Budapest, AES-Tisza, Mátra and Csepel power plants argue that the PPAs reflect market conditions at the time of their conclusion, both for MVM and for the generators.
Budapesti Erőmű, AES-Tisza Erőmű, Mátrai Erőmű ja Csepeli Áramtermelő Kft. esittävät, että sähkönhankintasopimukset kuvastavat niiden tekohetkellä vallinneita markkinaolosuhteita sekä MVM:n että tuottajien kannalta.
With regard to MVM, they argue that any private operator in MVM's position (legal obligation of security of supply as single buyer, etc.) would have chosen to enter into the PPAs.
Ne katsovat, että MVM:n tilanteessa (yksi ostaja, jolla on lakisääteinen velvollisuus turvata toimitusvarmuus) mikä tahansa yksityinen toimija olisi päättänyt tehdä sähkönhankintasopimukset.
With regard to the generators themselves, they argue that their ‘advantage’ from the PPAs does not go beyond what should be considered as normal commercial advantage for any party in any commercial agreement.
Omalta osaltaan tuottajat väittävät, että niille sähkönhankintasopimuksista aiheutunut etu ei ylitä sitä tasoa, joka voitaisiin katsoa tavanomaiseksi kaupalliseksi eduksi minkä tahansa kaupallisen sopimuksen osapuolen kannalta.
At the time of their conclusion, in the sector concerned, the PPAs reflected normal market conditions.
Sähkönhankintasopimukset vastasivat tekohetkellä tavanomaisia markkinaolosuhteita kyseisellä alalla.
Furthermore, PPAs represent normal commercial business methods and a standard form of risk allocation and management.
Lisäksi sähkönhankintasopimukset vastaavat liike-elämän tavanomaisia käytäntöjä ja ovat yleinen keino jakaa ja hallita riskejä.
The PPAs were the only way to secure investments which met the requirements of the electricity sector in Hungary (in particular, modernisation of the whole system, environmental protection and security of supply).
Sähkönhankintasopimukset olivat ainoa keino varmistaa sijoitukset, joita Unkarin energia-ala tarvitsi (erityisesti koko järjestelmän ajanmukaistamisen, ympäristönsuojelun ja toimitusvarmuuden osalta).
Applying the private investor principle should lead to take account of those requirements, and the only way of meeting the requirements was PPAs.
Kun markkinataloussijoittajaperiaatetta sovelletaan, olisi kyseiset tarpeet otettava huomioon. Ainoa keino vastata tarpeisiin oli tehdä sähkönhankintasopimuksia.
The interested parties note that PPAs impose investment and availability obligations on power generators.
Asianomaiset huomauttavat, että sen mukaisesti sähkönhankintasopimuksissa asetetaan sähköntuottajille sijoituksiin ja kapasiteetin varaamiseen liittyviä velvoitteita.
Service of general economic interest
Yleishyödyllinen taloudellinen palvelu
The Budapest and Csepel power plants argue that generators party to PPAs provide services of general economic interest (SGEI).
Budapesti Erőmű ja Csepeli Áramtermelő Kft. väittävät, että sähkönhankintasopimuksiin osallistuvat tuottajat tarjoavat yleishyödyllisiä taloudellisia palveluja.
In their view, the PPAs serve as a tool for MVM to meet its obligation of security of supply and therefore fulfil a public service obligation.
Niiden mukaan sähkönhankintasopimukset ovat MVM:lle keino varmistaa toimitusvarmuus ja siten täyttää julkisen palvelun velvoite.
Budapest power plant argues that it can also be considered that it is actually the Budapest power plant itself that has to discharge a public service obligation imposed on it by its PPAs.
Budapesti Erőműn mukaan asian voi nähdä myös niin, että itse asiassa sähkönhankintasopimuksessa Budapesti Erőműlle asetetaan julkisen palvelun velvoite.
Both interested parties refer to the Commission's decision of 16 December 2003 in State aid case N 475/03 (Ireland) [44] whereby the Commission accepted that the construction of new generation capacity to ensure security of supply could be considered a service of general economic interest.
Kumpikin asianomainen viittaa komission 16 päivänä joulukuuta 2003 asiassa N 475/03 (Irlanti) tekemään päätökseen [44], jossa komissio katsoi, että uuden sähköntuotantokapasiteetin rakentaminen toimitusvarmuuden turvaamiseksi voidaan katsoa yleishyödylliseksi taloudelliseksi palveluksi.
Firstly, it followed from the Hungarian Energy Acts that MVM had several public service obligations, such as security of supply at the lowest possible cost, environmental protection and efficiency.
Ensinnäkin Unkarin sähköenergialakien perusteella MVM:llä oli useita julkisen palvelun velvoitteita, kuten toimitusvarmuus mahdollisimman pienin kustannuksin, ympäristönsuojelu ja tehokkuus.
MVM's public service obligations are thus clearly defined by law and the power generators parties to the PPAs are entrusted with providing the SGEI.
MVM:n julkisen palvelun velvoitteet on siis selvästi säädetty laissa, ja sähkönhankintasopimuksissa tuottajille uskotaan tehtäväksi yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tuottaminen.
Secondly, the compensations were set in advance by the government price decrees and by the price formulae of the PPAs.
Toiseksi hintoja koskevat hallituksen asetukset ja sähkönhankintasopimusten hintakaavat määrittivät etukäteen maksettavat korvaukset.
The compensations could thus be calculated on the basis of objective and transparent parameters.
Toisin sanoin korvaukset oli mahdollista laskea objektiivisten ja avointen parametrien avulla.
Thirdly, the compensation paid on the basis of PPAs does not exceed the costs of the SGEI provided.
Kolmanneksi sähkönhankintasopimusten nojalla maksettavat korvaukset eivät ylitä tarjottujen yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen kustannuksia.
PPAs are strictly cost-based and the profit margins do not exceed usual profit margins on the market.
Sähkönhankintasopimukset pohjautuvat tarkasti kustannuksiin, ja niiden voittomarginaalit eivät yleensä ole suuremmat kuin markkinoilla tavanomaiset tuottomarginaalit.
This is ensured by the fact that, as Budapest power plant argues, its PPAs were openly and transparently tendered (see below).
Tämän takaa se, että kuten Budapesti Erőmű esittää, sähkönhankintasopimukset tehtiin avoimien tarjouskilpailun pohjalta.
The power plants were sold to the tenderer with the highest bid and the best business plan.
Voimalaitokset myytiin korkeimman hintatarjouksen ja parhaan liiketoimintasuunnitelman esittäneelle hakijalle.
It follows from the tendering procedure that the compensation under the PPAs cannot exceed what is necessary to cover all costs incurred in the discharge of the public service obligation and a reasonable profit margin.
Tarjouskilpailun johdosta sähkönhankintasopimusten nojalla maksettava korvaus ei voi ylittää sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteen suorittamisesta aiheutuvien kustannusten kattamiseksi ja kohtuullisen voittomarginaalin varmistamiseksi.
Fourthly, Budapest power plant argues that its PPAs were all openly and transparently tendered, either as an essential part of the privatisation package or separately.
Neljänneksi, Budapesti Erőmű väittää, että sen omat sähkönhankintasopimukset tehtiin avointen tarjouskilpailujen pohjalta joko olennaisena osana yksityistämistä tai siitä riippumatta.
Csepel power plant argues that although the plant was not chosen on the basis of a public tender, it still receives a compensation that is limited to cover costs and a reasonable profit margin.
Csepeli Áramszolgáltató Kft. puolestaan esittää, että vaikka voimalaitosta ei valittu avoimen tarjouskilpailun pohjalta, se saa silti korvausta, joka kattaa ainoastaan kustannukset ja kohtuullisen voittomarginaalin.
The pricing mechanisms ensure that overcompensation is avoided.
Hintamekanismilla varmistetaan, että tuottajille ei makseta kohtuuttomia korvauksia.
In the light of the above, the interested parties conclude that the PPAs fulfil the four cumulative criteria referred to in the Altmark judgment and do not therefore constitute aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Edellä esitetyn pohjalta asianomaiset toteavat, että sähkönhankintasopimukset täyttävät Altmark-tuomiossa mainitut neljä kumulatiivista edellytystä, joten niihin ei liity EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.