natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this context, the Commission pointed out that the national CO2 taxes are counted towards the national level of energy taxation for the purpose of complying with the Energy Taxation Directive.
Komissio totesi tässä yhteydessä, että kansalliset hiilidioksidiverot lasketaan mukaan kansallisen energiaverotuksen tasoon, kun arvioidaan, onko energiaverodirektiiviä noudatettu.
Therefore, the proposed tax relief could distort competition on the internal market, since it would increase tax differentiation in an area where taxes have been harmonised at Community level.
Ehdotettu veronhuojennus voi siksi vääristää kilpailua sisämarkkinoilla, koska se lisäisi veroporrastusta alalla, jolla verot on yhdenmukaistettu yhteisön tasolla.
Furthermore, it could run against the ‘polluter-pays’ principle to grant CO2 tax relief to all companies participating in the EU ETS, since it would include companies that have received emission allowances for free.
Lisäksi veronhuojennuksen myöntäminen kaikille EU:n päästökauppajärjestelmään osallistuville yrityksille voisi olla ristiriidassa aiheuttamisperiaatteen kanssa, koska mukana olisi yrityksiä, jotka ovat saaneet päästöoikeuksia maksutta.
The Commission invited Denmark to submit information on the mechanism in order to ensure that the existence and amount of a possible extra burden on top of the CO2 tax could be established at the level of each individual company, and that only companies that actually suffered from such a burden would benefit from the tax exemptions.
Komissio edellytti Tanskan esittävän tietoja järjestelmästä sen varmistamiseksi, että kunkin yksittäisen yrityksen osalta olisi mahdollista todeta, aiheutuuko kyseiselle yritykselle hiilidioksidiveron ylittävää ylimääräistä rasitusta ja, jos aiheutuu, kyseisen rasituksen suuruus, ja että ainoastaan sellaiset yritykset, joille todella aiheutuu tällainen rasitus, voisivat hyötyä verovapautuksista.
The Commission noted, however, that it could go against the environmental logic to grant relief only to those companies that have to buy additional allowances, since this could favour those who did not limit their pollution.
Komissio kuitenkin katsoi, että voisi olla ympäristönsuojelun logiikan vastaista myöntää huojennuksia ainoastaan yrityksille, jotka ostavat lisäpäästöoikeuksia, koska tämä voisi hyödyttää niitä, jotka eivät rajoita saastuttamistaan.
The Swedish authorities stated that the Commission should make a comprehensive, economic as well as legal, analysis of the notified tax relief.
Ruotsin viranomaisten mielestä komission olisi tehtävä kattava taloudellinen ja oikeudellinen analyysi ilmoitetusta veronhuojennuksesta.
They referred to the arguments submitted in their own notification of a similar case [14] on which the Commission had also opened the formal investigation procedure.
Viranomaiset viittasivat argumentteihin, joita esitettiin niiden omassa vastaavaa asiaa [14] koskevassa ilmoituksessa, jonka osalta komissio on myös käynnistänyt muodollisen tutkintamenettelyn.
Dansk Industri argued that it should be specified, first, that the measure does not constitute State aid and, secondly, that it is compatible with Article 87(3)(c) of the EC Treaty.
Dansk industrin mielestä olisi todettava ensinnäkin, että toimenpiteessä ei ole kyse valtiontuesta, ja toiseksi, että se on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan mukainen.
In this context, it should be kept in mind that Dansk Industri has to pay CO2 tax, energy tax, SO2 tax and a price supplement which is administrated by Energinet.dk and distributed to producers of green electricity.
Tässä yhteydessä olisi huomattava, että Tanskan teollisuuden on maksettava hiilidioksidiveroa, energiaveroa, rikkidioksidiveroa ja Energinet.dk:n hallinnoimaa lisämaksua, joka jaetaan vihreän sähkön tuottajille.
Therefore, Danish companies pay much more for their energy consumption than their European and international competitors.
Tämän vuoksi tanskalaiset yritykset maksavat energiankulutuksestaan paljon enemmän kuin heidän eurooppalaiset ja kansainväliset kilpailijansa.
According to Novo Nordisk A/S, their annual tax saving under the proposed measure will be DKK 200000.
Novo Nordisk A/S:n mukaan ehdotetusta toimenpiteestä yritykselle koituva vuotuinen verosäästö on 200000 Tanskan kruunua. Yrityksen mukaan tämänsuuruinen säästö ei voi vääristää kilpailua.
The company claims that such saving will not be able to distort competition, particularly as, under the emission quota system, they have to spend approximately DKK 400000 in order to achieve lower CO2 emissions.
Näin on erityisesti siksi, että se käyttää päästökauppajärjestelmässä noin 400000 Tanskan kruunua hiilidioksidipäästöjensä vähentämiseen.
They refer to the de minimis rules which allow them to receive aid up to EUR 200000 (ca. DKK 1,5 million) over a period of 3 years.
Yritys viittaa de minimis -sääntöön, jonka mukaan yritys voi vastaanottaa tukea 3 vuoden aikana enintään 200000 euroa (noin 1,5 miljoonaa Tanskan kruunua).
As regards compliance with the Energy Taxation Directive, Novo Nordisk referred to the fact that they use energy from combined heat and power production and, thus, can be allowed an exemption or reduction of the tax in accordance with Article 15(1)(c) of the Directive.
Energiaverodirektiivin noudattamisen osalta Novo Nordisk mainitsee, että se käyttää sähkön ja lämmön yhteistuotannossa syntyvää energiaa ja on näin ollen direktiivin 15 artiklan 1 kohdan c alakohdan nojalla oikeutettu vapautukseen verosta tai veron alennukseen.
Furthermore, they are energy-intensive and the costs they have for their energy consumption (the tax in question plus costs for cutting CO2 emissions) are in total higher than the Community minima.
Lisäksi yritys on energiaintensiivinen ja energiankulutuskustannukset (vero ja hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä aiheutuvat kustannukset) ovat kokonaisuutena tarkasteltuna EY:n vähimmäisverokantaa suuremmat.
Novo Nordisk further referred to point 7 of the preamble of the Energy Taxation Directive, which states that energy taxation can be one instrument to reach the Kyoto Protocol objectives (i.e. the same objective as for the EU ETS) and concludes that in this case, there is double regulation.
Novo Nordisk viittaa myös energiaverodirektiivin johdanto-osan 7 kappaleeseen, josta käy ilmi, että energiaverotus voi olla yksi väline Kioton pöytäkirjan tavoitteiden (eli EU:n päästökauppajärjestelmän tavoitteiden) saavuttamiseen, ja päättelee, että tässä tapauksessa on kyse päällekkäisestä sääntelystä.
Finally, as regards the proposal by the Commission to assess the potential burden at the level of each beneficiary, Novo Nordisk pointed out that such an approach would lead to serious difficulties with allocation to the correct period, etc., inter alia, because the time of purchase of the allowances does not necessarily have to reflect the time of consumption of the energy.
Lopuksi Novo Nordisk toteaa komission ehdotuksesta arvioida kullekin yksittäiselle tuensaajalle aiheutuva rasitus, että tällaisessa arvioinnissa olisi vaikeaa esimerkiksi kohdistaminen oikealle ajanjaksolle muun muassa siksi, että päästöoikeuksien ostoajankohta ei välttämättä ole sama kuin energian kulutusajankohta.
Novozymes A/S commented that, in connection with its production of enzymes, it produces electricity and heating at industrial combined heat and power installations.
Novozymes A/S huomauttaa, että entsyymituotantonsa yhteydessä se tuottaa sähköä ja lämpöä teollisissa lämmitysvoimalaitoksissa.
Its production is considered as a heavy process, which means that it is subject to a tax of between DKK 3 and 25 per tonne CO2 of the used fuels.
Yrityksen tuotantoa pidetään raskaana prosessina, mikä tarkoittaa, että sen on maksettava veroa 3–25 Tanskan kruunua jokaiselta käytettyjen polttoaineiden hiilidioksiditonnilta.
It is also covered by the EU ETS.
Yritys kuuluu EU:n päästökauppajärjestelmään.
Novozymes’ comments are identical to those submitted by Novo Nordisk.
Novozymesin huomautukset ovat Novo Nordiskin huomautusten kanssa identtisiä.
COMMENTS FROM DENMARK
TANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
There is no selective advantage
Kyseessä ei ole valikoiva etu
The Danish authorities argue, with reference to the judgment of the Court of 16 May 2000 in Case C-83/98 P (France v Ladbroke Racing and Commission [15]), that there is no selective advantage in the case at hand.
Tanskan viranomaiset viittaavat yhteisöjen tuomioistuimen 16 päivänä toukokuuta 2000 antamaan tuomioon asiassa C-83/98 P (Ranskan tasavalta v. Ladbroke Racing ja komissio) [15] ja katsovat, että käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole kyse valikoivasta edusta.
The Court has established in several cases [16] that in the situation where a scheme is of a general economic-political or social-political character and does not favour certain activities or business sectors, the scheme falls outside of the scope of Article 87(1) of the EC Treaty.
Tuomioistuin on useissa ratkaisuissaan [16] todennut, että järjestelmä, jonka yleinen luonne on talouspoliittinen tai sosiaalipoliittinen ja joka ei suosi tiettyä toimintaa tai tiettyä alaa, ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.
In the Adria-Wien judgment, an energy tax relief provided undertakings producing goods with an economic advantage in comparison with those in the service sector, despite the fact that undertakings in the service sector can also be relatively large energy consumers.
Adria-Wien-tuomion mukaan energiaveron huojennus antoi aineellisia hyödykkeitä valmistaville yrityksille taloudellista etua palvelualan yrityksiin nähden. Näin oli siitä huolimatta, että myös palvelualan yritykset voivat kuluttaa energiaa suhteellisen paljon.
The Danish authorities argue that the scheme in question does not provide an advantage for a specific group of businesses, but consists in a tax relief for all businesses in the same legal and factual situation [17].
Tanskan viranomaisten mukaan käsiteltävänä oleva järjestelmä ei anna etua tietylle yritysryhmälle, vaan se on veronhuojennus kaikille samassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa tilanteessa oleville yrityksille [17].
This is why the Danish authorities consider that the proposed scheme falls outside of the scope of Article 87(1) of the EC Treaty.
Siksi Tanskan viranomaiset katsovat, että ehdotettu järjestelmä ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.
Moreover, they refer to the conclusion of the Court in Adria-Wien that a scheme which fairly certainly constitutes an advantage for the recipient, but which is justified by the character or structure of the system, does not fulfil the selectivity criteria.
Lisäksi viranomaiset viittaavat tuomioistuimen Adria-Wien-tuomiossa tekemään päätelmään, jonka mukaan järjestelmä, joka tietyllä varmuudella antaa tuensaajalle etua, ei täytä valikoivuuden kriteeriä, jos se voidaan perustella järjestelmän luonteella ja rakenteella.
In the case at hand, after the introduction of the EU ETS, the Danish authorities take the view that the tax no longer has an environmental value.
Tanskan viranomaisten mielestä verolla ei EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönoton jälkeen ole käsiteltävänä olevassa asiassa enää mitään ympäristönsuojelullista merkitystä.
Since the purpose of the tax can no longer be fulfilled or is reduced, it is in the logic and nature of the tax system to exempt the undertakings concerned from the tax.
Koska veron tarkoitusta ei voida enää kokonaan tai osittain täyttää, on verojärjestelmän logiikan ja luonteen mukaista vapauttaa kyseiset yritykset verosta.
Both the EU ETS allowances and the CO2 tax are cost-effective market-based instruments with the objective to reduce CO2 emissions when consuming energy.
Sekä EU:n päästökauppajärjestelmä että hiilidioksidivero ovat kustannustehokkaita markkinalähtöisiä välineitä, joilla pyritään hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen energiankulutuksen yhteydessä.
Both instruments lead to an increase of the marginal cost of energy consumption, even if the allowances are distributed for free.
Kumpikin väline johtaa energiankulutuksen rajakustannusten nousuun, vaikka päästöoikeudet jaetaan maksutta.
Allowances, as well as taxes, result in higher production costs.
Päästöoikeudet ja verot johtavat tuotantokustannusten nousuun.
The total CO2 emissions are limited to the total amount of allowances.
Yhteenlasketut hiilidioksidipäästöt on rajoitettu päästöoikeuksien kokonaismäärään.
If one undertaking therefore, for example due to taxes, reduces its emissions, it will provide scope for other undertakings to increase their emissions.
Näin ollen, jos yritys esimerkiksi verojen vuoksi vähentää päästöjään, muilla yrityksillä on mahdollisuus lisätä päästöjään.
Under the double regulation the tax is therefore no longer a cost-effective steering instrument.
Päällekkäisen sääntelyn vuoksi vero ei ole enää kustannustehokas ohjailuväline.
It has no additional environmental effect, but only an additional financial burden for the undertakings in question.
Sillä ei ole ympäristönsuojelullista lisävaikutusta, vaan se on kyseisille yrityksille pelkästään taloudellinen rasite.
Therefore, the Danish authorities take the view that the scheme at hand is in the nature and logic of the tax system.
Tanskan viranomaisten käsitys onkin, että kyseinen järjestelmä on verojärjestelmän luonteen ja logiikan mukainen.
The proposed scheme is in line with the 2001 Environmental Aid Guidelines
Ehdotettu järjestelmä on vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen mukainen
First, the Danish authorities point out that the EAG 2001 are only so-called soft law containing criteria for the State aid assessment by the Commission.
Ensinnäkin Tanskan viranomaiset toteavat, että vuoden 2001 ympäristösuuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia, vaan ne sisältävät vain kriteerejä komission valtiontukiarviointia varten.
At the time of the notification and of the decision of the Commission to open the formal investigation procedure under Article 88(2) of the EC Treaty, the relevant applicable guidelines were contained in the EAG 2001.
Ilmoituksen tekoajankohtana ja kun komissio teki päätöksen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla, asiaa koskevat suuntaviivat sisältyivät vuoden 2001 ympäristösuuntaviivoihin.
These guidelines cannot be deemed to contain criteria for assessing schemes like the one in question, since they entered into force more than two years before the Emission Trading Directive and the Energy Taxation Directive were adopted.
Suuntaviivojen ei voida katsoa sisältävän kriteerejä nyt käsiteltävänä olevan järjestelmän arviointiin, koska ne tulivat voimaan yli kaksi vuotta ennen päästökauppadirektiivin ja energiaverodirektiivin hyväksymistä.
Therefore, the Danish authorities find that the Commission’s interpretation of voluntary agreements and commitments in point 51(1)(a) is too strict, in particular since the second paragraph of that point states that the provisions also apply where a Member State makes a tax reduction subject to conditions that have the same effect as agreements or commitments in the nature of voluntary agreements.
Siksi Tanskan viranomaiset katsovat, että komission tulkinta 51 kohdan 1 alakohdan a alakohdan vapaaehtoisista sopimuksista ja sitoumuksista on liian jyrkkä. Näin on erityisesti siksi, että saman kohdan toisessa kappaleessa sanotaan, että ehtoja sovelletaan myös, kun jäsenvaltion soveltamalla veronhuojennuksella on samanlaiset vaikutukset kuin vapaaehtoisten sopimusten luonteisilla sopimuksilla tai sitoumuksilla.
The Danish authorities take the view that the EU ETS results in the same effects as those that would have been achieved under voluntary agreements or with the CO2 tax.
Tanskan viranomaisten käsitys on, että EU:n päästökauppajärjestelmällä saavutetaan samat vaikutukset kuin vapaaehtoisilla sopimuksilla tai hiilidioksidiverolla.
The proposed scheme can be approved on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty
Ehdotettu järjestelmä voidaan hyväksyä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
If the Commission does not find the scheme compatible with the EAG 2001, it is the opinion of the Danish authorities that it can instead be approved directly on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty due to the fact that the situation has changed considerably since the adoption of the Energy Taxation Directive and the EU ETS Directive, and the undertakings concerned are now subject to double regulation.
Jos komissio ei pidä järjestelmää vuoden 2001 ympäristösuuntaviivojen mukaisena, Tanskan viranomaiset katsovat, että se voidaan sen sijaan hyväksyä suoraan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, koska tilanne on merkittävästi muuttunut energiaverodirektiivin ja EU:n päästökauppadirektiivin hyväksymisen jälkeen ja kyseisten yritysten kohdalla on nyt kyse päällekkäisestä sääntelystä.
Denmark has referred to a Commission Staff Working Paper [18] drawn up in the context of the adoption of the Energy Taxation Directive.
Tanska viittaa komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan [18], joka on laadittu energiaverodirektiivin antamisen yhteydessä.
In that paper, the Commission stated that a CO2 tax exemption, granted in favour of companies which would be subject to the Community emissions trading scheme, might not constitute State aid since imposing both a CO2 tax and an emissions cap could lead to a form of double taxation which needs to be avoided.
Komission valmisteluasiakirjan mukaan EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvien yritysten vapauttaminen hiilidioksidiverosta ei välttämättä ole valtiontukea, koska sekä hiilidioksidiveron että päästökaton soveltaminen voi johtaa kaksinkertaiseen verotukseen, jota on vältettävä.
Moreover, in its minutes [19] concerning the Directive the Council undertook, on the basis of a proposal from the Commission, to examine positively tax measures which will accompany the implementation of the EU ETS, particularly in order to avoid double taxation cases.
Lisäksi neuvosto on direktiiviä koskevassa kokouspöytäkirjassaan [19] komission ehdotuksen perusteella luvannut tutkia myönteisesti EU:n päästökauppajärjestelmän täytäntöönpanoon liittyviä verotoimenpiteitä erityisesti, jotta kaksinkertaista verotusta voitaisiin välttää.
The proposed schemes is in line with the Energy Taxation Directive
Ehdotettu järjestelmä on energiaverodirektiivin mukainen
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission asked the Danish government to submit information showing that the scheme would lead to the achievement of environmental objectives or increased energy efficiency, broadly equivalent to what would have been achieved if the standard community minimum rate had been observed.
Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio pyysi Tanskan hallitusta toimittamaan tietoja, jotka osoittavat, että järjestelmä johtaa sellaiseen ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamiseen tai energiatehokkuuden lisääntymiseen, joka suurin piirtein vastaa sitä, mikä saavutettaisiin EY:n vakiovähimmäisverokannalla.
The Danish authorities claim that such information was already apparent from their comparison between the price of allowances and the Community minima.
Tanskan viranomaisten mukaan nämä tiedot kävivät ilmi jo niiden tekemästä vertailusta päästöoikeuksien hinnan ja komission vähimmäisverokannan välillä.
At the time of the comments made by Denmark, the price of allowances was EUR 13 per tonne CO2, while the Community minima recalculated into EUR per tonne CO2 were 1,55 for coal and coke, 6,66 for gas oil and 2,64 for natural gas.
Tanskan esittäessä huomautuksensa päästöoikeuksien hinta oli 13 euroa hiilidioksiditonnia kohti, kun taas EY:n vähimmäisverokanta muunnettuna euroiksi hiilidioksiditonnia kohti oli hiilen ja koksin osalta 1,55 ja kaasuöljyn osalta 6,66 ja maakaasun osalta 2,64.
A CO2 allowance price of EUR 13 per tonne creates, thus, an essentially greater economic incentive to reduce emissions than the tax would have done.
Näin ollen hiilidioksidin 13 euron päästöhinta tonnia kohti muodostaa huomattavasti suuremman taloudellisen kannustimen päästöjen vähentämiseen kuin vero.
In accordance with the Danish National Allocation Plan for 2005-2007, the quota-regulated industry in Denmark is allocated allowances at a level which is 7,1 % below what the CO2 emissions would have been in a ‘business as usual’ situation (including taxes and voluntary agreements) for the same period.
Vuosia 2005–2007 koskevan Tanskan kansallisen jakosuunnitelman mukaisesti päästökiintiöillä säännellylle Tanskan teollisuudelle jaettiin päästöoikeuksia 7,1 prosenttia vähemmän kuin hiilidioksidipäästöjen määrä olisi samana aikana ollut tilanteen jatkuessa ennallaan (verot ja vapaaehtoiset sopimukset mukaan lukien).
ASSESSMENT OF THE PROPOSED MEASURE
EHDOTETUN TOIMENPITEEN ARVIOINTI
According to Article 87(1) of the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States shall be incompatible with the common market.
Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
The proposed measure results in a loss of State revenue and is, thus, financed by Denmark through State resources.
Ehdotettu toimenpide johtaa valtion tulojen vähenemiseen, joten Tanska rahoittaa sen valtion varoin.
The beneficiaries are active on markets where there is competition and trade between Member States and, therefore, the measure has the potential of distorting competition and affecting trade between Member States.
Tuensaajat toimivat markkinoilla, joilla on jäsenvaltioiden välistä kilpailua ja kauppaa, ja toimenpiteet voivat siksi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan jäsenvaltioiden välillä.
In order to determine whether the proposed measure is caught by Article 87(1), the question is thus whether it provides a selective economic advantage to the beneficiaries or not.
Sen ratkaisemiseksi, sovelletaanko ehdotettuun toimenpiteeseen 87 artiklan 1 kohtaa, on vastattava kysymykseen, antaako se tuensaajille valikoivaa taloudellista etua.
The Danish authorities argue that the proposed tax relief does not confer a selective advantage on the beneficiaries, since it covers all undertakings that are legally and factually in the same situation, namely those who are the subject of double regulation.
Tanskan viranomaisten mukaan ehdotettu veronhuojennus ei anna tuensaajille valikoivaa etua, koska se koskee kaikkia yrityksiä, jotka ovat oikeudellisesti ja tosiasiallisesti samassa tilanteessa, eli yrityksiä, jotka ovat päällekkäisen sääntelyn kohteena.
Should it be assumed, however, that it is a case of selective advantage, the Danish authorities find this justified by the nature and structure of the system.
Jos kuitenkin oletetaan, että kyseessä on valikoiva etu, Tanskan viranomaisten mielestä se on järjestelmän luonteen ja rakenteen kannalta perusteltua.
This is because the CO2 tax and the EU ETS have the same objective, i.e. to reduce CO2 emissions.
Näin on siksi, että hiilidioksidiverolla ja EU:n päästökauppajärjestelmällä on sama tavoite, joka on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen.
Since the EU ETS was introduced the CO2 tax no longer serves any environmental purpose.
EU:n päästökauppajärjestelmän käyttöönoton jälkeen hiilidioksidiverolla ei ole ollut mitään ympäristönsuojelullista tarkoitusta.
For companies covered by the EU ETS, the CO2 tax is therefore not an effective instrument for reducing the overall CO2 emissions, but merely an extra economic burden.
EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville yrityksille hiilidioksidivero ei ole tehokas väline hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen vaan pelkästään ylimääräinen taloudellinen rasite.