natgillin/translations-raw huggingface dataset:
On completion of the restructuring, it owns 100 % of a business the value of which is estimated to be EUR 31 million, but having EUR 34,2 million in provisions, and EUR 15 million of financial debts (excluding debts to SNCB), and therefore having a net enterprise value of EUR – 18 million.
Rakenneuudistuksen päättyessä se omistaa 100 prosenttia yhtiöstä, jonka arvoksi arvioidaan 31 miljoonaa euroa mutta jolla on 34,2 miljoonan euron edestä varauksia ja 15 miljoonaa euroa rahoitusvelkaa (lukuun ottamatta sen velkoja SNCB:lle) ja jonka nettoarvo on siis –18 miljoonaa euroa.
The Commission considers these estimates, based on recognised methods, to be realistic.
Nämä arviot perustuvat yleisesti tunnustettuihin menetelmiin, ja komissio pitää niitä realistisina.
This amount would correspond to the sums which could normally have been recovered by the liquidation of assets (EUR 37,5 million), from which the costs brought about by the liquidation of IFB’s liabilities (EUR 67 to EUR 76,9 million) and the cost of SNCB personnel made redundant (EUR 41,1 to EUR 122,4 million) following the cessation of IFB’s activities are deducted.
Nämä kustannukset vastaavat summia, jotka olisi periaatteessa voitu saada takaisin likvidoimalla omaisuus (37,5 miljoonaa euroa), mistä olisi vähennettäisiin IFB:n velkojen likvidoinnista aiheutuvat kustannukset (67–76,9 miljoonaa euroa) sekä IFB:n toiminnan lopettamisen jälkeen SNCB:n ylijäämäiseksi jääneestä henkilökunnasta aiheutuvat kustannukset (41,1–122,4 miljoonaa euroa).
In this respect, Belgium itself estimates that the additional costs borne by SNCB in this capacity ought not to exceed EUR 13 million.
Belgia arvioi itse, että SNCB:lle koituisi näistä syistä enintään 13 miljoonan euron lisäkulut.
In reality, the actual additional costs could have been less, as IFB’s creditors would have first of all recovered part of their receivables from IFB’s liquidation, and would only have been recompensed by SNCB for the amount of the balance.
Todelliset lisäkulut olisivat voineet olla pienemmät, sillä IFB:n velkojat olisivat saaneet ensin osan saatavistaan IFB:n likvidoinnista ja SNCB olisi maksanut niille vain jäljelle jäävän summan.
As has already demonstrated in the decision initiating the procedure (point 225), IFB’s 2002 annual accounts show a subscribed capital of EUR 48 million and recurrent losses before tax of EUR 50 million.
Kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (225 kohta) jo todettiin, IFB:n vuoden 2002 tilinpäätöksestä ilmenee merkityn pääoman olleen 48 miljoonaa euroa ja toistuvien tappioiden ennen veroja olleen 50 miljoonaa euroa.
Consequently, the share capital had disappeared when SNCB decided in April 2003 to award the aid.
Siispä osakepääoma oli huvennut, kun SNCB päätti huhtikuussa 2003 myöntää tukia.
As in the assumption of its sale, IFB would have had to abandon its receivables to IFB France for a value of EUR 0,8 million.
Aivan kuten myyntitilanteessakin IFB:n olisi täytynyt luopua saatavistaan, joita sillä oli IFB Francelta 0,8 miljoonan euron edestä.
Belgium however claims that filing for bankruptcy would have generated additional costs: IFB would not have been able to achieve the sale price of EUR 0,1 million, which would have generated capital losses on its shareholding, and IFB would have had to pay a total of EUR 0,8 million to 14 employees, who would have lost their employment following the bankruptcy, by virtue of French social law.
Belgian mukaan konkurssiin asettamisesta olisi kuitenkin aiheutunut lisäkuluja: IFB ei olisi saanut 0,1 miljoonan euron myyntihintaa, mikä olisi aiheuttanut sille luovutustappion, ja Ranskan sosiaalilainsäädännön nojalla IFB olisi joutunut maksamaan yhteensä 0,8 miljoonaa euroa 14 työntekijälle, jotka olisivat menettäneet työnsä konkurssiin asettamisen myötä.
SNCB financed the restructuring to the tune of EUR 95,3 million.
SNCB rahoittaa rakenneuudistusta 95,3 miljoonalla eurolla.
As demonstrated in points 199 to 237, this financing is imputable to Belgium.
Kuten 199–237 kohdasta ilmenee, tämä rahoitus on liitettävissä Belgiaan.
IFB will contribute to its own restructuring initially by means of the profits forecast for the years 2004, 2005 and 2006, which should amount to a total of EUR 10,5 million.
IFB osallistuu oman rakenneuudistuksensa rahoittamiseen ensinnäkin vuosien 2004, 2005 ja 2006 ennakoiduilla voitoilla, joiden pitäisi olla yhteensä 10,5 miljoonaa euroa.
As already explained, the forecast of these profits was based on the factual elements known to IFB at the time of the development of the restructuring plan, such as the conclusion of major new contracts, a reduction in salary costs following a reduction in the workforce, and synergies forecast in the restructuring plan.
Kuten edellä on jo tuotu esiin, näitä voittoja koskeva ennuste perustui tosiseikkoihin, jotka olivat IFB:n tiedossa rakenneuudistussuunnitelman laatimishetkellä ja joita olivat esimerkiksi uusien merkittävien sopimusten tekeminen, palkkakustannusten pieneneminen työvoiman vähentämisen myötä sekä rakenneuudistussuunnitelman mukaiset synergiaedut.
Later, IFB will contribute from its financial receipts, which result from accumulated interest on IFB’s bank accounts, and which amount to EUR 1,4 million in total.
IFB osallistuu rahoitukseen myös rahoitustuloillaan, jotka ovat IFB:n pankkitileille kertynyttä korkoa ja joiden kokonaismäärä on 1,4 miljoonaa euroa.
By the sale of ‘non financial’ assets to private firms, IFB will contribute EUR 4 771 million.
IFB osallistuu rahoitukseen 4,771 miljoonalla eurolla myymällä ”muun kuin rahoitusomaisuutensa” yksityisille yrityksille.
Besides the sale of various assets of relatively limited size, totalling EUR 0,271 million, this part of the contribution principally comprised the divestiture in 2004 of assets utilised at the OCHZ terminal.
Lukuun ottamatta sekalaisen omaisuuden myyntiä, jonka merkitys jäi suhteellisen vähäiseksi ja jonka arvo on yhteensä 0,271 miljoonaa euroa, tämä osa IFB:n rahoitusosuudesta koostuu pääasiassa OCHZ-terminaaliin käytettyjen varojen divestoinnista vuonna 2004.
IFB will release EUR 9,287 million by the sale of ‘financial’ assets, i.e. the sale of minority shareholdings in private firms.
”Rahoitusomaisuutensa” eli yksityisyritysten vähemmistöomaisuuksien myynnistä IFB saa rakenneuudistuksen rahoittamiseen 9,287 miljoonaa euroa.
These revenues were generated by the divestiture of
Nämä tulot ovat peräisin seuraavista divestoinneista:
The Commission concludes that IFB’s own involvement in the restructuring costs amounts to EUR 24,927 million.
Komissio toteaa IFB:n osallistuvan rakenneuudistuksensa rahoittamiseen 24,927 miljoonan euron rahoitusosuudella.
The following table summarise all IFB’s contributions:
Kaikki IFB:n rahoituserät ilmenevät seuraavasta taulukosta:
As indicated in diagram 1, the total amount of IFB’s losses in the 2002 financial year was EUR 110 million.
Kuten kaaviosta 1 ilmenee, IFB:n kokonaistappiot tilivuonna 2002 olivat 110 miljoonaa euroa.
EUR 12,2 million concerned operating losses before adjustment of the accounts at the level of IFB Logistics (EUR 4,7 million) and IFB Terminals (EUR 7,5 million).
Tästä 12,2 miljoonaa euroa oli liiketappiota ennen tilien mukauttamista IFB Logisticsin (4,7 miljoonaa euroa) ja IFB Terminalsin (7,5 miljoonaa euroa) tasolla.
This commitment by SNCB was approved by SNCB’s Management Board.
SNCB:n hallitus hyväksyi tämän sitoumuksen.
The total cost of divestiture of the IFB subsidiaries in France amounted to EUR 39,1 million.
IFB:lle aiheutui ranskalaisten tytäryhtiöiden divestoinnista yhteensä 39,1 miljoonan euron kulut.
The following table reproduces the allocation of these costs in relation to the five subsidiaries.
Seuraavasta taulukosta ilmenee, kuinka nämä kulut jakautuivat viiden tytäryhtiön kesken.
IFB’s financial debt totalling EUR 15 million.
IFB:n rahoitusvelka: yhteensä 15 miljoonaa euroa.
The financial debt of EUR 15 million, contracted with credit institutions […], was guaranteed by IFB’s commercial receivables.
Luottolaitoksilta […] otettu 15 miljoonan euron rahoitusvelka oli taattu IFB:n kauppasaatavilla.
In 2004, IFB obtained two bulk transport contracts of significant volume.
Vuonna 2004 IFB teki kuitenkin kaksi sopimusta merkittävien irtotavaramäärien kuljettamisesta.
Various financial revenues (section B.2.2): these account for EUR 1,4 million.
Sekalaiset rahoitustulot (kohta B.2.2): yhteensä 1,4 miljoonaa euroa.
These financial revenues arise from interest which IFB was able to accumulate on its bank accounts.
Nämä rahoitustulot ovat IFB:n pankkitileille kertynyttä korkoa.
Extraordinary revenues (section B.2.8): these account for EUR 1,1 million.
Satunnaiset tulot (kohta B.2.8): yhteensä 1,1 miljoonaa euroa.
These extraordinary revenues arise from capital appreciation which IFB was able to achieve from the sale of 263 EAOS wagons […].
Nämä satunnaiset tulot ovat myyntivoittoa, jota IFB sai myydessään 263 EAOS-vaunua […].
Belgium estimates furthermore that, based on information available at the time of the finalisation the framework agreement of 7 April 2003, the liquidation of IFB’s Belgian activities would have obliged SNCB to bear an additional cost of between EUR 70,6 and EUR 161,8 million.
Belgia arvioi, puitesopimuksen tekopäivänä 7 päivänä huhtikuuta 2003 saatavilla olleiden tietojen perusteella IFB:n Belgian-toiminnan likvidointi olisi aiheuttanut SNCB:lle 70,6–161,8 miljoonan euron ylimääräiset kulut.
IFB’s holdings in the terminals in Belgium. IFB withdrew from the terminal in Zeebrugge.
IFB:n omistusosuudet belgialaisista terminaaleista: IFB on myynyt omistusosuutensa Zeebruggen terminaalista.
IFB’s holdings in the terminals in France. IFB sold its 30 % shareholding in the company Nord France Terminal International OU (hereinafter NFTI-ou) to CMA-CGM in autumn 2006.
IFB:n omistusosuudet ranskalaisista terminaaleista: IFB myi 30 prosentin omistusosuutensa Nord France Terminal International OU yhtiöstä (jäljempänä ’NFTI-ou’) CMA-CGM:lle syksyllä 2006.
Centralisation of ‘Railbarge’ traffic on one terminal, and a perceptible increase in volumes. The centralisation of ‘Railbarge’ traffic allows optimisation of the operational model, and an increase in revenue, as handling undertaken there up till then by third parties could be integrated into the group.
”Railbarge”-liikenteen keskittäminen yhteen terminaaliin ja volyymien tuntuva kasvattaminen: ”Railbarge”-liikenteen keskittäminen mahdollisti toimintamallin optimoinnin ja tulojen kasvattamisen, koska kolmansien osapuolten tähän asti hoitama lastin käsittely voitiin liittää osaksi yhtiön toimintaa.
Significant reduction in both personnel and maintenance costs. These measures are outlined in more detail in points 78 to 83 of this decision;
Henkilöstömäärän ja ylläpitokustannusten tuntuva leikkaaminen: Nämä toimenpiteet kuvataan tarkemmin tämän päätöksen 78–83 kohdassa.
The mitigating measures on the freight transhipment market. The Belgian Government observes that IFB’s share of the terminals market in the Antwerp region is less than 7 %, and that during the period 2002-2005 the terminals market in this region experienced a rate of growth of 10,7 % per annum on average, whereas the volumes transported by IFB increased by only 4,1 % per annum on average.
Rahdinkäsittelymarkkinoilla toteutetut lieventävät toimenpiteet: Belgian hallitus huomauttaa, että IFB:n markkinaosuus Antwerpenin alueen terminaalimarkkinoista on alle 7 prosenttia ja että tämän alueen terminaalimarkkinat ovat kasvaneet vuosina 2002–2005 keskimäärin 10,7 prosenttia, kun taas IFB:n kuljetusmäärät ovat kasvaneet keskimäärin vain 4,1 prosenttia vuodessa.
The mitigating measures on the logistics market. The initiating letter considers (paragraphs 258-260) that the measures ‘proposed’ did not concern the logistics market, and that IFB had been able to increase its volume in this market.
Logistiikkamarkkinoilla toteutetut lieventävät toimenpiteet: Menettelyn avaamista koskevassa kirjeessä (258–260 kohta) katsotaan, etteivät ”ehdotetut” toimenpiteet koskeneet logistiikkamarkkinoita ja että IFB olisi voinut kasvattaa volyymejaan näillä markkinoilla.
Fifth, the Belgian Government considers that the limited distortions of competition which could be considered to result from the restructuring aid to IFB are further reduced by the following factors: The liberalisation of rail freight transport in Belgium.
Viidenneksi Belgian hallitus katsoo, että myös seuraavat seikat lieventävät entisestään kilpailun vähäisiä vääristymiä, joiden voidaan katsoa johtuvan IFB:n saamasta rakenneuudistustuesta:
2005 Forecast
2005 ennuste
2006 Budget
2006 budjetti
Period 2003 to 30.6.2006 cumulative
Vuoden 2003 ja kesäkuun 30 päivän 2006 välisenä aikana yhteensä
The Commission does not consider this argument to be relevant. Point 24 of the 1999 guidelines states that ‘the rescue aid will initially be authorised for not more than six months or, where the Member State concerned has submitted a restructuring plan within that period, until the Commission reaches its decision on the plan.
Komissio katsoo, ettei tämä perustelu ole olennainen, sillä vuoden 1999 suuntaviivojen 24 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Pelastamistuki voidaan hyväksyä alustavasti enintään kuudeksi kuukaudeksi tai, jos jäsenvaltio on tässä määräajassa toimittanut rakenneuudistussuunnitelman, siihen asti kunnes komissio tekee päätöksen suunnitelmasta.
In this respect, the Commission considers that it is justified, in accordance with its decision-making process [52], in retaining the costs in the table above, rather than the costs presented by Belgium (see the table in point 184), in particular for the following reasons: The operating loss (the ‘cash drain’).
Komissio katsoo tältä osin, että sen päätöskäytännön mukaisesti [52] on perusteltua ottaa huomioon yllä olevassa taulukossa olevat kustannukset Belgian esittämien kustannusten (ks. 184 kohdan taulukko) sijasta erityisesti seuraavista syistä:
Consequently, the net operating loss is EUR 2,749 million,Variations in working capital requirement. In the sections ‘costs’ and ‘own contribution’, Belgium mentions variations in the working capital requirement [54].
Siispä liiketoiminnan nettotappio on 2,749 miljoonaa euroa.Käyttöpääomatarpeen vaihtelut: Belgia mainitsee kohdassa ”kustannukset” ja kohdassa ”oma rahoitusosuus” käyttöpääomatarpeen vaihtelut [54].
on the State aid C 41/05 awarded by Hungary through Power Purchase Agreements
Unkarin pitkäaikaisten sähkönhankintasopimusten yhteydessä myöntämästä valtiontuesta C 41/05
(notified under document C(2008) 2223)
(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 2223)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above [1], and having regard to those comments,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa [1] ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
By letter dated 31 March 2004, registered on the same day, the Hungarian authorities notified the Commission of Government Decree 183/2002 (VIII.23) [2] under the procedure referred to in Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Treaty of Accession of the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia to the European Union (interim procedure).
Unkarin viranomaiset ilmoittivat 31 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyssä ja samana päivänä kirjatussa kirjeessään komissiolle hallituksen asetuksesta 183/2002 (VIII.23.) [2] Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan Euroopan unioniin liittymistä koskevan sopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun menettelyn, jäljempänä ’väliaikainen menettely’, mukaisesti.
The Commission registered the notification under State aid case number HU 1/04.
Komissio on kirjannut ilmoituksen valtiontukiasiana HU 1/2004.
A number of official letters were exchanged between the Hungarian authorities and the Commission concerning the measure [3].
Unkarin viranomaiset ja komissio kävivät toimenpiteen osalta useaan otteeseen virallista kirjeenvaihtoa [3].
The Commission also received comments from third parties [4].
Komissio sai lisäksi huomautuksia kolmansilta osapuolilta [4].
In the course of the interim procedure, the Commission discovered that the Hungarian electricity wholesale market was essentially structured around long-term Power Purchase Agreements (hereinafter referred to as PPAs) between MVM and certain power generators.
Komissio havaitsi väliaikaisen menettelyn aikana, että sähkön tukkumarkkinat Unkarissa rakentuvat olennaisesti MVM:n ja eräiden sähköntuottajien välillä tehtyjen pitkäaikaisten sähkönhankintasopimusten, jäljempänä ’sähkönhankintasopimukset’, ympärille.
Based on the information available to it at that time, the Commission suspected that the PPAs contained unlawful State aid elements.
Tuolloin käytössä olleiden tietojen perusteella komissio epäili, että sähkönhankintasopimukset sisältävät sääntöjenvastaista valtiontukea.
By letter dated 13 April 2005, registered on 15 April 2005, the Hungarian authorities withdrew the notification of Government Decree 183/2002.
Unkarin viranomaiset peruuttivat 13 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja 15 päivänä huhtikuuta 2005 kirjatulla kirjeellään hallituksen asetusta 183/2002 koskevan ilmoituksensa.
On 4 May 2005, in line with Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [5], (hereinafter the ‘Procedural Regulation’) the Commission registered a State aid file on its own initiative (case number NN 49/05) concerning the PPAs.
Toukokuun 4 päivänä 2005 komissio kirjasi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 [5], jäljempänä ”menettelyasetus”, mukaisesti omasta aloitteestaan valtiontukiasian (asia NN 49/05), joka koskee sähkönhankintasopimuksia.
By letter dated 24 May 2005 (D/54013), the Commission requested additional information from the Hungarian authorities.
Toukokuun 24 päivänä 2005 päivätyssä kirjeessään (D/54013) komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja.
By letter dated 9 November 2005, the Commission informed Hungary that it had decided to open the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the PPAs (hereinafter referred to as the ‘Opening Decision’).
Komissio ilmoitti 9 päivänä marraskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään Unkarille päätöksestään aloittaa sähkönhankintasopimusten osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”.
The Opening Decision was published in the Official Journal of the European Union [6].
Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä [6].
In the Opening Decision, the Commission expressed its doubts as to the compatibility of the PPAs with the common market and called on interested parties to submit their comments.
Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyksiä siitä, soveltuvatko sähkönhankintasopimukset yhteismarkkinoille, sekä kehotti asianomaisia esittämään huomautuksia.
Following a request for an extension of the deadline for comments, accepted by the Commission [7], Hungary submitted its comments on the Opening Decision on 31 January 2006, registered by the Commission on 1 February 2006.
Pyydettyään komissiolta lisäaikaa huomautusten esittämiseen ja saatuaan komission hyväksynnän määräajan pidentämiselle [7] Unkari esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen 31 päivänä tammikuuta 2006. Komissio kirjasi huomautukset saapuneiksi 1 päivänä helmikuuta 2006.
Requests registered on 9 January 2006 (Budapesti Erőmű), 16 January 2006 (AES-Tisza, […] [9], 17 January 2006 (Electrabel), 19 January 2006 […] and 20 January 2006 (Csepeli Erőmű), accepted by the Commission in letters dated 13, 18, 20, 24 January and 27 February 2006.
Tammikuun 9 päivänä 2006 (Budapesti Erőmű), 16 päivänä tammikuuta 2006 (AES-Tisza, […] [9]), 17 päivänä tammikuuta 2006 (Electrabel), 19 päivänä tammikuuta 2006 […] ja 20 päivänä tammikuuta 2006 (Csepeli Erőmű) kirjatut pyynnöt, jotka komissio hyväksyi 13 päivänä, 18 päivänä, 20 päivänä ja 24 päivänä tammikuuta ja 27 päivänä helmikuuta 2006 lähettämissään kirjeissä. .
, the comments of third parties were registered by the Commission as follows: comments submitted by MVM on 11 January 2006; by a third party that requested its identity to be withheld on 20 January 2006; by Marta power plant on 20 January and 6 March 2006; by the bank […] on 10 February 2006; by AES-Tisza power plant on 13 and 14 February 2006; by the bank […] on 13 February 2006; by Electrabel S.A. and its subsidiary Dunament power plant on 14 February 2006; by Budapest power plant on 21 February 2006; and by Csepel power plant on 21 February 2006.
Komissio kirjasi kolmansien osapuolten esittämät huomautukset seuraavasti: MVM:n esittämät huomautukset 11 päivänä tammikuuta 2006, kolmannen osapuolen, joka haluaa pysyä nimettömänä, esittämät huomautukset 20 päivänä tammikuuta 2006, Mátrai Erőmű Rt:n huomautukset 20 päivänä tammikuuta 2006 ja 6 päivänä maaliskuuta 2006, […]:n esittämät huomautukset 10 päivänä helmikuuta 2006, AES-Tisza Erőmű Kft:n huomautukset 13 ja 14 päivänä helmikuuta 2006, […]:n esittämät huomautukset 13 päivänä helmikuuta 2006, Electrabel S.A:n ja sen tytäryhtiön Dunamenti Erőmű Rt:n huomautukset 14 päivänä helmikuuta 2006, Budapesti Erőmű Rt:n huomautukset 21 päivänä helmikuuta 2006 ja Csepeli Áramtermelő Kft:n huomautukset 21 päivänä helmikuuta 2006.
Following confirmation by the Hungarian authorities of the confidential treatment of information provided by third parties in the context of this procedure [10], the Commission forwarded the above comments to Hungary by letter of 25 April 2006.
Unkarin viranomaisten vahvistettua, että kolmansilta osapuolilta tämän menettelyn yhteydessä saatuja tietoja käsitellään luottamuksellisesti [10], komissio toimitti edellä mainitut huomautukset Unkarille 25 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyssä kirjeessään.
The Hungarian authorities submitted the first part of their observations on the third parties’ comments by letter of 28 June 2006, registered on 29 June 2006, and the second part by letter of 24 July 2006, registered on 25 July 2006.
Unkarin viranomaiset toimittivat kolmansien osapuolten esittämiä huomautuksia koskevien kommenttiensa ensimmäisen osan 28 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyssä ja 29 päivänä kesäkuuta 2006 kirjatussa kirjeessään ja toisen osan 24 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyssä ja 25 päivänä heinäkuuta 2006 kirjatussa kirjeessään.
Aware of the planned legislative changes in the energy sector in Hungary, Commissioner Kroes sent a letter to Minister Kóka on 17 October 2006 urging the Hungarian Government to settle in the new legislation the question of the PPAs and potential compensatory measures in line with EU law.
Kuultuaan Unkarin energia-alalle suunnitelluista lainsäädännön muutoksista komissaari Neelie Kroes lähetti ministeri János Kókalle 17 päivänä lokakuuta 2006 kirjeen, jossa Unkarin hallitusta kehotettiin varmistamaan, että sähkönhankintasopimuksia ja mahdollisia korvaustoimenpiteitä koskeva uusi lainsäädäntö vastaa EU:n lainsäädäntöä.
The company AES-Tisza submitted further comments complaining about several aspects of the Commission’s procedure on 19 December 2006.
AES-Tisza-yhtiö esitti 19 päivänä joulukuuta 2006 lisähuomautuksia ja kritisoi komission menettelyä monilta osin.