natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Accordingly, the description of the bus market is limited here to the most important features of the market for the present case and to additional factual information submitted by the Danish government and the interested parties.
Näin ollen niistä kerrotaan tässä yhteydessä ainoastaan nyt käsiteltävän asian kannalta tärkeimmät seikat sekä Tanskan hallituksen ja asianomaisten toimittamat tosiseikkoja koskevat lisätiedot.
Starting in 1990, Denmark has gradually opened its bus market to competition, in the form of public tendering of the public service contracts, which public authorities conclude with bus operators in Denmark.
Tanska on avannut linja-automarkkinansa asteittain kilpailulle vuodesta 1990 lähtien. Tämä on tapahtunut toteuttamalla julkisia tarjouskilpailuja julkisista palvelusopimuksista, joita julkiset viranomaiset tekevät linja-autoliikenteen harjoittajien kanssa Tanskassa.
Since 1994, the applicable Community rules on public procurement (Council Directive 92/50/EC of 18 June 1992 on the coordination of public procurement procedures for service contracts [15]) oblige Denmark to tender public service contracts for the provision of bus transport, except if these services are provided ‘in house’ [16].
Julkisiin palveluhankintoihin sovellettavissa yhteisön säännöissä (julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/50/ETY [15]) on vuodesta 1994 lähtien edellytetty, että Tanska kilpailuttaa julkisista palveluista tehtävät linja-autoliikenteen sopimukset, ellei palveluja voida tarjota sisäisesti [16].
In 1999, the year in which Combus for the first time received financial support from the Danish State, 9 out of the 12 Danish counties were tendering out 100 % of their lines.
Combus sai Tanskan valtiolta tukea ensimmäisen kerran vuonna 1999, jolloin Tanskan 12 läänistä yhdeksän kilpailutti kaikki linja-autolinjansa.
The 3 remaining counties tendered respectively out 96 % (Copenhagen), 35 % (Ribe) and 21 % (Vyborg) of their lines [17].
Kolme muuta lääniä kilpailutti vain osan linjoistaan: Kööpenhamina 96 prosenttia, Ribe 35 prosenttia ja Viborg 21 prosenttia linjoistaan [17].
Public service contracts in Denmark run for 5 years, some of them foreseeing the option of an extension for another 3 years.
Julkiset palvelusopimukset tehdään Tanskassa viideksi vuodeksi kerrallaan, ja joitakin on mahdollista jatkaa vielä kolmella vuodella.
The Danish bus market has been characterised by a process of continued concentration.
Tanskan linja-automarkkinoille on ollut ominaista jatkuva keskittäminen.
In 1988, more than 400 undertakings were offering bus services, whereas in 2004, only approximately 100 operators remained in business.
Vuonna 1988 liikennöintipalveluja tarjosi yli 400 yritystä, kun taas vuonna 2004 markkinoilla oli enää noin sata liikenteenharjoittajaa.
Historically, the Danish Railways, through their bus subsidiary, were the single biggest operator.
Tanskan rautateiden omistama linja-autoliikennettä harjoittava tytäryhtiö on aiemmin ollut suurin yksittäinen liikenteenharjoittaja.
The Danish State kept 100 % of the shares in Combus.
Tanskan valtio piti hallussaan Combusin koko osakekannan.
Combus and its predecessor had throughout the 1990s a market share of 20 % in Denmark.
Combusin ja sen edelläkävijän markkinaosuus oli koko 1990-luvun 20 prosenttia Tanskan linja-automarkkinoista.
In 1997, Arriva Denmark A/S (hereinafter referred to as ‘Arriva’), a subsidiary of the British company Arriva plc, and Connex Denmark A/S (hereinafter referred to as ‘Connex’), a subsidiary of the French company Veolia, entered the Danish bus market through acquisitions [18].
Brittiläisen Arriva plc:n tytäryhtiö Arriva Danmark A/S, jäljempänä ”Arriva”, ja ranskalaisen Veolian tytäryhtiö Connex Denmark A/S, jäljempänä ”Connex”, tulivat vuonna 1997 Tanskan linja-automarkkinoille yritysostojen kautta [18].
In 1999 and 2004, the last year for which figures are available, the market shares of the three companies were the following:
Seuraavassa taulukossa esitetään mainittujen kolmen yrityksen markkinaosuudet vuosina 1999 ja 2004, joka on viimeinen vuosi, jolta luvut ovat saatavilla.
Market shares for Combus, Arriva and Connex in 1999 and 2004
Combusin, Arrivan ja Connexin markkinaosuudet vuosina 1999 ja 2004
Metropolitan Denmark
Pääkaupunki-seutu
Entire country
Koko maa
Entire country excluding Metropolitan Denmark
Koko maa lukuun ottamatta pääkaupunki-seutua
For the interpretation of these figures, the following information is necessary: In 2001, Arriva acquired Combus.
Lukujen tulkinnassa on otettava huomioon seuraavat seikat: Arriva osti Combusin vuonna 2001.
Later the same year, Connex acquired 50 % of the lines initially exploited by Combus from Arriva.
Myöhemmin samana vuonna Connex osti Arrivalta puolet alun perin Combusin hallussa olleista linjoista.
In 2004, Arriva further strengthened its position by acquiring the undertaking Wulff Bus A/S, which had a 10 % market share in the province of Jutland.
Arriva vahvisti markkina-asemaansa edelleen vuonna 2004 ostamalla Wulff Bus A/S:n, jolla oli 10 prosentin markkinaosuus Jutlandin läänissä.
The Danish bus market represents a total volume of appr. DKK 5,5 billions per year.
Tanskan linja-automarkkinoiden arvo on noin 5,5 miljardia Tanskan kruunua vuodessa.
FINANCIAL DIFFICULTIES OF COMBUS
COMBUSIN TALOUDELLISET VAIKEUDET
As explained in the decision to initiate the procedure (recitals 34 and following), Combus had, following its spin-off from the Danish Railways, embarked on an ambitious expansion policy.
Kuten päätöksessä menettelyn aloittamisesta selitettiin (34 kohta ja sitä seuraavat kohdat), Combus oli Tanskan rautateistä yhtiöitymisensä jälkeen ryhtynyt laajentumaan nopeasti.
Combus won many new contracts, especially in the Copenhagen area, and increased its turnover by more than 40 % between 1995 and 1999.
Combus voitti useita uusia sopimuksia etenkin Kööpenhaminan alueella, ja sen liikevaihto kasvoi yli 40 prosenttia vuosina 1995–1999.
However, the vast majority of these new contracts turned out to be loss-making.
Suurin osa näistä uusista sopimuksista osoittautui kuitenkin tappiollisiksi.
As a consequence, Combus got into serious financial difficulties, starting in 1998.
Tämän seurauksena Combus joutui vakaviin talousvaikeuksiin vuodesta 1998 alkaen.
The following two tables illustrate these difficulties in both absolute numbers and percentages.
Seuraavissa kahdessa taulukossa kuvaillaan näitä vaikeuksia numeroina ja prosentteina.
Key figures for Combus A/S 1995-2000
Combus A/S:n tunnusluvut kaudella 1995–2000
(absolute numbers)
(numeroina)
DKK 1000
1000 DKK
Net turnover
Nettoliikevaihto
Gross result
Bruttotulos
Result before interest
Tulos ennen korkoja
Year's result
Vuositulos
Operating profit margin
Voittomarginaali
Profit/capital ratio
Voitto/pääoma-suhde
Return on equity
Pääoman tuotto
The privatisation of Combus
Combusin yksityistäminen
Three periods can be distinguished in the process of privatisation of Combus.
Combusin yksityistämisprosessi on edennyt kolmessa vaiheessa.
In the period 1995 to 1998, the Danish State pursued the objective of selling only a minority stake of 25 % but this never materialised.
Vuosina 1995–1998 Tanskan valtion tavoitteena oli myydä ainoastaan 25 prosentin vähemmistöosuus Combusista, mutta näin ei kuitenkaan käynyt.
Starting at the end of 1998, it launched a first attempt at selling 100 % of the shares.
Vuoden 1998 lopulla se yritti ensimmäistä kertaa myydä Combusin koko osakekannan.
This attempt failed in July 1999.
Yritys epäonnistui heinäkuussa 1999.
The Danish government then decided to first restructure and then sell the company.
Tämän johdosta Tanskan valtio päätti ensin toteuttaa yrityksen rakenteen uudistamisen ja tämän jälkeen myydä sen.
This plan resulted in the sale of Combus to Arriva in early 2001.
Combus onnistuttiin myymään Arrivalle vuoden 2001 alussa.
Exploration of the sale of a minority stake (1995 to 1998)
Vähemmistöosuuden myyntimahdollisuuden tutkiminen (vuodet 1995–1998)
The Act No 232 on DSB Busser A/S of 1995, by which Combus A/S was set up as an independent company, foresaw that the Danish State would sell up to 25 % of the shares in the company until the end of 1998.
DSB Busser A/S:stä vuonna 1995 annetussa laissa nro 232, jolla perustettiin yksityinen yritys Combus A/S, todettiin, että Tanskan valtio myisi enintään 25 prosenttia yrityksen osakkeista vuoden 1998 loppuun mennessä.
To this end, a steering committee was set up, which was composed of representatives from the Ministry of Finance, the Ministry of Transport, Combus and external legal and financial advisers.
Tätä varten perustettiin ohjauskomitea, joka koostui valtiovarainministeriön, liikenneministeriön ja Combusin edustajista sekä ulkopuolisista oikeusalan ja rahoitusalan neuvonantajista.
The steering committee held a total of 7 meetings, before the work was put on hold in mid 1997.
Ohjauskomitea kokoontui yhteensä seitsemän kertaa ennen kuin työskentely keskeytettiin vuoden 1997 puolivälissä.
First attempt for a full privatisation (1998 to 1999)
Yksityistämisyritys (vuodet 1998–1999)
At the beginning of November 1998, the steering committee resumed its work, now with the instruction to prepare the sale of at least a majority holding in Combus.
Ohjauskomitea jatkoi työtään marraskuun 1998 alussa saatuaan uudet ohjeet valmistella vähintään enemmistöosuuden myymistä Combusista.
The committee started out with a financial evaluation of the company.
Komitea laati ensiksi arvion yrityksen taloudellisesta tilanteesta.
As a basis for this evaluation, Combus submitted in mid November 1998 a forecast of its accounting results for 1998 and a forecast for budget figures for the period 1999 to 2001.
Combus esitti mainitun arvion perustaksi marraskuun 1998 puolivälissä ennakkoarvion vuoden 1998 tilinpäätöstuloksestaan sekä talousarvioennusteet kaudelle 1999–2001.
Based on these submissions, the financial adviser of the government, the Copenhagen office of Alfred Berg Corporate Finance (hereinafter referred to as ‘Alfred Berg’), concluded as follows:
Valtion taloudellinen neuvonantaja Alfred Berg Corporate Financen Kööpenhaminan yksikkö, jäljempänä ”Alfred Berg”, totesi Combusin esittämien ennusteiden perusteella seuraavaa:
‘.… it can be concluded that Combus’ total share capital has a negative market value of hundreds of millions of Danish kroner.
”… voidaan todeta, että Combusin kokonaisosakepääoman markkina-arvo on satoja miljoonia Tanskan kruunuja negatiivinen.
In addition to the profitability of the primary business having fallen significantly over the last couple of years, the estimated value is further reduced by the significant interest-bearing net debt built up by the company over the same period.
Sen lisäksi, että ensisijaisen liiketoiminnan kannattavuus on romahtanut muutaman viime vuoden aikana, yrityksen arvioitua arvoa heikentää edelleen yritykselle samanaikaisesti kertynyt merkittävä korollinen nettovelkataakka.
Most potential buyers understand, however, that financially and economically very weak companies such as Combus are not traded at large negative values as it would then be more appropriate for the vendor to close down the company.
Todennäköiset ostajat ymmärtävät kuitenkin, että huonossa rahoituksellisessa ja taloudellisessa tilanteessa olevia yrityksiä, kuten Combusia, ei myydä suurella negatiivisella kauppahinnalla, koska tällöin myyjän olisi kannattavampaa lakkauttaa yrityksen toiminta.
Against this background we recommend that, in the sales process and the information material being prepared in that connection, the scene must be set, as far as possible, for the price of Combus to be set on the basis of the company’s actual equity capital, minus a discount.
Tätä taustaa vasten suosittelemme, että myyntiprosessissa ja myyntiesitteissä pyritään mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että Combusin kauppahinta määräytyy yrityksen todellisen, diskonttokorolla lasketun oman pääoman perusteella.
On this basis and combined with
Näin ollen ja kun otetaan lisäksi huomioon
the potential for operational improvements
mahdollisuudet toiminnallisiin parannuksiin
the potential for synergies
synergiaetujen mahdollisuus
the company’s strategic value by virtue of its large market share in the Danish bus sector
yrityksen strateginen arvo, joka perustuu sen suureen markkinaosuuteen Tanskan linja-autoalalla,
it is presumably still conceivable that, despite the continuing deterioration in the company’s financial and economic situation, a buyer can be found for Combus so that the Danish State (“the State”) can dispose of the company with full cover for its creditors.
on luultavasti mahdollista, että Combusille löydetään ostaja siitä huolimatta, että yrityksen rahoituksellinen ja taloudellinen tilanne huononee jatkuvasti. Näin Tanskan valtio, jäljempänä ’valtio’, pääsee eroon yrityksestä niin, että kaikki yrityksen velat saadaan maksettua.
It should also be expected that the majority of potential buyers will consider that, in the light of Combus’ very weak capital structure and low profitability, the need for an injection of capital into the company is so great that it would be unprofitable for them to acquire Combus’ total share capital for a positive amount.
Lisäksi on odotettavissa, että suurin osa mahdollisista ostajista katsoo, että koska Combusin pääomarakenne on erittäin heikko ja kannattavuus huono, yritykseen on sijoitettava niin paljon pääomaa, että Combusin koko osakepääoman ostaminen positiivisella kauppahinnalla ei olisi kannattavaa.
The considerable uncertainty therefore surrounding the terms under which the State can dispose of Combus can, however, only be overcome by continuing the ongoing sales process.’
Epävarmuus siitä, millä ehdoilla valtio pääsee eroon Combusista, on siis hälvennettävissä ainoastaan jatkamalla meneillään olevaa myyntiprosessia.”
Alfred Berg listed the following options as alternatives to the quick sale of Combus A/S:
Alfred Berg listasi seuraavat vaihtoehtoiset toimenpiteet Combus A/S:n nopealle myymiselle:
carrying out a controlled closure of the company which would, amongst other things, mean the State/DSB taking over all the civil servants who are today seconded to Combus by DSB, and the concomitant financial obligations.
Yrityksen toiminnan kontrolloitu lopettaminen, joka tarkoittaisi muun muassa sitä, että DSB ottaisi haltuunsa kaikki tällä hetkellä DSB:ltä Combusiin komennetut virkamiehet ja heihin liittyvät taloudelliset velvoitteet.
It is doubtful whether Combus, despite the positive book value of capital and reserves, could be wound up while fully covering the company's creditors, and consequently there is a risk of negative coverage of the State’s handling of the case by lenders, the press etc.
Vaikka yrityksen pääoman ja varantojen kirjanpidollinen arvo on positiivinen, on epävarmaa, saataisiinko Combusin toiminta lopetettua niin, että kaikki yrityksen velat saataisiin maksettua. Näin ollen on olemassa riski siitä, että valtio joutuu vahingollisen kritiikin kohteeksi muun muassa velkojien ja lehdistön taholta.
continuing ownership in order to carry out a thorough rationalisation and streamlining of Combus and thereby ensure that the company will be profitable within 2-3 years and consequently more saleable.
Valtio pitää Combusin itsellään ja järkeistää ja tehostaa sen toiminnan perinpohjaisesti. Näin varmistettaisiin yrityksen kannattavuus 2–3 vuoden kuluessa ja parannettaisiin sen myyntimahdollisuuksia.
Due to the company’s very weak capital structure and large debt burden at this time, this will probably mean the State injecting a nine-figure amount in new equity capital in the short term.
Koska yrityksen pääomarakenne on erittäin heikko ja sillä on tällä hetkellä huomattavan paljon lainaa, valtio joutuisi todennäköisesti sijoittamaan lyhyessä ajassa uutta pääomaa vähintään sadan miljoonan Tanskan kruunun arvosta.
There is considerable risk in investing in a “turnaround” of Combus, and no guarantee of a positive return on the State’s investment.’
Combusin tervehdyttämiseen investoimisessa on huomattavia riskejä, eikä sillä voida taata, että valtio saa sijoituksensa takaisin.”
The financial adviser, based on this assessment, gave the following recommendation:
Neuvonantaja antoi tämän arvion pohjalta seuraavan suosituksen:
‘Neither of the two aforementioned alternatives appears immediately attractive, and also depend on the State's attitude to injecting further equity capital into Combus and also assuming the responsibility for carrying out a thorough streamlining of the company.
”Kumpikaan edellä mainituista vaihtoehdoista ei ensi kädeltä vaikuta kannattavalta. Niiden toteutuminen riippuu lisäksi siitä, onko valtio halukas sijoittamaan lisää pääomaa Combusiin ja ottamaan vastuun yrityksen perusteellisen tehostamisen toteuttamisesta.
Alfred Berg therefore recommends that the State continue the ongoing process of selling Combus in order to obtain a more exact picture of which and how relevant aspects (such as trends in results, capital structure, market share, order book, condition of the bus fleet, management resources, potential for operational improvements and synergies etc.) will be given weight by potential buyers in their overall assessment of the company.
Näin ollen Alfred Berg suosittelee, että valtio jatkaa Combusin myyntiprosessia, jotta se saisi paremman käsityksen siitä, mitä seikkoja mahdolliset ostajat pitävät tärkeinä ja missä määrin yritystä arvioidessaan (muun muassa tuloskehitys, pääomarakenne, markkinaosuus, tilauskirja, linja-autokannan kunto, hallintoresurssit, mahdolliset toiminnalliset parannukset ja synergiaedut).
Should this process not result in a potential buyer being found who appears attractive in relation to the terms in the two aforementioned alternatives, the State will choose the alternative that it considers most financially attractive and politically suitable at the time.’
Jos prosessin tuloksena ei löydetä mahdollista ostajaa, jonka tarjous vaikuttaa kahta edellä mainittua vaihtoehtoa paremmalta, valtion on valittava sen mielestä tuolla hetkellä taloudellisesti kannattavin ja poliittisesti sopivin vaihtoehto.”
Following this advice, the Danish parliament adopted in December 1998 an act allowing the State to dispose of all its shares (100 %) in Combus [19].
Tanskan parlamentti antoi tämän suosituksen perusteella joulukuussa 1998 lain, jonka nojalla valtio voi myydä kaikki osakkeensa (100 prosenttia) Combusista [19].
Alfred Berg then performed a market screening based upon five criteria; the potential buyer should
Tämän jälkeen Alfred Berg suoritti viiteen arviointikriteeriin perustuvan markkinatutkimuksen. Sen mukaan mahdollisen ostajan
be active within public administration,
olisi toimittava julkishallinnon alalla
have a strong financial position,
rahoitusaseman olisi oltava vakaa
have a certain size (defined as ‘operating more than 1000 buses’),
olisi oltava tietyn kokoinen (”liikennöitävä yli tuhatta linja-autoa”)
have a significant turnover (defined as ‘more than DKK 1 billion’),
liikevaihdon olisi oltava suuri (”yli miljardi Tanskan kruunua”)
be active in similar markets as Combus.
olisi toimittava samanlaisilla markkinoilla kuin Combus.
The outcome of Alfred Berg’s market screening was a list of 12 potential buyers
Alfred Berg sai markkinatutkimuksen tulokseksi 12 mahdollista ostajaa.
The steering committee established then the following time table: Management presentations for 12 pre-selected potential buyers were to be hold in the period 9 to 18 February 1999.
Tämän jälkeen ohjauskomitea vahvisti seuraavan aikataulun: 12 mahdolliselle ostajalle pidettäisiin johdon esittelyt 9–18 päivänä helmikuuta 1999.
The deadline for submitting ‘indications of interest’ was end of February 1999, and the ‘indications of interest’ were to be assessed at the beginning of March 1999.
Kiinnostuksenilmaisut olisi jätettävä helmikuun 1999 loppuun mennessä, ja ne arvioitaisiin maaliskuun 1999 alussa.
Selected buyers were to have access to the data room in the period 10 to 24 March 1999.
Valituille ostajille myönnettäisiin pääsy tietoihin tutustumista varten varattuun tilaan 10–24 päivänä maaliskuuta 1999.
They then had to submit their final offers on 1 April, and on 8 April the steering committee was to choose a final buyer.
Niiden olisi jätettävä lopulliset tarjouksensa huhtikuun 1 päivään mennessä, ja ohjauskomitea valitsisi lopullisen ostajan 8 päivänä huhtikuuta.
Potential buyers were, via this letter, informed that they could get access to Combus’ data and also have additional meetings with the management of Combus, if they wished to do so.
Mahdollisille ostajille ilmoitettiin kirjeellä, että niillä olisi pääsy Combusia koskeviin tietoihin ja että ne voisivat halutessaan tavata Combusin johdon uudelleen.
In order to take advantage of these possibilities, potential buyers had to submit an ‘Indication of interest’ by the end of February 1999.
Edellytyksenä oli, että mahdolliset ostajat jättävät kiinnostuksenilmaisun helmikuun 1999 loppuun mennessä.
Alfred Berg received such indications of interest from 6 pre-selected potential buyers in February 1999.
Alfred Berg vastaanotti kiinnostuksenilmaisut kuudelta mahdolliselta ostajalta helmikuussa 1999.
In March 1999, 2 of these were selected to have access to the data room.
Kahdelle näistä myönnettiin maaliskuussa 1999 pääsy tietoihin tutustumista varten varattuun tilaan.
After the examination of the data room, both potential buyers reduced their price indications so significantly that they corresponded to a negative market value of several hundreds of millions DKK.
Tutkittuaan Combusia koskevat tiedot molemmat mahdolliset ostajat alensivat tarjoustaan siinä määrin, että tarjousten markkina-arvo laski monta sataa miljoonaa Tanskan kruunua negatiiviseksi.
Alfred Berg submitted on 9 April 1999 a memo to the steering committee, in which it concluded that Combus A/S could hardly be sold at a positive value.
Alfred Berg laati 9 päivänä huhtikuuta 1999 ohjauskomitealle muistion, jossa se totesi, ettei Combus A/S:aa todennäköisesti pystyttäisi myymään positiivisella markkina-arvolla.
Against this background, Alfred Berg laid down three alternatives to selling the company:
Tätä taustaa vasten Alfred Berg esitti kolme vaihtoehtoa yrityksen myynnille:
‘Option 1: For the State to continue ownership in order to carry out a thorough rationalisation and streamlining of Combus and thereby ensure that the company will be profitable within 2-3 years and consequently more saleable. Due to the company’s very weak capital structure and large debt burden at this time, this will probably mean the State injecting a nine-figure amount in new equity capital in the short term.
”Vaihtoehto 1: Valtio pitää Combusin itsellään ja järkeistää ja tehostaa sen toiminnan perinpohjaisesti. Näin varmistettaisiin yrityksen kannattavuus 2–3 vuoden kuluessa ja parannettaisiin sen myyntimahdollisuuksia.
There is considerable risk in investing in a “turnaround” of Combus, and is no guarantee of a positive return on the State’s investment.
Koska yrityksen pääomarakenne on erittäin heikko ja sillä on tällä hetkellä huomattavan paljon lainaa, valtio joutuisi todennäköisesti sijoittamaan lyhyessä ajassa uutta pääomaa vähintään sadan miljoonan Tanskan kruunun arvosta.
Option 2: To carry out a controlled closure of the company and/or hand over the “key” to the company’s creditors.
Combusin tervehdyttämiseen investoimisessa on huomattavia riskejä, eikä sillä voida taata, että valtio saa sijoituksensa takaisin.
It is doubtful whether Combus, despite the positive book value of capital and reserves, could be wound up while fully covering the company’s creditors, and consequently there is a risk of negative coverage of the State’s handling of the case by lenders, the press etc.
Vaihtoehto 2: Yrityksen toiminnan kontrolloitu lopettaminen ja/tai vapaiden käsien antaminen yrityksen velkojille. Vaikka yrityksen pääoman ja varantojen kirjanpidollinen arvo on positiivinen, on epävarmaa, saataisiinko Combusin toiminta lopetettua niin, että kaikki yrityksen velat saataisiin maksettua.
Option 3: Combus separating the daily bus operations into an independent subsidiary.
Näin ollen on olemassa riski siitä, että valtio joutuu vahingollisen kritiikin kohteeksi muun muassa velkojien ja lehdistön taholta.