natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CRITERIA FOR THE CHARACTERISATION AND ASSESSMENT OF THE POTENTIAL STORAGE COMPLEX AND SURROUNDING AREA REFERRED TO IN ARTICLE 4(3)
4 ARTIKLAN 3 KOHDASSA TARKOITETUT MAHDOLLISTEN VARASTOINTIKOMPLEKSIEN JA NIITÄ YMPÄRÖIVÄN ALUEEN LUONNEHTIMIS- JA ARVIOINTIPERUSTEET
The characterisation and assessment of the potential storage complex and surrounding area referred to in Article 4(3) shall be carried out in three steps according to best practices at the time of the assessment and to the following criteria.
Tämän direktiivin 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu mahdollisten varastointikompleksien ja niitä ympäröivien alueiden luonnehtiminen ja arviointi on toteutettava kolmessa vaiheessa arviointiajankohdan parhaiden käytäntöjen ja seuraavassa esitettävien perusteiden mukaisesti.
Derogations from one or more of these criteria may be permitted by the competent authority provided the operator has demonstrated that the capacity of the characterisation and assessment to enable the determinations pursuant to Article 4 is not affected.
Toimivaltainen viranomainen voi myöntää poikkeuksen yhden tai useamman perusteen noudattamisesta edellyttäen, että toiminnanharjoittaja osoittaa, että 4 artiklan mukaiset määritykset voidaan edelleen tehdä luonnehtimisen ja arvioinnin pohjalta.
Step 1: Data collection
Vaihe 1: Tietojen keruu
Sufficient data shall be accumulated to construct a volumetric and three-dimensional static (3-D)-earth model for the storage site and storage complex, including the caprock, and the surrounding area, including the hydraulically connected areas.
Tietoa on kerättävä riittävästi, jotta voidaan laatia kolmiulotteinen staattinen geologinen tilavuusmalli varastointipaikasta ja varastointikompleksista, peitteenä oleva eristävä kivilajiyksikkö mukaan luettuna, sekä ympäröivästä alueesta, hydrologisessa yhteydessä olevat alueet mukaan luettuina.
This data shall cover at least the following intrinsic characteristics of the storage complex:
Näiden tietojen on katettava ainakin seuraavat varastointikompleksin ominaispiirteet:
geology and geophysics;
geologia ja geofysiikka;
hydrogeology (in particular existence of ground water intended for consumption);
hydrogeologia (erityisesti kulutukseen tarkoitetun pohjaveden olemassaolo);
reservoir engineering (including volumetric calculations of pore volume for CO2 injection and ultimate storage capacity);
varastosäiliötekniikka (mukaan lukien huokostilavuuden laskeminen hiilidioksidin injektoinnille kallioperään sekä lopullisen varastointikapasiteetin laskeminen);
geochemistry (dissolution rates, mineralisation rates);
geokemia (liukenemisnopeudet, mineralisoitumisnopeudet);
geomechanics (permeability, fracture pressure);
geomekaniikka (läpäisevyys, rakopaine);
seismicity;
seismisyys;
presence and condition of natural and man-made pathways, including wells and boreholes which could provide leakage pathways.
luonnolliset ja ihmistekoiset mahdolliset hiilidioksidin vuotoreitit, mukaan luettuna kaivot ja porausreiät, sekä niiden tila;
The following characteristics of the complex vicinity shall be documented:
Seuraavat kompleksin ympäristön ominaispiirteet on dokumentoitava:
domains surrounding the storage complex that may be affected by the storage of CO2 in the storage site;
varastointikompleksin ympäristössä sijaitsevat geologiset pääalueet, joihin hiilidioksidin varastointi varastointipaikkaan saattaa vaikuttaa;
population distribution in the region overlying the storage site;
väestöjakauma varastointipaikan yläpuolisella alueella;
proximity to valuable natural resources (including in particular Natura 2000 areas pursuant to Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds [1] and Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora [2], potable groundwater and hydrocarbons);
lähellä sijaitsevat arvokkaat luonnonvarojen esiintymät (erityisesti luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 päivänä huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY [1] ja luontotyyppien sekä luonnonvaraisten eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY [2] mukaiset Natura 2000 -alueet, juomakelpoinen pohjavesi sekä hiilivedyt);
activities around the storage complex and possible interactions with these activities (for example, exploration, production and storage of hydrocarbons, geothermal use of aquifers and use of underground water reserves);
varastointikompleksin ympärillä tapahtuva toiminta ja mahdolliset vuorovaikutukset näiden toimintojen kanssa (esimerkiksi hiilivetyjen etsintä, tuotanto ja varastointi, pohjavesiesiintymien käyttö maalämpöön ja maanalaisten vesivarantojen käyttö);
proximity to the potential CO2 source(s) (including estimates of the total potential mass of CO2 economically available for storage) and adequate transport networks.
lähellä sijaitsevat mahdolliset hiilidioksidilähteet (myös arviot hiilidioksidin kokonaismäärästä, joka voisi olla taloudellisesti käytettävissä varastointiin) ja riittävät siirtoverkot.
Step 2: Building the three-dimensional static geological earth model
Vaihe 2: Kolmiulotteisen staattisen geologisen mallin laatiminen
Using the data collected in Step 1, a three-dimensional static geological earth model, or a set of such models, of the candidate storage complex, including the caprock and the hydraulically connected areas and fluids shall be built using computer reservoir simulators.
Vaiheessa 1 kerättyjen tietojen pohjalta laaditaan tietokonesimulaatioiden avulla varaston kolmiulotteinen staattinen geologinen malli tai joukko tällaisia malleja ehdolla olevasta varastointikompleksista, peitteenä oleva eristävä kivilajiyksikkö ja toisiinsa hydrologisessa yhteydessä olevat alueet ja fluidit mukaan luettuina.
The static geological earth model(s) shall characterise the complex in terms of:
Tässä staattisessa geologisessa mallissa (malleissa) on käsiteltävä seuraavia kompleksin ominaispiirteitä:
geological structure of the physical trap;
fyysisen esteen geologinen rakenne;
geomechanical, geochemical and flow properties of the reservoir overburden (caprock, seals, porous and permeable horizons) and surrounding formations;
varastosäiliön geomekaaniset, geokemialliset ja virtausominaisuudet, pintakerrokset (peitteenä oleva eristävä kivilajiyksikkö sekä läpäisemättömät, huokoiset ja läpäisevät kerrokset) ja ympäröivät muodostumat;
fracture system characterisation and presence of any human-made pathways;
rakoilujärjestelmän luonnehtiminen ja kaikki ihmistekoiset kulkeutumisreitit;
areal and vertical extent of the storage complex;
varastointikompleksin pinta-ala ja paksuus;
pore space volume (including porosity distribution);
huokostilavuus (mukaan luettuna huokoisuuden jakautuminen);
baseline fluid distribution;
fluidien jakautumisen perustila;
any other relevant characteristics.
mahdolliset muut merkitykselliset ominaispiirteet.
The uncertainty associated with each of the parameters used to build the model shall be assessed by developing a range of scenarios for each parameter and calculating the appropriate confidence limits.
Mallin laatimisessa käytettyihin muuttujiin liittyvä epävarmuus on arvioitava laatimalla kullekin muuttujalle useita vaihtoehtoistarkasteluja ja laskemalla niihin liittyvät luottamusrajat.
Any uncertainty associated with the model itself shall also be assessed.
Myös itse malliin liittyvät mahdolliset epävarmuudet on arvioitava.
Step 3: Characterisation of the storage dynamic behaviour, sensitivity characterisation, risk assessment
Vaihe 3: Varastoinnin dynaamisen käyttäytymisen luonnehtiminen, herkkyyden luonnehtiminen, riskianalyysi Luonnehtimisen ja arvioinnin on perustuttava dynaamiseen mallinnukseen, johon sisältyy useita aika-askelsimulaatioita hiilidioksidin injektoinnista varastointipaikkaan.
The characterisations and assessment shall be based on dynamic modelling, comprising a variety of time-step simulations of CO2 injection into the storage site using the three-dimensional static geological earth model(s) in the computerised storage complex simulator constructed under Step 2.
Simuloinnissa käytetään vaiheessa 2 tehdystä varastointikompleksin tietokonesimulaatiosta saatua kolmiulotteista staattista geologista mallia (malleja).
Step 3.1: Characterisation of the storage dynamic behaviour
Vaihe 3.1: Varastoinnin dynaamisen käyttäytymisen luonnehtiminen
At least the following factors shall be considered:
Huomioon on otettava ainakin seuraavat tekijät:
possible injection rates and CO2 stream properties;
mahdolliset injektointinopeudet ja hiilidioksidivirran ominaisuudet;
the efficacy of coupled process modelling (that is, the way various single effects in the simulator(s) interact);
kytketyn prosessin (eli sen, miten simulaatioissa tutkitut yksittäiset vaikutukset vaikuttavat yhdessä) mallinnuksen toimivuus;
reactive processes (that is, the way reactions of the injected CO2 with in situ minerals feedback in the model);
reaktiiviset prosessit (eli miten maakamaraan injektoidun hiilidioksidin reaktiot insitu -mineraalien kanssa vaikuttavat malliin);
the reservoir simulator used (multiple simulations may be required in order to validate certain findings);
mitä varastosäiliösimulaattoria on käytetty (tiettyjen löydösten validoimiseksi voidaan tarvita useita simulaatioita);
short and long-term simulations (to establish CO2 fate and behaviour over decades and millennia, including the rate of dissolution of CO2 in water).
lyhyen ja pitkän aikavälin simulaatiot (hiilidioksidin geokemiallisen käyttäytymisen ja sen seurausten selvittämiseksi vuosikymmenten ja vuosituhanten aikana, mukaan luettuna hiilidioksidin liukenemisnopeus veteen).
The dynamic modelling shall provide insight into:
Dynaamisella mallinnuksella on selvitettävä seuraavia tekijöitä:
pressure and temperature of the storage formation as a function of injection rate and accumulative injection amount over time;
varastointimuodostuman paine ja lämpötila injektointinopeuden ja ajassa kumuloituvan injektoidun määrän funktiona;
areal and vertical extent of CO2 vs time;
hiilidioksidin sijainti ja ulottuvuus syvyys- ja vaakasuunnassa ajan funktiona;
the nature of CO2 flow in the reservoir, including phase behaviour;
hiilidioksidin virtauksen luonne varastossa, myös käyttäytyminen faaseissa;
trapping mechanisms and rates (including spill points and lateral and vertical seals);
hiilidioksidia eristävät mekanismit ja niiden nopeudet (myös vuotokohdat sekä pysty- ja vaakatasossa olevat läpäisemättömät kerrokset);
secondary containment systems in the overall storage complex;
sekundaariset hiilidioksidia sitovat järjestelmät koko varastointikompleksissa;
storage capacity and pressure gradients in the storage site;
varastointipaikan kapasiteetti ja painegradientit;
the risk of fracturing the storage formation(s) and caprock;
varastointimuodostuman (-muodostumien) ja peitteenä olevan eristävän kivilajiyksikön rakoiluriski;
the risk of CO2 entry into the caprock;
riski, että osa hiilidioksidista päätyy peitteenä olevaan eristävään kivilajiyksikköön;
the risk of leakage from the storage site (for example, through abandoned or inadequately sealed wells);
varastointipaikan vuotoriski (esim. hylätyistä tai huonosti suljetuista kaivoista ja porausrei’istä);
the rate of migration (in open-ended reservoirs);
hiilidioksidin kulkeutuminen (reunalta avoimessa varastossa);
fracture sealing rates;
rakojen sulkeutumisnopeus;
changes in formation(s) fluid chemistry and subsequent reactions (for example, pH change, mineral formation) and inclusion of reactive modelling to assess affects;
muutokset muodostuman (muodostumien) fluidikemiassa ja siitä aiheutuvat reaktiot (esim. pH-muutokset ja mineraalin muodostuminen), myös reaktiivisuusmallinnus vaikutusten arvioimiseksi;
displacement of formation fluids;
muodostumassa olevien fluidien siirtymä;
increased seismicity and elevation at surface level.
lisääntynyt seismisyys ja sen nouseminen maanpinnan tasoa kohti.
Step 3.2: Sensitivity characterisation
Vaihe 3.2: Herkkyysanalyysi
Multiple simulations shall be undertaken to identify the sensitivity of the assessment to assumptions made about particular parameters.
Jotta voidaan selvittää arvioinnin herkkyys tietyistä muuttujista tehtyjen oletusten suhteen, on tehtävä useita simulaatioita.
The simulations shall be based on altering parameters in the static geological earth model(s), and changing rate functions and assumptions in the dynamic modelling exercise.
Simulaatioissa on muutettava staattisen geologisen mallin (mallien) muuttujia, ja dynaamisessa mallinnuksessa on muutettava nopeusfunktioita ja oletuksia.
Any significant sensitivity shall be taken into account in the risk assessment.
Kaikki merkittävät herkkyydet on otettava huomioon riskinarvioinnissa.
Step 3.3: Risk assessment
Vaihe 3.3: Riskinarviointi
The risk assessment shall comprise, inter alia, the following:
Riskinarviointiin on sisällyttävä muun muassa seuraavat tekijät:
Hazard characterisation
Vaarojen luonnehtiminen
Hazard characterisation shall be undertaken by characterising the potential for leakage from the storage complex, as established through dynamic modelling and security characterisation described above.
Vaarojen luonnehtimisessa on tarkasteltava vuotomahdollisuutta varastointikompleksista, sellaisena kuin tämä on todettu edellä kuvatulla dynaamisella mallinnuksella ja turvallisuusarvioinnilla.
This shall include consideration of, inter alia:
Tarkastelussa on käsiteltävä muun muassa seuraavia tekijöitä:
potential leakage pathways;
mahdolliset vuotoreitit;
potential magnitude of leakage events for identified leakage pathways (flux rates);
kuinka suuria vuodot kyseisillä vuotoreiteillä voivat olla (vuotonopeudet);
critical parameters affecting potential leakage (for example maximum reservoir pressure, maximum injection rate, temperature, sensitivity to various assumptions in the static geological Earth model(s));
mahdollisten vuotojen kannalta kriittiset muuttujat (esim. varaston enimmäispaine, suurin injektointinopeus, lämpötila ja herkkyys staattisessa geologisessa mallissa (malleissa) tehdyille oletuksille);
secondary effects of storage of CO2, including displaced formation fluids and new substances created by the storing of CO2;
hiilidioksidin varastoinnin toissijaiset vaikutukset, kuten muodostuman fluidien siirtyminen ja hiilidioksidin varastoinnin seurauksena muodostuneet uudet aineet;
any other factors which could pose a hazard to human health or the environment (for example physical structures associated with the project).
muut mahdolliset tekijät, jotka voisivat uhata ihmisten terveyttä tai ympäristöä (esim. hankkeeseen liittyvät fyysiset rakenteet).
The hazard characterisation shall cover the full range of potential operating conditions to test the security of the storage complex.
Vaarojen karakterisoinnissa on tarkasteltava kaikkia mahdollisia käyttöolosuhteita varastointikompleksin turvateknisten ominaisuuksien testaamiseksi.
Exposure assessment — based on the characteristics of the environment and the distribution and activities of the human population above the storage complex, and the potential behaviour and fate of leaking CO2 from potential pathways identified under Step 3.3.1.
Altistumisen arviointi – altistumisen arvioinnin on perustuttava ympäristön ominaisuuksiin ja varastointikompleksin yläpuolella olevan väestön jakaumaan ja toimiin sekä vaiheessa 3.3.1 yksilöidyistä mahdollisista vuotoreiteistä vuotavan hiilidioksidin mahdolliseen käyttäytymiseen ja kohtaloon.
Effects assessment — based on the sensitivity of particular species, communities or habitats linked to potential leakage events identified under Step 3.3.1.
Vaikutusten arviointi – vaikutusten arvioinnin on perustuttava niiden lajien, yhteisöjen ja luontotyyppien herkkyyteen, joihin vaiheessa 3.3.1 yksilöidyt mahdolliset hiilidioksidivuodot voivat vaikuttaa.
Where relevant it shall include effects of exposure to elevated CO2 concentrations in the biosphere (including soils, marine sediments and benthic waters (asphyxiation; hypercapnia) and reduced pH in those environments as a consequence of leaking CO2).
Tarvittaessa on käsiteltävä vaikutuksia, jotka johtuvat altistuksesta korkeille hiilidioksidikonsentraatioille biosfäärissä, mukaan luettuina maaperä, merisedimentit ja merenpohjan vedet (tukehtuminen, hyperkapnia), sekä näiden ympäristöjen hiilidioksidivuotojen johdosta alentuneille pH-arvoille.
It shall also include an assessment of the effects of other substances that may be present in leaking CO2 streams (either impurities present in the injection stream or new substances formed through storage of CO2).
Arvioinnissa on käsiteltävä myös muiden aineiden vaikutuksia, joita voi esiintyä vuotavissa hiilidioksidivirroissa (joko injektoitavassa hiilidioksidivirrassa olevat epäpuhtaudet tai hiilidioksidin varastoinnin johdosta muodostuvat uudet aineet).
These effects shall be considered at a range of temporal and spatial scales, and linked to a range of different magnitudes of leakage events.
Näitä vaikutuksia on tarkasteltava useissa aika- ja tilavuusskaaloissa, ja ne on yhdistettävä vakavuudeltaan eritasoisiin vuoto-onnettomuuksiin.
Risk characterisation — this shall comprise an assessment of the safety and integrity of the site in the short and long term, including an assessment of the risk of leakage under the proposed conditions of use, and of the worst-case environment and health impacts.
Riskien karakterisointi – tähän sisältyy varastointipaikan turvallisuuden ja eheyden arviointi lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, mukaan luettuna vuotoriskin arviointi ehdotetuissa käyttöoloissa sekä pahimpien mahdollisten ympäristö- ja terveysvaikutusten arviointi.
The risk characterisation shall be conducted based on the hazard, exposure and effects assessment.
Riskien kartoitus on tehtävä vaaran, altistumisen ja vaikutusten arvioinnin perusteella.
It shall include an assessment of the sources of uncertainty identified during the steps of characterisation and assessment of storage site and when feasible, a description of the possibilities to reduce uncertainty.
Siinä on myös arvioitava epävarmuuden lähteet, jotka on yksilöity varastointipaikan karakterisointi- ja arviointivaiheiden kuluessa, ja mahdollisuuksien mukaan kuvaus siitä, miten on mahdollista rajoittaa epävarmuustekijöitä.
CRITERIA FOR ESTABLISHING AND UPDATING THE MONITORING PLAN REFERRED TO IN ARTICLE 13(2) AND FOR POST-CLOSURE MONITORING
13 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN SEURANTASUUNNITELMAN LAATIMISTA JA PÄIVITTÄMISTÄ SEKÄ SULKEMISEN JÄLKEISTÄ SEURANTAA KOSKEVAT PERUSTEET
Establishing and updating the monitoring plan
Seurantasuunnitelman laatiminen ja päivittäminen
The monitoring plan referred to in Article 13(2) shall be established according to the risk assessment analysis carried out in Step 3 of Annex I, and updated with the purpose of meeting the monitoring requirements laid out in Article 13(1) according to the following criteria:
Liitteessä I olevassa vaiheessa 3 tarkoitetun riskianalyysin mukaisesti ja 13 artiklan 1 kohdassa säädettyjen seurantavaatimusten täyttämiseksi on laadittava ja pidettävä ajan tasalla 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu seurantasuunnitelma seuraavien perusteiden mukaisesti:
Establishing the plan
Suunnitelman laatiminen
The monitoring plan shall provide details of the monitoring to be deployed at the main stages of the project, including baseline, operational and post-closure monitoring.
Seurantasuunnitelmassa on selostettava yksityiskohtaisesti hankkeen tärkeimmissä vaiheissa toteutettava seuranta, johon kuuluvat käyttöä edeltävä (perustasoon liittyvä) ja käytönaikainen sekä sulkemisen jälkeen toteutettava seuranta.
The following shall be specified for each phase:
Kussakin vaiheessa on määriteltävä seuraavat tekijät:
parameters monitored;
seurattavat muuttujat;
monitoring technology employed and justification for technology choice;
käytetty seurantatekniikka ja perustelut sen valinnalle;
monitoring locations and spatial sampling rationale;
seurantapaikat ja näytteenottopaikat;
frequency of application and temporal sampling rationale.
seurantatiheys ja näytteenottoajankohdat.
The parameters to be monitored are identified so as to fulfil the purposes of monitoring.
Seurattaviksi muuttujiksi valitaan sellaisia muuttujia, joiden avulla voidaan toteuttaa seurannan tarkoitukset.
However, the plan shall in any case include continuous or intermittent monitoring of the following items:
Suunnitelman on joka tapauksessa kuitenkin käsitettävä seuraavien muuttujien jatkuva ja tietyin väliajoin tapahtuva seuranta:
fugitive emissions of CO2 at the injection facility;
hiilidioksidivuodot injektointilaitoksessa;
volumetric flow at injection wellheads;
hiilidioksidin virtaustilavuus injektointikaivujen suulla;
pressure and temperature at injection wellheads (to determine mass flow);
hiilidioksidin paine ja lämpötila injektointikaivojen suulla (massavirtauksen määrittämiseksi);
chemical analysis of the injected material;
injektoidun aineen kemiallinen analyysi;
reservoir temperature and pressure (to determine CO2 phase behaviour and state).
varastosäiliön lämpötila ja paine (hiilidioksidin olomuodon ja eri faaseissa käyttäytymisen määrittämiseksi).
The choice of monitoring technology shall be based on best practice available at the time of design.
Seurantatekniikan valinnan on perustuttava parhaisiin suunnitteluajankohtana saatavilla oleviin käytäntöihin.
The following options shall be considered and used as appropriate:
Valintaa tehtäessä on harkittava seuraavia vaihtoehtoja, ja kuhunkin tapaukseen valitaan sopivin:
technologies that can detect the presence, location and migration paths of CO2 in the subsurface and at surface;
tekniikat, joilla voidaan osoittaa ja paikantaa hiilidioksidi ja määrittää sen kulkeutumisreitit maan pinnanalaisessa kerroksessa ja pinnalla;
technologies that provide information about pressure-volume behaviour and areal/vertical distribution of CO2-plume to refine numerical 3-D simulation to the 3-D-geological models of the storage formation established pursuant to Article 4 and Annex I;
tekniikat, joilla saadaan tietoa hiilidioksidipluumin painetilavuuskäyttäytymisestä ja vaaka- ja syvyyssuuntaisesta jakaumasta parantamalla numeerista kolmiulotteista simulaatiota 4 artiklan ja liitteen I mukaisesti laadittuihin varastointimuodostuman kolmiulotteisiin geologisiin malleihin;
technologies that can provide a wide areal spread in order to capture information on any previously undetected potential leakage pathways across the areal dimensions of the complete storage complex and beyond, in the event of significant irregularities or migration of CO2 out of the storage complex.
tekniikat, joilla on suuri alueellinen kattavuus, jotta voidaan saada tietoja mahdollisista aiemmin tuntemattomista vuotoreiteistä koko varastointikompleksin alueelta ja sen ulkopuolelta siltä varalta, että esiintyy vakavia häiriöitä tai hiilidioksidin kulkeutumista varastointikompleksin ulkopuolelle.
Updating the plan
Suunnitelman päivittäminen
The data collected from the monitoring shall be collated and interpreted.
Seurannassa kerätyt tiedot on koottava yhteen ja tulkittava.
The observed results shall be compared with the behaviour predicted in dynamic simulation of the 3-D-pressure-volume and saturation behaviour undertaken in the context of the security characterisation pursuant to Article 4 and Annex I Step 3.
Havaittuja tuloksia on verrattava käyttäytymiseen, jota on ennustettu 4 artiklan ja liitteessä I olevan vaiheen 3 mukaisesti toteutetun turvallisuuden arvioinnin yhteydessä tehdyssä kolmiulotteisen painetilavuus- ja kylläisyyskäyttäytymisen dynaamisessa simuloinnissa.
Where there is a significant deviation between the observed and the predicted behaviour, the 3-D model shall be recalibrated to reflect the observed behaviour.
Jos havaittu käyttäytyminen poikkeaa merkittävästi ennustetusta, on kolmiulotteista mallia kalibroitava niin, että se vastaa havaittua käyttäytymistä.