natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In light of the guidelines and the condition to mitigate as far as possible any undue distortions on competition, Combus should at least have renounced from its contracts.
Combusin olisi pitänyt ainakin luopua sopimuksistaan sen perusteella, mitä suuntaviivoissa todetaan velvoitteesta lieventää mahdollisia kilpailua vääristäviä vaikutuksia.
In this respect, Danske Busvognmaend shares the stance of the Commission as outlined in the decision to initiate the procedure, recital 112.
Danske Busvognmaend yhtyy tässä asiassa komission kantaan sellaisena kuin se on esitetty menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 112.
Limitation of aid to the strict minimum
Tuen rajaaminen ehdottomasti välttämättömään
Danske Busvognmaend considers that no consideration of this point at all was taken by the Danish government in relation to the sale of Combus and that there is no certainty that the sale took place at the market price, which would be the best way to ensure that the aid was limited to a minimum.
Danske Busvognmaend katsoo, ettei Tanskan hallitus ottanut tätä seikkaa lainkaan huomioon myydessään Combusia ja ettei ole varmuutta siitä, että kauppahinta vastasi markkinahintaa, mikä olisi ollut paras tapa varmistaa, että tuki oli rajattu ehdottomasti välttämättömään.
Danske Busvognmaend considers that the Danish government has clearly recognised that there was no monitoring of the measure whereby the aid granted is limited to the minimum necessary.
Danske Busvognmaend katsoo, että Tanskan hallitus on suoraan tunnustanut, ettei toimenpidettä ole valvottu niin, että myönnetty tuki olisi rajattu ehdottomasti välttämättömään.
In this regard, it quotes page 6 of Annex K to the Combus case in which the Danish government states: ‘The negotiated capital injection, which Arriva has required in order to take over the shares, is based on a business case which is of course not known to the seller’.
Tältä osin se viittaa Combus-asian K liitteen sivulle 6, jossa Tanskan hallitus toteaa seuraavaa: ”Neuvotteluissa sovittu pääomasijoitus, jota Arriva edellytti osakkeiden siirron korvaukseksi, perustuu liiketoimintasuunnitelmaan, joka ei luonnollisesti ole myyjän tiedossa”.
In Annex I, page 6, it also states: ‘The government finds that the required capital injection by Arriva reflects the present market value of the company, etc.’.
Hallitus toteaa lisäksi I liitteen sivulla 6, että ”… Hallituksen mielestä Arrivan vaatima pääomasijoitus vastaa yrityksen tämänhetkistä markkina-arvoa …”.
Danske Busvognmaend believes there are good reasons for seriously doubting whether the aid granted to Combus in conjunction with the sale to Arriva was restricted to the minimum.
Danske Busvognmaend katsoo, että on varsin aiheellista epäillä rajoittuuko Combusille myönnetty tuki Arrivan myyntiin yhdistettynä ehdottomasti välttämättömään.
On the contrary, it takes the view that Arriva got a good deal and refers in this regard to Chapter 8 of its memo of 24 February 2003.
Se arvioi päinvastoin, että kauppa oli Arrivalle hyvä, ja viittaa tältä osin 24. helmikuuta 2003 laatimansa muistion 8 lukuun.
It comments that the Danish government should have called in independent experts during the sale, as the Commission often provides for during the divestiture of assets, and that the sale was not on transparent terms, nor were the procedures open to all competitors in a given field.
Se huomauttaa, että Tanskan hallitusta olisi kehotettu käyttämään myynnin yhteydessä riippumattomia asiantuntijoita, kuten komissio usein vaatii silloin, kun omaisuutta siirretään ilman läpinäkyvässä tilanteessa tapahtuvaa myyntiä ja kaikille tietyn alan kilpailijoille avoimia menettelyjä.
COMMENTS SUBMITTED BY ARRIVA
ARRIVAN HUOMAUTUKSET
The Commission received also comments from Arriva Denmark A/S.
Komissio otti vastaan huomautuksia myös Arriva Danmark A/S:ltä.
These concerned only a factual point, namely the sales price agreed between Arriva and Connex, and are thus outlined in part II of the present decision.
Huomautukset liittyivät ainoastaan yhteen tosiseikkaan eli Arrivan ja Connexin välillä sovittuun kauppahintaan, ja niitä käsitellään tästä syystä tämän päätöksen osassa 2.
REPLY OF THE DANISH GOVERNMENT TO THE COMMENTS SUBMITTED BY DANSKE BUSVOGNMAEND AND ARRIVA
TANSKAN HALLITUKSEN VASTAUS DANSKE BUSVOGNMAENDIN JA ARRIVAN HUOMAUTUKSIIN
THE MARKET ECONOMY INVESTOR PRINCIPLE
MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATE
First of all, the Danish government considers that by quoting the passage of the report of the Office of the Auditor General of Denmark out of context, Danske Busvognmaend is giving a distorted impression.
Tanskan hallitus katsoo ensinnäkin, että Danske Busvognmaend antaa tilanteesta väärän kuvan lainaamalla Tanskan valtion tilintarkastusviraston raporttia kontekstista irrallaan.
According to the Danish government, the quoted passage is from page 47 of the report, under the heading ‘Remarks by the Office of the Auditor General of Denmark’, and relates to the factual information which formed the basis for the bill presented by the Ministry of Transport to the Parliamentary Finance Committee, which was the legal basis for the capital injection of DKK 300 million being made into Combus.
Tanskan hallituksen mukaan kappale on lainattu raportin sivulta 47 otsakkeen ”Tanskan valtion tilintarkastusviranomaisen huomautuksia” alta. Se liittyy tosiseikkoihin, joiden perusteella liikenneministeriö esitti parlamentin valtiovarainvaliokunnalle lakialoitteen, joka puolestaan muodosti oikeusperustan Combusiin tehdylle 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitukselle.
On page 47, the Office of the Auditor General says of the basis for the bill:
Tanskan valtion tilintarkastusvirasto toteaa raportin sivulla 47 lakialoitteen perusteista seuraavaa:
‘From the information in the bill, it must be understood that, after factoring in a provision of DKK 65 million in the company's annual accounts for 1998, the impression of Combus’ financial situation at the end of 1998 was reasonably accurate and thereby also a reasonable starting point for establishing the company’s need for capital.
”Lakialoitteeseen sisältyvästä tiedosta on pääteltävä, että kun lukuun otetaan yrityksen vuoden 1998 tilinpäätökseen kirjattu 65 miljoonan Tanskan kruunun varaus, Combusin taloudellisesta tilanteesta vuoden 1998 lopulla saatu käsitys oli suhteellisen todenmukainen ja siten myös yrityksen pääomatarpeelle oli järkevät lähtökohdat.
But the Ministry of Transport did not state that the financial information on the basis of which the provision of DKK 65 million was fixed was merely derived from budgets, estimates and planned savings according to the company’s board.
Liikenneministeriö ei kuitenkaan todennut, että 65 miljoonan Tanskan kruunun varaus tehtiin ainoastaan sen taloudellisen tiedon perusteella, joka saatiin talousarvioiden, ennusteiden ja yrityksen hallituksen suunnittelemien säästöjen perusteella.
The Office of the Auditor General of Denmark takes the view that the Ministry of Transport was responsible for assessing the material presented with a view to providing the Minister and the Finance Committee with all relevant information in connection with the bill. The Ministry of Transport should not have introduced a bill on the existing basis.
Tanskan valtion tilintarkastusvirasto katsoo, että liikenneministeriö oli vastuussa esitetyn aineiston arvioinnista, jonka tarkoituksena oli toimittaa ministerille ja valtiovarainvaliokunnalle kaikki lakialoitteeseen liittyvät asiaankuuluvat tiedot. Liikenneministeriö ei olisi saanut tehdä lakialoitetta edellä mainituilla perusteilla.
Alternatively, the Ministry should have emphasised, taking into account the need for a quick injection of capital into Combus, that the bill was only based on general budgets and estimates drawn up by the company.’
Vaihtoehtoisesti sen olisi pitänyt korostaa, että koska Combusiin oli kiireellisesti tehtävä pääomasijoitus, lakialoitteen perustana olivat ainoastaan yrityksen laatimat yleiset talousarviot ja ennusteet.”
According to the Danish government, the Office of the Auditor General was not therefore criticising the fact that the Ministry recommended the capital injection of DKK 300 million, but rather the fact that it did not emphasise to the Finance Committee that the bill was based on budgets and estimates drawn up by Combus’ board.
Tanskan valtion tilintarkastusvirasto ei siis Tanskan hallituksen mukaan kritisoinut sitä, että ministeriö suositteli 300 miljoonan Tanskan kruunun pääomasijoitusta vaan sitä, että se ei korostanut valtiovarainvaliokunnalle, että lakialoite perustui Combusin hallituksen laatimiin talousarvioihin ja ennusteisiin.
As an injection of capital was urgently required, the Ministry of Transport had no choice but to recommend the capital injection which was considered necessary to avoid bankruptcy and therefore also necessary if Combus was to be sold.
Pääomasijoitus oli tehtävä pikaisesti, joten liikenneministeriöllä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin suositella sen suuruista pääomasijoitusta, joka oli tarpeen konkurssin välttämiseksi ja siten myös Combusin myymiseksi.
Secondly, the Danish government points out that the comments by Danske Busvognmaend focus exclusively on the question of the extent to which a private investor would have made a similar capital injection in 1999 based on the expectation that a future profit from Combus in itself would give a suitable return on the investment.
Toiseksi Tanskan hallitus korostaa, että Danske Busvognmaend keskittyy huomautuksissaan ainoastaan siihen, missä määrin yksityinen sijoittaja olisi tehnyt vuonna 1999 samanlaisen pääomasijoituksen sen perusteella, että Combusista tulevaisuudessa saatava voitto takaisi itsessään sijoitukselle riittävän tuoton.
However, the Danish government’s view on the market economy investor principle is not merely based on the direct return which could reasonably be expected on the State’s investment.
Tanskan hallituksen käsitys markkinataloussijoittajaperiaatteesta ei kuitenkaan perustu ainoastaan suoraan kohtuulliseen tuottoon, joka valtion sijoitukselle on odotettavissa.
On the contrary, account must be taken of the latent indirect losses and damaging effects on, amongst other things, future privatisations, which bankruptcy would entail.
Päinvastoin, huomioon on otettava konkurssista johtuvat piilevät epäsuorat tappiot ja haitalliset vaikutukset muun muassa tuleviin yksityistämistoimiin.
Thirdly, the Danish government refutes the assertion that there were buyers interested in acquiring the loss-making contracts.
Kolmanneksi Tanskan valtio kiistää väitteen siitä, että tappiollisille sopimuksille olisi ollut kiinnostuneita ostajia.
Even if there had been any such buyers, a transfer would merely have meant immediate confirmation of the losses on the contracts and thereby immediate, incalculable financial consequences for Combus.
Vaikka tällaisia ostajia olisi ollut, sopimusten siirto olisi ainoastaan tarkoittanut sopimuksista Combusille johtuvia välittömiä vahvistettuja tappioita ja sitä kautta siihen kohdistuvia välittömiä, määrittelemättömiä taloudellisia vaikutuksia.
The Danish government also disagrees that any bus operator would have taken on the loss-making contracts at anything above the contracts’ negative value.
Tanskan hallitus on lisäksi sitä mieltä, ettei mikään linja-autoliikenteen harjoittaja olisi ostanut tappiollisia sopimuksia yli sopimusten negatiivisen arvon.
A sale of the contracts would therefore only have been possible for a negative purchase price.
Näin ollen sopimukset olisi voitu myydä ainoastaan negatiiviseen kauppahintaan.
In any case, the sale of individual contracts and/or individual fixed assets or operating assets would not be a more profitable solution than an overall sale.
Yksittäisten sopimusten ja/tai yksittäisten käyttöomaisuus- tai varallisuuserien myynti ei joka tapauksessa olisi ollut koko yrityksen myyntiä kannattavampi ratkaisu.
This view is supported by the Office of the Auditor General of Denmark [39].
Tähän näkemykseen yhtyy myös Tanskan valtion tilintarkastusvirasto [39].
With reference to paragraph 94 in the Combus judgment, Danske Busvognmaend states that other operators could have taken over Combus’ transport contracts at short notice in the event of the company going bankrupt.
Danske Busvognmaend toteaa Combus-tuomion 94 kohdasta, että muut liikenteenharjoittajat olisivat voineet ottaa lyhyellä aikavälillä haltuunsa Combusin liikennöintisopimukset, jos yritys olisi joutunut konkurssiin.
The Danish government considers that this may be correct, but that this has no bearing on the legal assessment of whether the State acted in accordance with the market economy investor principle.
Tanskan hallitus pitää tätä mahdollisena, mutta asialla ei ole vaikutusta oikeudelliseen arviointiin siitä, toimiko valtio markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.
The information may, however, be useful with regard to the question of the extent to which Combus going bankrupt would affect the management of public transport and any disruptions to transport services.
Kyseinen tieto voi kuitenkin olla tarpeellinen pohdittaessa sitä, olisiko Combusin konkurssi vaikuttanut julkisen liikenteen hallinnointiin ja johtanut häiriöihin liikennöintipalvelujen tarjoamisessa.
With respect to the arguments presented by Danske Busvognmaend, the Danish government states that any reservation regarding the payment of aid on subsequent occasions does not affect whether more than one amount of aid can be regarded as a single aid measure paid out in more than one instalment.
Danske Busvognmaendin esittämistä perusteluista Tanskan hallitus toteaa, että myöhemmässä vaiheessa maksettavaa tukea koskevat ehdot eivät vaikuta siihen, voidaanko useampaa kuin yhtä tukisummaa pitää yhtenä tukitoimenpiteenä, jossa tuki maksetaan useammissa erissä.
On the contrary, the decisive factor in this connection is an overall assessment of whether the individual amounts of aid are connected in time and purpose in such a way that they can be regarded as a single aid measure.
Sitä vastoin tässä yhteydessä on ratkaisevaa arvioida kokonaisvaltaisesti sitä, liittyvätkö yksittäisten tukisummien ajoitus ja tarkoitus toisiinsa siten, että ne voidaan katsoa yhdeksi tukitoimenpiteeksi.
The Danish government concedes that no restructuring plan had been submitted to the Commission when the capital injection of DKK 300 million was made, or when agreement was reached with Arriva in November 2000 on the principles of the sale.
Tanskan hallitus myöntää, ettei komissiolle ollut esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa, kun 300 miljoonan euron Tanskan kruunun pääomasijoitus tehtiin tai kun Arrivan kanssa päästiin yhteisymmärrykseen myyntiperiaatteista marraskuussa 2000.
However, the Danish government does not share the interpretation Danske Busvognmaend makes of the judgment of the Court of Justice in Case C-17/99, France v Commission, namely that a restructuring plan cannot be submitted to the Commission any longer, once the Member State has granted the aid.
Tanskan hallitus ei kuitenkaan ole samaa mieltä tulkinnasta, jonka Danske Busvognmaend esittää yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-17/99, Ranska vastaan komissio, antamasta tuomiosta ja jonka mukaan komissiolle ei voida enää esittää rakenneuudistussuunnitelmaa sen jälkeen, kun jäsenvaltio on myöntänyt tuen.
The Danish government first points out that the 1999 restructuring guidelines contain no rules or instructions on the question of when a restructuring plan has to be submitted to the Commission.
Tanskan hallitus huomauttaa aluksi, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa ei ole annettu määräyksiä tai ohjeita siitä, milloin rakenneuudistussuunnitelma on esitettävä komissiolle.
The only clear condition is that the Commission cannot approve restructuring aid unless it has previously received a restructuring plan.
Ainoa selvä edellytys on, että komissio ei voi hyväksyä rakenneuudistustukea, ellei sille ole aiemmin esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa.
The Danish government considers that even in cases where an aid measure is implemented without first notifying the Commission, the Commission must check that the aid satisfies the conditions for approval.
Tanskan hallitus katsoo, että niissäkin tapauksissa, joissa tukitoimenpide pannaan täytäntöön ilmoittamatta siitä etukäteen komissiolle, komission on varmistettava, että tuki täyttää hyväksymisedellytykset.
This is provided for, inter alia, in Article 13(2) of Regulation (EC) No 659/1999 (hereinafter referred to as ‘the Procedural Regulation’).
Tästä säädetään muun muassa asetuksen (EY) N:o 659/1999, jäljempänä ”menettelyasetus”, 13 artiklan 2 kohdassa.
It considers that it is therefore perfectly satisfactory for the Commission to receive a restructuring plan which is approved before the Commission decides whether the State aid is compatible with the common market.
Hallitus katsoo siten täysin riittäväksi, että komissiolle esitetään rakenneuudistussuunnitelma, joka hyväksytään ennen kuin komissio päättää valtiontuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.
With respect to paragraph 43 in Case C-17/99, France v Commission [40], the Danish government points out that according to paragraph 41, the Commission stated, in the decision which was the subject of the case, that ‘the French Government did not submit a credible restructuring plan to the Commission’ and ‘[n]or has any such plan been submitted to the Commission by the French authorities since the proceedings were initiated.’
Asian C-17/99, Ranska vastaan komissio [40], 43 kohdasta Tanskan hallitus huomauttaa, että 41 kohdan mukaan komissio totesi asian kohteena olevassa päätöksessä seuraavaa: ”Ranskan hallitus ei ole esittänyt komissiolle uskottavaa rakenneuudistussuunnitelmaa” ja ”Ranskan viranomaiset eivät ole toimittaneet komissiolle tällaista suunnitelmaa myöskään menettelyn aloittamisen jälkeen”.
For the Danish government, it is clear from the wording used by the Commission that it would have been sufficient to satisfy the conditions in the 1999 restructuring guidelines for a restructuring plan to submit a restructuring plan after the initiation of formal proceedings.
Tanskan hallitukselle on komission käyttämän sanamuodon perusteella selvää, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa rakenneuudistussuunnitelmalle asetettujen edellytysten täyttämiseksi olisi riittänyt suunnitelman esittäminen muodollisen menettelyn aloittamisen jälkeen.
The decisive factor was therefore not the point in time when the restructuring plan is submitted, but the fact that it is submitted before the Commission reaches its final decision.
Ratkaisevaa ei siten ollut rakenneuudistussuunnitelman esittämisajankohta, vaan se, että suunnitelma esitetään ennen kuin komissio tekee lopullisen päätöksensä.
The Danish government therefore considers that the restructuring plans of 8 and 23 January 2001 were submitted in time, and that they satisfied the conditions in the 1999 restructuring guidelines.
Siksi Tanskan hallitus katsoo, että 8 ja 23 päivänä tammikuuta laaditut rakenneuudistussuunnitelmat esitettiin ajoissa ja että ne täyttivät vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoissa asetetut edellytykset.
In its submissions of February and April 2007, the Danish government points out that a financial and an operational restructuring plan have been available when the Danish parliaments’ finance committee approved the 1999 capital injection.
Helmi- ja huhtikuussa 2007 toimittamissaan asiakirjoissa Tanskan hallitus huomauttaa, että taloudellinen ja operatiivinen rakenneuudistussuunnitelma ovat olleet saatavilla silloin, kun Tanskan parlamentin valtiovarainvaliokunta hyväksyi vuonna 1999 tehdyn pääomasijoituksen.
Mitigating the adverse effects of the aid
Tuen haittavaikutusten lievittäminen
The Danish government considers that Arriva’s sale to Connex did not result in a profit which exceeded the expectations and calculations of the Danish government and Arriva at the moment of the sale of Combus to Arriva.
Tanskan hallitus katsoo, ettei Arrivan myynnistä Connexille saatu voitto ylittänyt Tanskan hallituksen ja Arrivan odotuksia ja laskelmia silloin, kun Combus myytiin Arrivalle.
Limiting the aid to a minimum
Tuen rajaaminen välttämättömään
In response to the claim of Danske Busvognmaend, according to which the sale was not subject to a public tender, the Danish government argues that the sales process was particularly protracted, competitive, non-discriminatory and transparent, and the final price did not differ significantly from the original bid.
Vastineessaan Danske Busvognmaendin esittämään väitteeseen, jonka mukaan myynnistä ei järjestetty julkista tarjouskilpailua, Tanskan hallitus toteaa, että myyntimenettely kesti erityisen pitkään ja oli kilpailtu, syrjimätön ja avoin ja ettei lopullinen hinta eronnut merkittävästi viitteellisestä tarjouksesta.
In response to the claim that there were no independent checks of the market price, the Danish government points out that the sale had to be approved by the Parliamentary Finance Committee on the basis of financial analyses carried out by the financial adviser to the State, Alfred Berg.
Vastineessaan väitteeseen siitä, ettei markkinahinnasta tehty riippumatonta tarkastusta, Tanskan hallitus korostaa, että parlamentin valtiovarainvaliokunnan oli annettava suostumuksensa myyntiin valtion taloudellisen neuvonantajan Alfred Bergin tekemien talousanalyysien perusteella.
The Danish government considers that this constitutes a sufficient check.
Tanskan hallitus pitää tätä riittävänä tarkastuksena.
In the view of the Danish government, the passages from the Annex to the CFI case, cited by Danske Busvognmaend, contain no acknowledgement of any failure to check that the aid was kept to a minimum.
Danske Busvognmaend siteerasi joitakin kohtia ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen käsittelemän asian liitteestä, eikä niissä Tanskan hallituksen mielestä mainita laiminlyöntejä tarkastuksissa, jotka koskevat tuen rajaamista välttämättömään.
The Danish government furthermore explains that after the sale, three independent investigations have been carried out on the sales price, namely the ‘Report on the investigation of Combus A/S’, the ‘Solicitor's investigation on the State’s management of the ownership of Combus A/S’ and the ‘Report from the Auditor General’.
Lisäksi Tanskan hallitus selittää, että myynnin jälkeen myyntihinnasta on tehty kolme riippumatonta tarkastusta: ”Report on the investigation of Combus A/S” (raportti Combus A/S:n tutkinnasta), ”Solicitor’s investigation on the State’s management of the ownership of Combus A/S” (asianajajan tutkimus valtion omistusosuudesta Combus A/S:ssä) ja ”Report from the Auditor General” (tilintarkastusviraston raportti).
Against this background the Danish government disagrees that no checks were carried out as to whether the aid was limited to a minimum.
Näiden taustatietojen perusteella Tanskan hallitus on eri mieltä siitä, ettei tuen rajaamista välttämättömään tarkastettu millään tavoin.
The reference to Annexes K and I to the case by Danske Busvognmaend has no bearing whatsoever on the matter of whether the aid was limited to a minimum.
Danske Busvognmaendin viittaukset asian liitteisiin K ja I eivät millään tavoin liity kysymykseen siitä, rajattiinko tuki välttämättömään.
However, the quotes clearly show that the sale to Arriva was prepared on the basis of a business case, and that the sales price reflected the market price.
Viittauksista käy kuitenkin selvästi ilmi, että myyntiä Arrivalle valmisteltiin liiketoimintasuunnitelman perusteella ja että myyntihinnassa otettiin huomioon markkinahinta.
Finally, the Danish government does not consider that using independent auditors would have resulted in a different assessment or in a different sale price for the Combus shares.
Tanskan hallitus toteaa vielä, ettei riippumattomien tilintarkastajien käyttö olisi sen mielestä muuttanut Combusin osakkeista tehtyä arviota tai niiden myyntihintaa.
For the Danish government, the decisive test was the market test.
Tanskan hallitukselle ratkaisevaa oli markkinaehtoisuus.
LEGAL ASSESSMENT OF THE COMMISSION
KOMISSION OIKEUDELLINEN ARVIOINTI
ASSESSMENT OF THE EXISTENCE OF AID WITHIN THE MEANING OF ARTICLE 87(1) EC TREATY
EY:n PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN TUEN OLEMASSAOLON ARVIOINTI