natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After having requested and received an extension of the deadline to reply, Greece replied to the extension decision by letter of 5 October 2006.
Pyydettyään ja saatuaan lisäaikaa vastaamista varten Kreikka vastasi laajentamispäätökseen 5 päivänä lokakuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.
The Commission decision to extend the procedure was published in the Official Journal of the European Union.
Komission päätös menettelyn laajentamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
The Commission received comments from the following interested parties.
Komissio sai huomautuksia seuraavassa luetelluilta asianosaisilta.
A meeting was held on 8 May 2007 between the Commission and TKMS/GNSH as well as HSY’s laywer.
Komission, TKMS/GNSH:n ja HSY:n lakimiehen välillä pidettiin tapaaminen 8 päivänä toukokuuta 2007.
The meeting took place on 5 March 2008.
Tapaaminen pidettiin 5 päivänä maaliskuuta 2008.
Article 6 of Regulation (EC) No 659/1999 indicates that the Member State and the other interested parties have a one-month period to submit comments and ‘In duly justified cases, the Commission may extend the prescribed period’.
Asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan mukaan jäsenvaltioilla ja muilla asianomaisilla osapuolilla on yksi kuukausi aikaa esittää huomautuksensa ja ”asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa komissio voi jatkaa asetettua määräaikaa”.
In the present case, the parties have continued to make submissions (and to request meetings with the Commission) after the expiration of this period.
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa osapuolet jatkoivat huomautusten esittämistä (ja komission kanssa pidettävien tapaamisten pyytämistä) kyseisen määräajan umpeutumisen jälkeen.
Initially, the Commission has forwarded these submissions to Greece for comments and thereby signalled to Greece that the Commission has accepted these submissions made after the expiration of the one month period.
Alun perin komissio välitti kyseiset huomautukset Kreikalle kommentoitavaksi ja antoi näin Kreikan ymmärtää hyväksyneensä nämä yhden kuukauden määräajan umpeuduttua toimitetut huomautukset.
The Commission also accepted initially the meeting requests from the interested parties and, during these meetings, it accepted when the interested party in question asked to be allowed to make a submission to complement the issues discussed during the meeting.
Alun perin komissio hyväksyi asianosaisten esittämät tapaamispyynnöt ja suostui tapaamisten aikana asianosaisten esittämiin pyyntöihin saada toimittaa lisätietoja tapaamisen aikana keskustelluista asioista.
However, the Commission has never indicated to the interested parties that their other submissions made after the expiration of the one month period would be accepted.
Komissio ei kuitenkaan missään vaiheessa ilmoittanut asianosaisille, että muitakin yhden kuukauden määräajan umpeutumisen jälkeen toimitettuja huomautuksia hyväksyttäisiin.
In particular, the Commission has never indicated to the interested parties that they could indefinitely submit comments or that the Commission would inform them when it will stop to accept submissions.
Komissio ei etenkään missään vaiheessa ilmoittanut asianosaisille, että nämä voisivat esittää huomautuksia loputtomiin tai että komissio ilmoittaisi näille, milloin lopettaisi huomautusten hyväksymisen.
The Commission considers that a prolongation of the prescribed period beyond one month was justified in the present case because the extension decision covers a large number of measures.
Komissio katsoo, että säädetyn määräajan jatkaminen yli yhden kuukauden oli perusteltua käsiteltävänä olevassa tapauksessa, sillä laajentamispäätös kattoi lukuisia toimenpiteitä.
In addition, the assessment of several of these measures requires complex legal analysis and the clarification of facts as old as 10 years.
Lisäksi monien toimenpiteiden arviointi edellytti monimutkaista oikeudellista analyysia ja tosiseikkojen selvittämistä jopa kymmenen vuoden takaa.
However, some interested parties have continued to make submissions to the Commission more than one year after the publication of the extension decision.
Osa asianosaisista jatkoi kuitenkin huomautusten esittämistä komissiolle yli vuoden laajentamispäätöksen julkaisemisesta.
If the Commission had not decided to ignore the comments submitted after a certain date, this continuous submission of comments would have prevented the Commission to arrive at a final decision in a reasonable period.
Jos komissio ei olisi päättänyt jättää ottamatta huomioon tietyn päivämäärän jälkeen toimitettuja huomautuksia, huomautusten jatkuva esittäminen olisi estänyt komissiota tekemästä lopullista päätöstä kohtuullisen ajan kuluessa.
In addition, in some submissions, some parties were commenting again issues which they had already commented in their previous submissions, without bringing new factual elements.
Lisäksi jotkin osapuolet esittivät joissakin kirjeissä uudelleen huomautuksia asioista, joista ne olivat esittäneet huomautuksia jo aiemmin, tuomatta kuitenkaan ilmi uusia tosiseikkoja.
This can not be the purpose of extending the period for submitting comments.
Tähän tarkoitukseen ei huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa kuitenkaan voida pidentää.
Consequently, the Commission has decided that any submission received from 5 March 2008 (i.e. date at which the Commission received the 4-pages-letter dated 3 March 2008 by which Greece replied to the Commission letter of 12 February 2008) would be considered as submitted after the expiration of the period for submitting comments.
Näin ollen komissio päätti, että myöhemmin kuin 5 päivänä maaliskuuta 2008 (jolloin komissio sai 3 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyn nelisivuisen kirjeen, jolla Kreikka vastasi 12 päivänä helmikuuta 2008 päivättyyn komission kirjeeseen) saapuneet huomautukset katsottaisiin esitetyiksi huomautusten esittämiselle asetetun määräajan umpeutumisen jälkeen.
PRIOR DECISIONS OF THE COMMISSION AND OF THE COUNCIL
AIEMMAT KOMISSION JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSET
The facilities of HSY are among the largest of the eastern Mediterranean.
HSY on suurimpia itäisen Välimeren telakoita.
The yard is situated in Skaramanga, West of Athens, Attica.
Se sijaitsee Skaramangassa Attikassa, Ateenasta länteen.
In April 1985, the situation was so critical that the firm ceased operations and entered into liquidation process.
Huhtikuussa 1985 tilanne oli niin vaikea, että yritys lopetti toimintansa ja se asetettiin selvitystilaan.
In September 1985, the State-owned bank ETVA bought the company.
Syyskuussa 1985 valtion omistama ETVA-pankki osti yhtiön.
The activities resumed after this sale.
Toiminta käynnistyi myynnin jälkeen uudelleen.
However, the activities of the firm were insufficient in view of the large facilities and the large number of employees.
Yrityksen toiminta oli kuitenkin liian vähäistä telakan suureen kokoon ja työntekijöiden suureen määrään verrattuna.
Greece obtained in 1990 from the Council a special provision in Council Directive 90/684/EEC of 21 December 1990 on aid to shipbuilding (hereafter ‘Directive 90/684/EEC’) allowing operating aid for restructuring in the framework of the privatisation of several yards.
Vuonna 1990 neuvosto antoi laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/684/ETY, jäljempänä ’direktiivi 90/684/ETY’, Kreikkaa koskevan erityissäännöksen, jolla sallittiin rakenneuudistukseen tarkoitettu toimintatuki useiden telakoiden yksityistämisen yhteydessä.
In 1992, due to its financial obligations and accumulated losses, HSY was put into liquidation.
Vuonna 1992 HSY asetettiin selvitystilaan taloudellisten velvoitteiden ja kertyneiden tappioiden vuoksi.
In November 1993, following two unsuccessful efforts to sell HSY, the liquidation process was revoked.
Marraskuussa 1993 kahden epäonnistuneen HSY:n myyntiyrityksen jälkeen selvitystila peruttiin.
On the basis of the undertakings given by the Greek Government that its public yards would be privatised by 31 March 1993, the Commission authorised on 23 December 1992 a debt write-off in favour of HSY.
Koska Kreikan hallitus antoi lupauksen, jonka mukaan kaikki sen julkiset telakat yksityistettäisiin 31 päivään maaliskuuta 1993 mennessä, komissio hyväksyi 23 päivänä joulukuuta 1992 HSY:n hyväksi tehtävän velanpoiston.
The Greek Government having failed to respect the March 1993 deadline, the Commission opened on 10 March 1994 a procedure (C 10/94) for misuse of the authorised aid.
Kreikan hallitus ei noudattanut maaliskuun 1993 määräaikaa, joten komissio aloitti 10 päivänä maaliskuuta 1994 menettelyn (C 10/94) hyväksytyn tuen väärinkäytöstä.
On 26 July 1995, the Commission decided to close the procedure with a negative decision concerning the aid in favour of HSY.
Komissio päätti26 päivänä heinäkuuta 1995 lopettaa menettelyn tekemällä hylkäävän päätöksen HSY:n hyväksi annetusta tuesta.
However, at the request of the Greek Government, claiming that the sale of the yard was imminent, the Commission decided to suspend notification of that decision.
Kreikan hallitus väitti, että telakan myynti oli lähellä, ja sen pyynnöstä komissio päätti kuitenkin lykätä päätöksestä ilmoittamista.
Finally, the Greek authorities informed the Commission that 49 % of HSY’s shares had been sold to its employees, Greece using the opportunity to keep a majority holding in one of the yards, justified by defence reasons as provided for in Article 10(3) of Directive 90/684/EEC.
Kreikan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että 49 prosenttia HSY:n osakkeista oli myyty sen työntekijöille ja että Kreikka käyttää direktiivin 90/684/ETY 10 artiklan 3 kohdan mukaisen mahdollisuutensa säilyttää enemmistöosakkuus yhdessä telakoistaan maanpuolustusedun perusteella.
On 31 October 1995, the Commission revoked the final negative decision for HSY.
Komissio kumosi 31 päivänä lokakuuta 1995 HSY:tä koskevan lopullisen hylkäävän päätöksen.
In the meanwhile, the amount of debts was growing and restructuring had not been carried out.
Tällä välin velan määrä kasvoi eikä rakenneuudistuksia tehty.
The Commission therefore extended on 8 January 1997 the procedure initiated in case C 10/94.
Näin ollen komissio laajensi 8 päivänä tammikuuta 1997 asiassa C 10/94 aloitettua menettelyä.
Council Regulation (EC) No 1013/97 of 2 June 1997 on aid to certain shipyards under restructuring (hereafter ‘Regulation (EC) No 1013/97’), including HSY, was then adopted.
Tämän jälkeen eli 2 päivänä kesäkuuta 1997 annettiin myös HSY:hyn sovellettava tietyille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävää tukea koskeva neuvoston asetus (EY) N:o 1013/97, jäljempänä ’neuvoston asetus (EY) N:o 1013/97’.
On 15 July 1997, the Commission approved aid for HSY in two separate decisions:
Komissio hyväksyi HSY:lle myönnettävän tuen 15 päivänä heinäkuuta 1997 tekemällä kaksi erillistä päätöstä:
by the first decision (hereafter ‘decision C 10/94’), the Commission closed the procedure C 10/94 launched in 1994 by approving a debt write-off amounting to GRD 54,5 billion (EUR 160 million) under Regulation (EC) No 1013/97,
ensimmäisellä päätöksellä, jäljempänä ’päätös C 10/94’, komissio päätti vuonna 1994 aloitetun menettelyn C 10/94 hyväksymällä 54,5 miljardin Kreikan drakman (160 miljoonan euron) suuruisen velkojen poiston neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/97 mukaisesti;
by decision N 401/97, the Commission, further to a notification of the Greek authorities of 20 June 1997, approved a grant of GRD 7,8 billion (EUR 22,9 million) for an investment programme of GRD 15,6 billion (EUR 45,9 million) aimed at the restructuring of the shipyard.
päätöksellä N 401/97 komissio hyväksyi Kreikan viranomaisten 20 päivänä kesäkuuta 1997 tekemän ilmoituksen perusteella 7,8 miljardin Kreikan drakman (22,9 miljoonan euron) suuruisen avustuksen 15,6 miljardin Kreikan drakman (45,9 miljoonan euron) arvoiseen investointiohjelmaan telakan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi.
In 2001, the government decided to fully privatise HSY.
Vuonna 2001 hallitus päätti yksityistää HSY:n kokonaan.
The Greek State initiated an open bidding competition, for which a tender document was established.
Kreikan valtio aloitti avoimen tarjouskilpailun, jota varten laadittiin tarjouskilpailuasiakirjat.
On 31 May 2002, ETVA and HSY’s employees sold their HSY shares to a consortium constituted of HDW and Ferrostaal (hereinafter ‘HDW/Ferrostaal’).
ETVA ja HSY:n työntekijät myivät 31 päivänä toukokuuta 2002 HSY:n osakkeensa konsortiolle, johon kuuluivat HDW ja Ferrostaal, jäljempänä ”HDW/Ferrostaal”.
This consortium founded GNSH in order to harbour the holding in HSY.
Konsortio perusti GNSH:n hoitamaan konsortion omistusosuutta HSY:ssä.
HDW and Ferrostaal were equal shareholders of GNSH.
HDW ja Ferrostaal omistivat yhtä suuret osuudet GNSH:sta.
GNSH and HSY are harboured in TKMS, ThyssenKrupp’s division specialised in systems for naval vessels and specialised commercial ships.
GNSH:ta ja ΕΝΑΕ:ta hoitaa TKMS, joka on ThyssenKruppin osa ja erikoistunut sota-alusjärjestelmiin ja erikoiskäyttöön tarkoitettuihin kauppa-aluksiin.
In August 2001, during the bidding process for the sale of HSY, the Greek State has adopted law 2941/2001, which includes several measures aimed at facilitating the sale of HSY.
HSY:n myyntiä koskevan tarjouskilpailun yhteydessä Kreikan valtio antoi elokuussa 2001 lain N:o 2941/2001, johon sisältyi useita toimenpiteitä HSY:n myynnin edistämiseksi.
First, the law gives incentives to the workers to voluntarily leave the company.
Ensinnäkin laissa annettiin työntekijöille kannustimia, jotta nämä jättäisivät yhtiön vapaaehtoisesti.
Second, the Greek State will take over some of the one-off pension costs of HSY.
Toiseksi Kreikan valtio otti vastuulleen osan HSY:n kertakorvauksena maksettavien eläkkeiden kustannuksista.
Third, the law makes it possible for HSY to benefit from a number of tax-exempt reserves if they are set off against losses from previous years.
Kolmanneksi lain ansiosta HSY voisi hyödyntää monia verottomia varauksia, jos niillä tasattaisiin aiempien vuosien tappioita.
Fourth, the law contains a provision for the compensation for the workers that were shareholders in HSY prior to the privatisation.
Neljänneksi laissa oli säännös korvauksista työntekijöille, jotka olivat HSY:n osakkaita ennen yksityistämistä.
More precisely, the Greek State will reimburse the workers for the amounts they invested in HSY in the framework of the capital increases carried out over the preceding years.
Tarkemmin sanottuna Kreikan valtio korvaisi työntekijöille summat, joita nämä olivat sijoittaneet HSY:hyn edellisinä vuosina toteutettujen pääomankorotusten yhteydessä.
On 5 June 2002, the Commission adopted a two-fold decision (hereafter ‘decision N 513/01’) regarding several measures included in law 2941/2001 and which Greece had notified in 2001 (notification registered under number N 513/01).
Komissio teki 5 päivänä kesäkuuta 2002 kaksiosaisen päätöksen, jäljempänä ’päätös N 513/01’,, joka koski useita laissa N:o 2941/2001 säädettyjä toimenpiteitä, joista Kreikka oli ilmoittanut vuonna 2001 (ilmoitus oli kirjattu viitenumerolla N 513/01).
The Commission decided to approve closure aid of EUR 29,5 million in favour of HSY and to open (under the case number C 40/02) the formal investigation procedure laid down in Article 88(2) of the Treaty as regards: (1) payment by the State of some of the one-off costs of the retirement of HSY employees; (2) transfer of a number of reserves of the balance sheet without paying the statutory 10 % tax.
Komissio päätti hyväksyä HSY:lle annettavan 29,5 miljoonan euron suuruisen sulkemistuen ja aloittaa (asiassa C 40/2002) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn toimenpiteistä, joilla (1) valtio maksaa osan HSY:n työntekijöille kertakorvauksena maksettavan eläkkeen kustannuksista ja (2) joilla osa taseen varauksista siirretään maksamatta lakimääräistä 10 prosentin veroa.
The final Decision taken on 20 October 2004 (hereafter ‘decision C 40/02’) concluded that these two measures constituted incompatible State aid that has to be recovered.
Lopullinen päätös tehtiin 20 päivänä lokakuuta 2004, jäljempänä ’päätös C 40/02’, ja sen mukaan kyseiset kaksi toimenpidettä ovat yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka on näin ollen perittävä takaisin.
ASSESSMENT OF HORIZONTAL ISSUES
ARVIO HORISONTAALISISTA SEIKOISTA
The present decision concerns 16 measures.
Tämä päätös koskee kuuttatoista toimenpidettä.
Before assessing them one by one, the Commission needs to clarify some key issues which are relevant for the assessment of several of these measures.
Ennen niiden arvioimista yksi kerrallaan komission on selvennettävä muutamia keskeisiä seikkoja, jotka ovat oleellisia useita näitä toimenpiteitä arvioitaessa.
Horizontal issue 1: Creditworthiness and access to the financial market between 1997 and 2002
Horisontaalinen seikka nro 1: Luottokelpoisuus ja rahoitusmarkkinoille pääsy vuosina 1997–2002
For the assessment of most of the measures subject to the current decision, it is necessary to determine what the economic and financial situation of HSY was during the years 1997–2002 and whether one could have reasonably expected that the firm would return to long term viability.
Arvioitaessa suurinta osaa toimenpiteistä, joita tämä päätös koskee, on välttämätöntä määrittää, mikä oli HSY:n talous- ja rahoitustilanne vuosina 1997–2002, ja selvittää, oliko kohtuullista odottaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuvan.
In addition, it has to be determined whether in these circumstances a market economy investor would have accepted to grant HSY loans and guarantees similar to the ones that have been granted by the State and the State-owned bank ETVA.
Lisäksi on selvitettävä, olisiko markkinataloussijoittaja suostunut näissä olosuhteissa myöntämään HSY:lle vastaavat lainat ja takaukset kuin valtio ja valtion omistama ETVA-pankki.
The latter were the only institutions that provided financing to HSY during that period.
ETVA oli ainoa rahoituslaitos, joka antoi HSY:lle rahoitusta kyseisenä aikana.
The Commission will start by analysing the situation in 1997 and afterwards analyse the evolutions until 2002.
Komissio aloittaa arvioimalla tilannetta vuonna 1997 ja jatkaa arvioimalla tilanteen kehittymistä vuoteen 2002.
Situation in 1997
Tilanne vuonna 1997
To start this analysis, it is necessary to verify whether the Commission has already expressed itself on this issue in earlier decisions.
Arvioinnin alkajaisiksi on selvitettävä, onko komissio jo ottanut kantaa tähän seikkaan aiemmissa päätöksissä.
First, the Commission recalls that in decision N 401/97 and decision C 10/94, both adopted by the Commission on 15 July 1997, the Commission did not put into question the validity of the business plan submitted by Greece.
Ensiksi komissio palauttaa mieliin, että päätöksessä N 401/97 ja päätöksessä C 10/94, jotka komissio teki 15 päivänä heinäkuuta 1997, komissio ei epäillyt Kreikan toimittaman liiketoimintasuunnitelman asianmukaisuutta.
Therefore, the Commission implicitly acknowledged that the implementation of this plan was able to restore the viability of HSY.
Näin komissio myönsi epäsuorasti, että HSY:n elinkelpoisuus voitaisiin palauttaa toteuttamalla tämä suunnitelma.
Second, the descriptive part of decision N 401/97 indicates that the yard will finance a part of the restructuring plan by means of bank loans amounting to GRD 4,67 billion borrowed on market terms without State guarantees.
Toiseksi päätöksen N 401/97 selittävässä osassa todetaan, että telakka rahoittaa osan rakenneuudistussuunnitelmasta 4,67 miljardin Kreikan drakman suuruisilla markkinaehtoisilla pankkilainoilla ilman valtion takausta.
By not putting into question the feasibility of this financing, the Commission acknowledged that the firm should be in a position to have access to the loan market, at least for the amount at stake.
Komissio ei epäillyt tällaisen rahoituksen toteutettavuutta, joten näin komissio myönsi yrityksen olevan sellaisessa asemassa, että se voisi saada lainaa markkinoilta ainakin kyseisen määrän.
Without contradicting them, the Commission nevertheless recalls how weak the situation of the yard was in 1996–1997.
Mainittuja arvioita kiistämättä komissio palauttaa kuitenkin mieliin, miten heikko telakan tilanne oli vuosina 1996–1997.
First, as regards the physical infrastructure, decision N 401/97 indicates that equipments of the yard were old and outdated, and that the investment plan was the first investment plan since the construction of the yard.
Ensinnäkin fyysisen infrastruktuurin osalta päätöksessä N 401/97 todettiin, että telakalla käytetyt laitteistot olivat vanhoja ja vanhentuneita ja että investointisuunnitelma oli ensimmäinen telakan rakentamisen jälkeen.
Decision C 10/94 also indicates that this modernisation of the infrastructures was necessary to restore competitiveness and viability.
Lisäksi päätöksessä C 10/94 todettiin, että infrastruktuurin uudistaminen oli välttämätöntä kilpailukyvyn ja elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
It can therefore be concluded that the return to viability was conditional on the rapid implementation of the investment plan.
Elinkelpoisuuden palaaminen edellytti siis investointisuunnitelman nopeaa täytäntöönpanoa.
Second, as regards the commercial activities of HSY and the size of its order book, the Greek authorities themselves acknowledge that ‘at the time of the presentation of the investment plan, the firm had not signed shipbuilding contracts, the activity of the yard being characterised by a great uncertainty regarding its future, an absence of clear commercial strategy and a lack of investments.
Toiseksi HSY:n liiketoiminnan ja sen tilauskannan osalta Kreikan viranomaiset tunnustivat itse, että ”investointisuunnitelman esittämisen aikoihin yritys ei ollut allekirjoittanut laivanrakennussopimuksia, telakan toiminnan tulevaisuus näytti erittäin epävarmalta, selkeää liiketoimintastrategiaa ei ollut ja investoinnit olivat vähäisiä.
Third, as regards the financial situation of HSY, Table 1 provides the key accounting figures.
Kolmanneksi HSY:n taloustilanne näkyy taulukkoon 1 kootuista keskeisistä kirjanpitotiedoista.
As regards the solvability of the firm in 1997, one observes that the firm had a large amount of equity.
Yrityksen maksuvalmiudesta vuonna 1997 voidaan panna merkille, että yrityksellä oli paljon pääomaa.
The seemingly healthy balance sheet observed on 31 December 1996 was somehow ‘artificial’ and in particular it was not at all a proof that the yard had restored its competitiveness and that the causes of the severe difficulties encountered over the last twenty years had been tackled.
Näennäisesti terveellä pohjalla olevalta 31 päivänä joulukuuta 1996 näyttänyt tase oli jokseenkin ”keinotekoinen”, eikä se etenkään osoittanut, että telakka olisi palauttanut kilpailukykynsä ja että edellisten 20 vuoden aikaisten vaikeiden ongelmien syyt olisi ratkaistu.
Without the complete implementation of the restructuring plan, the yard would most probably record losses which would rapidly deplete these own resources (i.e. the net equity).
Jos rakenneuudistussuunnitelmaa ei pantaisi täytäntöön kokonaan, telakka tekisi todennäköisesti tappiota, joka nakertaisi nopeasti kyseiset omat varat (nettopääoman).
It has to be kept in mind that HSY had been put twice in liquidation during the preceding 12 years.
On syytä muistaa, että HSY oli asetettu selvitystilaan kahdesti kahdentoista edellisen vuoden aikana.
In conclusion, this positive equity would not have sufficed to convince a bank to lend to HSY at a normal interest rate, i.e. at the interest rate charged when lending to healthy firms.
Näin ollen tämä hyvä pääomatilanne ei olisi riittänyt vakuuttamaan pankkia myöntämään lainaa HSY:lle tavallisella korolla eli korolla, joka peritään vakaassa taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä.
Figures for HSY’s turnover, profit and net equity from 1997 to 2005
HSY:n liikevaihto, voitto ja nettopääoma tilikausina 1997–2005
Share capital
Osake-pääoma
Net Equity
Netto-pääoma
Profit
Voitto