natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The forecast for the consolidated profit and loss account for shipbuilding and non-shipbuilding activities in the September plan shows positive profit margins as of 2009: (4,1 % in 2009, 3,1 % in 2010, 7,4 % in 2011 and 6,4 % at the end of the restructuring period in 2012).
Syyskuun suunnitelmassa esitetyn, laivanrakennuksen ja muun tuotannon yhdistetyn tuloslaskelmaennusteen mukaan voittomarginaali on positiivinen vuodesta 2009 alkaen (4,1 prosenttia vuonna 2009, 3,1 prosenttia vuonna 2010, 7,4 prosenttia vuonna 2011 ja 6,4 prosenttia rakenneuudistuskauden päättyessä vuonna 2012).
Profit margins will decrease to 4,3 % in 2014 (downturn on the market) and then gradually increase to 7,7 % in 2017.
Voittomarginaali pienenee 4,3 prosenttiin vuonna 2014 (taantuma markkinoilla) ja kasvaa tämän jälkeen vähitellen 7,7 prosenttiin vuonna 2017.
The June joint restructuring plan included a short version of a sensitivity analysis which examined the effects of certain changes in the main underlying assumptions on the 10-year EBIDTA and 10-year accumulated profits.
Kesäkuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oli lyhyt herkkyysanalyysi, jossa tarkasteltiin, mitä vaikutusta olisi tietyillä muutoksilla perusteena oleviin pääolettamiin, jotka koskivat 10 vuoden käyttökatetta sekä 10 vuodelta kertyneitä voittoja.
In particular, it analyses the effects of a further appreciation of 5 groszy in the PLN and a further 5 % increase in steel prices and wages.
Erityisesti analysoidaan, mitä vaikutusta on 5 groszyn suuruisella Puolan zlotyn arvon nousulla ja teräksen hinnan ja palkkojen 5 prosentin ylimääräisellä nousulla.
The September joint restructuring plan includes a new and more detailed sensitivity analysis, showing, in particular, the impact of a 5 % appreciation in the PLN against the USD.
Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa on uudempi ja tarkempi herkkyysanalyysi, josta käy ilmi erityisesti, mikä vaikutus on Puolan zlotyn 5 prosentin suuruisella arvonnousulla Yhdysvaltain dollariin verrattuna.
The September joint restructuring plan assumes that Poland will adopt the euro in 2013 and that thereafter the yard’s operations will not be affected by fluctuations in the PLN/USD exchange rate.
Syyskuun yhteisessä rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että Puolassa otetaan euro käyttöön vuonna 2013 ja että sen jälkeen Puolan zlotyn ja Yhdysvaltain dollarin välinen kurssi ei enää vaikuta telakan toimintaan.
The new sensitivity analysis shows the impact of a 5 % depreciation in the USD against the euro in 2013-2017 (i.e. after Poland presumably adopts the euro).
Uudessa herkkyysanalyysissa arvioidaan, mikä vaikutus on Yhdysvaltain dollarin arvon 5 prosentin laskulla euroon verrattuna vuosina 2013–2017 (kun Puolassa on oletettavasti otettu euro käyttöön).
The plan assumes that restructuring costs of PLN 712 million approx. will be financed from the company’s future cash flows.
Suunnitelmassa oletetaan, että noin 712 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset rakenneuudistuskustannukset rahoitetaan yhtiön tulevista kassavirroista.
The September joint restructuring plan contains a discounted calculation of the payback period, which amounts to 10 years.
Syyskuun yhteiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy diskontattu laskelma takaisinmaksuajasta, jonka kestoksi saadaan 10 vuotta.
The plan also assumes that a large part of the restructuring costs (PLN 712 million) [36] will be covered by future cash flows.
Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että suuri osa rakenneuudistuksen kustannuksista (712 miljoonaa Puolan zlotya) [36] katetaan tulevista kassavirroista.
RESTRUCTURING PLAN OF PSC
PSC:N RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
PSC was set up in Poland in 2007 for the purpose of acquiring Gdynia Shipyard.
PSC perustettiin Puolassa vuonna 2007 Gdynian telakan ostamista varten.
It belongs to two companies, Marine Co and Maritim Shipyard, controlled by Polish businessman Mr Janusz Baran.
Sen omistajina on kaksi yhtiötä, Marine Co ja Maritim Shipyard, jotka ovat puolalaisen liikemiehen Janusz Baranin hallussa.
The two companies have operated since the 1990s in Gdynia, Gdańsk and Szczecin, producing ships and boats and working as a subcontractor for larger shipyards, mainly in Germany, Norway, the Netherlands and France, building blocks and sections and providing services.
Molemmat yhtiöt ovat toimineet 1990-luvulta lähtien Gdyniassa, Gdańskissa ja Szczecinissä ja ne ovat tuottaneet laivoja ja veneitä sekä toimineet pääasiassa Saksassa, Norjassa, Alankomaissa ja Ranskassa sijaitsevien suurten telakoiden alihankkijoina rakentaen osalohkoja ja lohkoja sekä tarjoten palveluja.
The group as a whole employs 1500 people.
Koko konsernissa on 1500 työntekijää.
As regards market strategy, the plan assumes that the company will concentrate on container vessels, car carriers and gas tankers and that up to 10 platform supply vessels will be produced per annum.
Markkinastrategiana suunnitelmassa oletetaan, että yhtiö keskittyy konttialuksiin, autonkuljetusaluksiin ja kaasusäiliöaluksiin ja että vuodessa tuotetaan jopa kymmenen PSV-huoltoalusta.
It is also assumed that in future the yard will produce 12 vessels per annum, this being the yard’s capacity after the closure of the small dock.
Lisäksi oletetaan, että telakka tuottaa jatkossa kaksitoista alusta vuodessa, mikä on telakan kapasiteetti pienen altaan sulkemisen jälkeen.
The section on future production assumes that an increasing number of vessels will be produced (rising from 6 in 2008 to 12 in 2009, 17 in 2010 and 21 in 2012).
Tulevaa tuotantoa koskevassa osiossa oletetaan, että tuotettujen alusten määrä kasvaa (ja nousee kuudesta vuonna 2008 kahteentoista vuonna 2009, 17:ään vuonna 2010 ja 21:een vuonna 2012).
The financial model as submitted, on the basis of which the financial projections were apparently prepared, also assumes that output will increase to 21 vessels in 2012.
Myös toimitetussa rahoitusmallissa, jonka perusteella talousennusteet oli ilmeisesti laadittu, oletetaan tuotoksen kasvavan 21 alukseen vuonna 2012.
In addition, the plan envisages diversifying activities and setting up a container terminal within the current area of the yard.
Suunnitelmassa kaavaillaan lisäksi toiminnan monipuolistamista ja konttiterminaalin perustamista telakan nykyiselle alueelle.
According to the plan, following the capacity reduction the yard would have a redundant coastal strip on which a container terminal with capacity of 150000 TEU p.a. could be built.
Suunnitelman mukaan telakan kapasiteetin vähentäminen jättäisi tarpeettomaksi rannikkokaistaleen, jolle vuosikapasiteetiltaan 150000 TEU:n konttiterminaali voitaisiin rakentaa.
The main restructuring measures proposed are industrial restructuring by implementing an investment programme designed to increase productivity, cut costs and shorten the production cycle.
Tärkeimmät ehdotetut rakenneuudistustoimenpiteet koskevat tuotannon lisäämiseen, kustannusten pienentämiseen ja tuotantosyklin lyhentämiseen tähtäävä investointiohjelma täytäntöön panemalla toteutettavaa teollista rakenneuudistusta.
The difference between the two figures is not explained in the plan.
Suunnitelmassa ei selitetä, miksi nämä luvut eroavat toisistaan.
According to the plan, implementation of these measures should cut costs per vessel by 25 % over the 5-year period.
Suunnitelman mukaan nämä toimenpiteet toteuttamalla pienennettäisiin alusta kohti aiheutuvia kustannuksia 25 prosenttia viiden vuoden ajanjaksolla.
The plan also envisages the implementation of an integrated IT system managing all the areas of the yard’s activity, i.e. design, supplies, stocks, steel processing, planning, production supervision and accounting.
Suunnitelman mukaan käyttöön aiotaan ottaa myös yhdennetty tietotekniikkajärjestelmä, jolla hallitaan telakan toiminnan kaikkia aloja eli suunnittelua, toimituksia, varastoja, teräksenjalostusta, aikataulutusta, tuotannon valvontaa ja kirjanpitoa.
The plan envisages either maintaining the current workforce or reducing it by 650.
Suunnitelman mukaan nykyinen työvoima aiotaan säilyttää tai sitä vähennetään 650 henkilöä.
It is not clear which factors would influence the choice of either of the two options.
On epäselvää, mitkä tekijät vaikuttavat siihen, kumpi vaihtoehdoista valitaan.
The plan envisages implementing an incentive-based pay system.
Suunnitelman mukaan aikomuksena on ottaa kannustimiin perustuva palkkausjärjestelmä käyttöön.
As regards one of the yard’s main problems, i.e. exposure to exchange-rate fluctuations and rising steel prices, the plan proposes incorporating indexation clauses into contracts and natural hedging (incurring costs in the currency of revenue).
Telakan pahimpiin kuuluvan ongelman eli valuuttakurssien vaihtelulle ja teräksen hinnan nousulle altistumisen ratkaisemiseksi suunnitelmassa ehdotetaan, että sopimuksiin liitettäisiin hinnantarkistusehto ja että luonnollisia suojauskeinoja käytettäisiin (kustannukset samana valuuttana kuin tulot).
The plan also assumes that ship financing will be ensured by way of advance payments guaranteed by the Export Credit Insurance Corporation at an advantageous premium compared with its normal practice for healthy companies, and bridging loans guaranteed by the Treasury.
Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että alusten rahoitus varmistetaan KUKE-vientiluottolaitoksen takaamilla ennakkomaksuilla siten, että KUKE perii telakalta pienemmän palkkion kuin taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti, sekä valtiokonttorin takaamilla välilainoilla.
As regards financial restructuring, the plan assumes that existing contracts will be renegotiated to reduce anticipated losses.
Rahoitusrakenteen uudistamiseksi suunnitelmassa oletetaan, että voimassa olevat sopimukset neuvotellaan uusiksi odotettavissa olevien tappioiden vähentämiseksi.
According to the plan, restructuring should increase prices by 30 % (to the level prevailing on the market) and generate additional revenue of USD 100 million.
Suunnitelman mukaan rakenneuudistusten pitäisi lisätä hintoja 30 prosenttia (markkinoilla vallitsevalle tasolle) ja tuoda 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lisätulot.
Implementation of the plan is contingent on the State awarding additional aid in the form of a capital injection of PLN 515 million, cancelling and rescheduling public-law debt to a total amount of PLN 497 million and covering any other accumulated and potential liabilities of the yard (such as future losses on existing contracts or litigation).
Suunnitelman täytäntöönpano riippuu siitä, myöntääkö valtio lisätukea 515 miljoonan Puolan zlotyn suuruisena pääomankorotuksena, peruuko ja järjesteleekö valtio uudelleen yhteensä 497 miljoonan Puolan zlotyn suuruisia julkisoikeudellisia velkoja ja kattaako valtio kaikki muut kertyneet ja mahdolliset tulevat telakan vastattavat (esimerkiksi voimassa olevista sopimuksista tai riita-asioista aiheutuvat tulevat tappiot).
Lastly, the investor calls on the State to ensure that the Export Credit Insurance Corporation guarantees production during the restructuring period at an advantageous premium compared with its normal practice for healthy companies and that the Treasury provides guarantees for working capital to an amount of PLN 297 million.
Lisäksi sijoittaja pyytää valtiota varmistamaan, että KUKE-vientiluottolaitos takaa tuotannon rakenneuudistuskaudella perimällä edullisemman palkkion verrattuna taloudellisesti vakaassa asemassa olevilta yrityksiltä tavallisesti perittävään palkkioon ja että valtiokonttori takaa käyttöpääomaa 297 miljoonan Puolan zlotyn edestä.
Own contribution
Oman rahoituksen osuus
As regards own contribution, the plan provides for a capital injection by the investor of PLN 500 million to finance the investments and cover expected losses on existing contracts.
Oman rahoituksen osuuden osalta suunnitelmassa kaavaillaan sijoittajan tekevän 500 miljoonan Puolan zlotyn suuruisen pääomankorotuksen, jolla rahoitetaan investoinnit ja paikataan voimassa olevista sopimuksista odotettavissa olevia tappioita.
The plan also suggests that the own contribution to the restructuring process also include revenue of PLN 50 million from the planned sale of assets and revenue from the sale of assets which took place after accession (PLN 124,5 million).
Lisäksi suunnitelmassa esitetään, että oman rahoituksen osuus rakenneuudistuksesta sisältäisi myös 50 miljoonan Puolan zlotyn suuruiset tulot, jotka saataisiin suunnitellusta omaisuuden myynnistä, sekä tulot, jotka saatiin liittymisen jälkeen tapahtuneesta omaisuuden myynnistä (124,5 miljoonaa Puolan zlotya).
It could be argued that this increases the own contribution to PLN 675 million.
Näin voitiin väittää, että oman rahoituksen osuus kasvaisi 675 miljoonaan Puolan zlotyyn.
However, in the restructuring plan the investor declares an own contribution of only PLN 475 million.
Sijoittaja ilmoittaa rakenneuudistussuunnitelmassa oman rahoituksen osuudeksi kuitenkin vain 475 miljoonaa Puolan zlotya.
The financial projections are based on a stable currency exchange rate of PLN 3,46 per euro and PLN 2,2 per USD.
Talousennusteet perustuvat vakaaseen valuuttakurssiin, jossa yksi euro on 3,46 Puolan zlotya ja yksi Yhdysvaltain dollari 2,2 Puolan zlotya.
The forecasts are based on an assumption that the number of vessels built will increase to 21 in 2012 and that the investor actually plans to expand shipbuilding at the yard: sales are expected to amount to PLN 1,2 billion in 2008 and it is assumed that they will increase constantly, reaching PLN 2,6 billion by 2012 (up 116 % on 2008).
Ennusteet perustuvat niihin olettamiin, että rakennettavien alusten määrä lisääntyy 21:een vuonna 2012 ja että sijoittaja aikoo todella laajentaa laivanrakennusta telakalla: myynnin oletetaan olevan 1,2 miljardia Puolan zlotya vuonna 2008, ja oletuksen mukaan myynti kasvaa jatkuvasti niin, että vuonna 2012 se on 2,6 miljardia Puolan zlotya (kasvua 116 prosenttia vuodesta 2008).
In cooperation with its external consultant and the yard, the Commission adopted the following methodology for evaluating the capacity reduction proposed as a countervailing measure by Poland.
Tehdessään yhteistyötä ulkopuolisen asiantuntijan ja telakan kanssa komissio otti käyttöön seuraavan menetelmän arvioidakseen Puolan tasoitustoimenpiteeksi ehdottamaa kapasiteetin vähentämistä.
For the countervailing measures to be effective, the capacity reduction must be sufficient to ensure that the yard’s future capacity after restructuring is lower than at present.
Jotta tasoitustoimenpide olisi tehokas, kapasiteettia on vähennettävä riittävästi sen varmistamiseksi, että telakan kapasiteetti on rakenneuudistuksen jälkeen nykyistä pienempi.
The Commission first assessed the yard’s current technical capacity and stated that the assembly of vessels at the docks was one of the bottlenecks in the yard’s production process which could not be easily resolved by outsourcing.
Komissio arvioi ensin telakan nykyistä teknistä kapasiteettia ja totesi, että alusten kokoaminen altaissa oli yksi telakan tuotantoprosessin pullonkauloista, jota ei voitaisi ratkaista helposti ulkoistamalla.
Under the methodology used by the Commission, which is undisputed by the Polish authorities or the yard, capacity is calculated with reference to the duration of assembly time at the dock and a typical portfolio of vessels (since assembly of vessels with varying CGT values may take the same amount of time).
Komission käyttämässä menetelmässä, jota Puolan viranomaiset tai telakka eivät kyseenalaistaneet, kapasiteetti lasketaan altaassa tapahtuvan kokoamisen keston ja tyypillisen alusvalikoiman perusteella (kompensoidulta bruttovetoisuudeltaan erilaisten alusten kokoaminen saattaa kestää yhtä kauan).
Current capacity takes into account the time actually needed for the assembly of a (certain type of) vessel at the docks.
Nykyisessä kapasiteetissa otetaan huomioon aika, joka tarvitaan tosiasiassa (tietyn tyyppisen) aluksen kokoamiseen altaissa.
This time should reflect all the current shortcomings in the production process, i.e. low productivity, bottlenecks, obsolete assets, inefficient production flows, and problems with the workforce.
Ajassa olisi otettava huomioon kaikki tuotantoprosessin tämänhetkiset puutteet eli alhainen tuottavuus, pullonkaulat, vanhentuneet resurssit, tehottomat tuotantovirrat ja työvoimaan liittyvät ongelmat.
The financial constraints affecting the yard as a result of its difficult financial situation are the only factor by which assembly time may be adjusted.
Talousvaikeuksista johtuvat telakkaan vaikuttavat taloudelliset rajoitteet ovat ainoa tekijä, jonka suhteen kokoamisaikaa voidaan mukauttaa.
Irregular or lack of access to working capital can seriously disrupt the production process.
Käyttöpääoman saannin epäsäännöllisyys tai estyminen voi häiritä tuotantoprosessia pahoin.
Since this is an external factor inherent to all companies in financial difficulty and not linked to inefficiency on the part of the company itself, the Commission took the view that the yard’s actual performance could be adjusted by assuming easy access to working capital.
Koska tämä on kaikille talousvaikeuksista kärsiville yhtiöille yhteinen ulkoinen tekijä eikä liity yhtiön omaan tehottomuuteen, komissio asettui sille kannalle, että telakan nykyistä tehokkutta voitaisiin mukauttaa olettamalla, että käyttöpääomaa on helposti saatavilla.
Estimated future capacity takes into account the time probably needed for the assembly of a (certain type of) vessel at the dock, on the assumption that the yard’s productivity is comparable to a benchmark set by other competitive European shipyards.
Arvioidussa tulevassa kapasiteetissa otetaan huomioon aika, joka todennäköisesti tarvitaan (tietyn tyyppisen) aluksen kokoamiseen altaassa, olettaen, että telakan tuottavuus on verrattavissa muiden kilpailukykyisten eurooppalaisten telakoiden asettamaan viitearvoon.
In other words, the effects of the necessary modernisation of the facilities and the introduction of optimal working conditions (organisation, supplies, workforce) should be taken into account.
Toisin sanoen tilojen välttämättömän nykyaikaistamisen ja optimaalisten työolojen (organisaatio, toimitukset, työvoima) aikaansaannin vaikutukset olisi otettava huomioon.
Modernisation is unavoidable if the yard wishes to restore long-term viability.
Nykyaikaistaminen on väistämätöntä, jos telakka haluaa palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.
The related productivity increase will mean the yard reduces input and speeds up production.
Tähän liittyvä tuottavuuden kasvu tarkoittaa, että telakka vähentää panosta ja nopeuttaa tuotantoa.
As various aspects of production improve, capacity, understood as the ability to build a certain number of vessels, will increase.
Koska tuotannon useat osat paranevat, kapasiteetti – joka katsotaan kyvyksi rakentaa tietty määrä aluksia – kasvaa.
It should therefore be noted that the closure of some facilities, such as the proposed closure of the SD I dry dock at Gdynia Shipyard, can be entirely offset by the increase in the capacity of the remaining dock.
Näin ollen on syytä panna merkille, että joidenkin tilojen sulkeminen, esimerkiksi ehdotettu SD I -telakka-altaan sulkeminen Gdynian telakalla, voi kuittaantua täysin muun telakan kapasiteetin kasvaessa.
For the countervailing measures to serve their purpose, the capacity reduction must be such that the yard’s capacity at the end of restructuring, i.e. after investments and the increase in productivity, is lower than at present.
Jotta tasoitustoimenpiteet olisivat tarkoituksenmukaisia, kapasiteetin vähentymisen on oltava sellaista, että telakan kapasiteetti on nykyistä pienempi rakenneuudistuksen päättyessä, eli investointien jälkeen ja tuottavuuden lisäännyttyä.
Only in this way can the twin goals of long-term viability, which requires an increase in productivity, and limiting any distortion of competition to the minimum be reconciled.
Vain tällä tavalla voidaan tavoitteena olevat pitkän aikavälin elinkelpoisuus – joka edellyttää tuottavuuden kasvua – ja kilpailun vääristymisen minimointi sovittaa yhteen.
To ensure that the calculation method for current and future capacity is consistent, the same product mix, i.e. the same types of vessels, should be used.
Jotta varmistetaan, että nykyisen ja tulevan kapasiteetin laskentamenetelmä on yhdenmukainen, on käytettävä samaa tuotevalikoimaa eli saman tyyppisiä aluksia.
Alternatively, an ‘average vessel’ (i.e. with average CGT on the basis of the yard’s order book) could be used.
Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää ”keskiarvoalusta” (jonka kompensoitu bruttovetoisuus on keskimääräinen telakan tilauskannan perusteella laskettuna).
At the outset, Gdynia Shipyard indicated that its technical capacity amounted to 540000 CGT.
Aluksi Gdynian telakka ilmoitti, että sen tekninen kapasiteetti oli kompensoituna bruttovetoisuutena 540000.
After the above methodology had been clarified and agreed upon by the Commission and Gdynia Shipyard, the yard indicated that the technical assumptions for calculating its current capacity, in so far as it was free from financial constraints, were a docking cycle of 3 months with the parallel assembly of up to three vessels in various stages of completion (partial use of the semi-tandem method on the SD II large dock), resulting in the construction of up to 14 vessels per annum.
Sen jälkeen, kun edellä esitetty menetelmä oli selvitetty ja siitä oli sovittu komission ja Gdynian telakan kesken, telakka esitti, että sen nykyisen kapasiteetin laskemisessa käytetyt tekniset olettamat siltä osin, kuin taloudellisia rajoitteita ei ollut, olivat kolmen kuukauden telakointiaika ja samanaikaisesti enintään kolmen eri valmistusvaiheissa olevan aluksen kokoaminen (semi-tandem-menetelmän osittainen käyttö SD II -suuraltaalla), minkä ansiosta vuodessa voitaisiin rakentaa enintään neljätoista alusta.
The hypothetical portfolio was typical for the yard, which was confirmed by the existing order book and by the sales strategy presented in the 2006 restructuring plan.
Käytetty esimerkkivalikoima oli telakalle tyypillinen, minkä vahvistavat nykyinen tilauskanta ja vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty myyntistrategia.
With an average CGT of 27000 per vessel, current capacity without financial constraints was estimated at 378000 CGT.
Kun kompensoitu bruttovetoisuus on alusta kohti keskimäärin 27000, nykyisen kapasiteetin ilman taloudellisia rajoitteita arvioitiin olevan kompensoituna bruttovetoisuutena 378000.
In order to examine the impact of existing financial constraints on the production process (i.e. by how many weeks/months the production cycle is extended as a result of delays in supplies purely because of a lack of working capital) and to assess whether the seriousness of such constraints is over- or underestimated, the Commission compared this figure with the best result in recent years (12 vessels with a total CGT of 272000 in 2002).
Jotta voitaisiin tutkia nykyisten taloudellisten rajoitusten vaikutusta tuotantoprosessiin (miten monta viikkoa/kuukautta tuotantosykli pitenee toimitusten viivästyessä yksinomaan siitä syystä, ettei käyttöpääomaa ole) ja arvioida, oliko tällaisten rajoitusten vakavuutta yli- tai aliarvioitu, komissio vertasi tätä lukua viime vuosien parhaaseen tulokseen (12 alusta, joiden kompensoitu bruttovetoisuus oli yhteensä 272000 vuonna 2002). Ensiksi komissio huomasi, että vuoden 2002 tuloksen ja nykyisen teknisen kapasiteetin välinen ero johtui osittain tilauskantojen eroista. Telakka tuotti tällä hetkellä aluksia, joiden kompensoitu bruttovetoisuus oli suurempi.
The remaining difference can be attributed to the impact of financial constraints on the production process and corresponds to about two vessels with an average CGT, i.e. 14 %, which the Commission regarded as a reasonable assumption.
Muut erot johtuvat taloudellisten rajoitusten vaikutuksesta tuotantoprosessiin ja vastaavat noin kahta keskimääräisen kompensoidun bruttovetoisuuden alusta, eli 14:ää prosenttia, mitä komissio piti kohtuullisena olettamana.