natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This is because the decision issued by the Chairman of the Industrial Development Agency on 19 April 2004 approving the 2004 restructuring plan did not fulfil the procedural and substantive requirements to qualify as a restructuring decision.
Näin siksi, että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan 19 päivänä huhtikuuta 2004 tekemä päätös, jolla hyväksyttiin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma, ei täyttänyt menettelyä ja sisältöä koskevia edellytyksiä, jotta se olisi voitu katsoa uudelleenjärjestelypäätökseksi.
The Commission accepted Poland’s explanation that the accrued interest on these public-law debts would automatically be written off together with the principal in view of its ancillary nature, without it being necessary to issue a separate decision.
Komissio hyväksyi Puolan selityksen, jonka mukaan näistä julkisoikeudellisista veloista kertyneet korot poistettaisiin automaattisesti velkapääoman kanssa niiden liitännäisen luonteen vuoksi ilman, että asiasta tarvitsisi tehdä erillistä päätöstä.
The Commission did not find any evidence of legally binding decisions for a series of measures, including production guarantees and a capital injection, bond issue and debt-for-equity swap, listed as measures 28-34 of Annex I, part B of the decision.
Komissio ei löytänyt näyttöä oikeudellisesti sitovista päätöksistä, jotka koskisivat useita toimenpiteitä, mukaan luettuina tuotannon takauksia ja pääomankorotuksia, joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua ja velan muuntamista osakkeiksi, jotka on lueteltu toimenpiteiksi nro 28–34 päätöksen liitteen I B osassa.
The Commission responded in particular to Poland’s main argument, namely that these measures had been included in the 2004 restructuring plan for Gdynia Shipyard, which had been approved by the shipyard’s Supervisory Board, with Treasury representatives obliging the competent authorities to implement the measures by voting in favour of the plan.
Komissio vastasi eritoten Puolan pääasialliseen väitteeseen, jonka mukaan nämä toimenpiteet olivat sisältyneet Gdynian telakan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaan, jonka telakan johtokunta oli hyväksynyt, ja valtiokonttorin edustajat olivat velvoittaneet toimivaltaiset viranomaiset panemaan toimenpiteet täytäntöön äänestämällä suunnitelman puolesta.
The Commission found in particular that, in so far as the shareholders had not taken the requisite steps to that end, the Supervisory Board had not been empowered to adopt decisions with financial repercussions for the shareholders.
Komissio tuli erityisesti siihen tulokseen, että sikäli kuin osakkaat eivät olleet tehneet vaadittuja toimia tätä varten, johtokunnalla ei ollut valtaa tehdä päätöksiä, joista koituisi taloudellisia seurauksia osakkaille.
The Commission also found that, even assuming that the Supervisory Board was entitled to take such decisions on behalf and on the account of the shareholders, it remained unclear whether such a decision would create a positive obligation on the part of the Treasury to award State aid, since it is not normally possible to assimilate actions taken by the state as a market player with actions taken by the state in pursuance of various public goals.
Komissio tuli lisäksi siihen tulokseen, että vaikka oletettaisiin, että johtokunnalla oli oikeus tehdä tällainen päätös osakkaiden puolesta ja heidän lukuunsa, oli epäselvää, olisiko tällainen päätös synnyttänyt valtiokonttorille positiivisen velvoitteen myöntää valtiontukea, koska tavallisesti ei ole mahdollista rinnastaa päätöksiä, jotka valtio on tehnyt markkinatalouden toimijana, ja päätöksiä, jotka valtio on tehnyt erilaisia julkisia päämääriä varten.
With regard to measure 32 of Annex I, part B of the decision (capital injection of PLN 40 million), the Commission had doubts as to whether the decision obliging the Treasury to effect a capital increase prior to Poland’s accession was valid in law, given that the requirement to have any capital increase registered with the competent court within 6 months had not been complied with.
Päätöksen liitteen I B osassa mainitusta toimenpiteestä nro 32 (40 miljoonan Puolan zlotyn suuruinen pääomankorotus) komissio epäilee, oliko päätös, jolla valtiokonttori velvoitettiin tekemään pääomankorotus ennen Puolan liittymistä, lain mukaan pätevä, sillä siinä ei ollut noudatettu edellytystä, jonka mukaan pääomankorotus on rekisteröitävä toimivaltaisessa tuomioistuimessa kuuden kuukauden kuluessa.
Having found that a number of measures for Gdynia Shipyard constituted new aid, the Commission expressed doubts that any of the conditions for the aid to be approved as restructuring aid had been met.
Tultuaan siihen tulokseen, että useat Gdynian telakan hyväksi toteutetuista toimenpiteistä olivat uutta tukea, komissio ilmaisi epäilevänsä, ettei yhtään edellytystä, joiden nojalla tuki voitaisiin hyväksyä rakenneuudistustukena, ollut täytetty.
Comments by Gdynia Shipyard
Gdynian telakan huomautukset
The recipient presented two types of argument: concerning the Commission’s competence in respect of the measures listed in Annex I, part B of the decision and concerning the Commission’s doubts on the compatibility of this aid, in so far as it was deemed to constitute new aid, with the common market.
Tuensaaja esitti kahdentyyppisiä väitteitä; ne koskivat komission toimivaltaa päätöksen liitteen I B osassa luetelluissa toimenpiteissä sekä komission esittämiä epäilyjä kyseisen tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille siltä osin, kuin sen katsottiin olevan uutta tukea.
With regard to the restructuring of public debt under Chapter 5a, the recipient argued that the fact of awarding the aid constituted a restructuring decision on the part of the Chairman of the Industrial Development Agency.
Julkioikeudellisen velan uudelleenjärjestelystä 5a luvun mukaisesti tuensaaja esitti, että tuen myöntäminen oli teollisuuden kehittämisviraston pääjohtajan uudelleenjärjestelypäätös.
The recipient maintained, however, as did Poland in the initial phase of the Commission’s investigation, that the relevant decision was adopted by the Chairman of the Industrial Development Agency prior to accession, on 19 April 2004.
Tuensaaja väitti kuitenkin – kuten Puolakin komission tutkimuksen alkuvaiheessa – että teollisuuden kehittämisviraston pääjohtaja teki kyseisen päätöksen ennen EU:hun liittymistä, 19 päivänä huhtikuuta 2004.
The recipient argued that it was the agreement of all the individual public creditors with the restructuring under Chapter 5a which constituted the award of the aid, prior to accession [14].
Tuensaaja väitti, että tuen myöntämisenä ennen EU:hun liittymistä olisi pidettävä kaikkien yksittäisten julkisten velkojien suostumista 5a luvun mukaiseen uudelleenjärjestelyyn [14].
Contrary to what Poland stated in the first phase of the Commission’s investigation, the recipient argued that no default interest had accrued after 30 June 2003 on the public-law debts restructured under Chapter 5a.
Tuensaaja väitti, päinvastoin kuin mitä Puola komission tutkinnan alkuvaiheessa, ettei viivästyskorkoa ollut kertynyt 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen 5a luvun mukaisesti uudelleenjärjestellyistä julkisoikeudellisista veloista.
The recipient argued that the State’s precise exposure in respect of measure 32 (capital injection) had been known prior to accession and that therefore the aid should be regarded as having been granted before accession.
Tuensaaja väitti, että valtion nimenomainen riski toimenpiteessä nro 32 (pääomankorotus) oli tiedossa ennen liittymistä, joten tuki olisi katsottava myönnetyksi ennen liittymistä.
The recipient also commented on other aspects of the decision.
Tuensaaja esitti huomautuksia myös päätöksen muista seikoista.
In particular, it stated that the production guarantees provided to the yard by the Export Credit Insurance Corporation did not constitute State aid.
Se totesi erityisesti, etteivät KUKE-vientiluottolaitoksen (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych) antamat tuotannon takaukset olleet valtiontukea.
The recipient argued that the Export Credit Insurance Corporation guarantee scheme is a self-financing system in which, over the long term, premiums collected exceed risks covered and amounts actually paid out.
Tuensaaja väitti, että KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmä oli itsensä rahoittava järjestelmä, jossa perityt palkkiot ylittivät pitkällä aikavälillä riskit ja todellisuudessa maksetut määrät.
The recipient described the conditions in which the Export Credit Insurance Corporation issues these guarantees (premiums and type of collateral required).
Tuensaaja selitti, millä ehdoilla KUKE-vientiluottolaitos myönsi näitä takauksia (vaaditut palkkiot ja vakuuden tyyppi).
With regard to the requirement that aid be limited to the minimum necessary, the recipient argued that the amount of the aid had been limited to the strict minimum, and that it would be justified to award more aid, if available.
Tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevasta vaatimuksesta tuensaaja väitti, että tuen määrä oli rajattu tiukasti välttämättömään ja että tukea olisi perusteltua myöntää lisää, mikäli sitä olisi saatavilla.
The recipient also suggested that even if the Commission defined the restructuring costs narrowly (i.e. as not including the running costs of the yard), the financing component of these costs free of State aid would still be of the order of 30 %, thus satisfying the 1999 Restructuring Guidelines [15].
Lisäksi tuensaaja esitti, että vaikka komissio määrittelisi rakenneuudistuksen kustannukset suppeassa merkityksessä (eli ettei niihin sisältyisi telakan käyttökustannuksia), näiden kustannusten rahoitusosuus, johon ei sisältynyt valtiontukea, olisi siltikin noin 30 prosenttia, mikä on pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien vuoden 1999 suuntaviivojen mukaista [15].
The recipient also argued that the State aid to Gdynia Shipyard does not distort competition in Europe, claiming that the real competitive threat to European shipyards comes from the Far East.
Lisäksi tuensaaja väitti, ettei Gdynian telakalle myönnetty valtiontuki vääristä kilpailua Euroopassa vaan että todellinen kilpailu-uhka Euroopan telakoille tulee Kaukoidästä.
The recipient acknowledged that container vessels were also built in other European shipyards, particularly in Germany, but claimed that the container vessels built in Germany differed in terms of design and technical specifications.
Tuensaaja myönsi, että konttialuksia rakennetaan myös muilla Euroopan telakoilla, erityisesti Saksassa, mutta väitti Saksassa rakennettavien konttialusten olevan suunnittelultaan ja teknisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia.
The recipient asserted that no other EU shipyard built car carriers and that therefore Gdynia Shipyard was not competing in this segment with any other EU shipyard.
Tuensaaja väitti, ettei autonkuljetusaluksia rakennettu millään muulla telakalla Euroopan unionissa, joten Gdynian telakka ei kilpaillut kyseisellä segmentillä minkään muun Euroopan unionissa sijaitsevan telakan kanssa.
Lastly, the recipient stated that its restructuring would definitely be completed by end-2007.
Lopuksi tuensaaja totesi, että sen rakenneuudistus saataisiin päätökseen vuoden 2007 loppuun mennessä.
Comments by other interested parties
Muiden asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset
Denmark and Danish Maritime supported the Commission’s efforts to ensure that State aid was granted in line with the applicable rules.
Tanska ja Danske Maritime ilmoittivat tukevansa komission aikomusta varmistaa, että valtiontukea myönnetään asiassa sovellettavien sääntöjen mukaisesti.
They pointed out that, as a result of the competitive situation in the world shipbuilding market, a number of Danish shipyards had closed or faced bankruptcy without any State aid being provided.
Ne toivat esiin, että laivanrakennuksen maailmanmarkkinoilla vallitsevan kilpailutilanteen takia useita Tanskan telakoita oli suljettu tai ne olivat menneet konkurssiin ilman, että niille olisi annettu valtiontukea.
They also confirmed that the product range of the Danish yards was similar to that of the Polish yards, with the result that the Danish yards could be affected by any unfair competition.
Ne vahvistivat samoin, että Tanskan telakoiden tuotevalikoima oli samanlainen kuin Puolan telakoilla, joten vilpillinen kilpailu voisi vaikuttaa Tanskan telakoihin.
Denmark also urged the Commission to require Gdynia Shipyard to reduce its capacity so that State aid was not used to increase overcapacity worldwide.
Lisäksi Tanska kehotti komissiota vaatimaan Gdynian telakkaa vähentämään kapasiteettiaan niin, ettei valtiontukea käytettäisi lisäämään maailmanlaajuista liikakapasiteettia.
Ray Car Carriers, as the largest customer of Gdynia Shipyard and a minority shareholder in the company, stressed the importance of Gdynia Shipyard to its own operations in view of its ongoing contracts with the yard.
Ray Car Carriers painotti Gdynian telakan suurimpana asiakkaana ja yhtiön vähemmistöosakkaana Gdynian telakan merkitystä omalle toiminnalleen telakan kanssa tekemiensä voimassa olevien sopimusten vuoksi.
Ray Car Carriers was convinced that, with its highly skilled workforce and management, the yard would become one of the best in Europe, if it were restructured and received State aid for that purpose.
Ray Car Carriers oli vakuuttunut siitä, että erittäin pätevän henkilöstönsä ja johtonsa ansiosta telakasta voisi tulla yksi Euroopan parhaista, jos sen rakenteet uudistettaisiin ja se saisi valtiontukea tähän tarkoitukseen.
The trade union Solidarność highlighted the declining situation at the yard, arguing that speedy restructuring was needed.
Solidaarisuus-ammattiliitto (Solidarność) toi esiin telakan pahenevan tilanteen ja esitti, että pikainen rakenneuudistus oli välttämätön.
The trade union described some of the restructuring measures already undertaken at the yard and expressed the belief that, with the technology and workforce available to it, it would join the ranks of the profitable European shipyards.
Solidaarisuus-ammattiliitto kuvaili joitakin telakalla jo toteutettuja rakenneuudistustoimenpiteitä ja ilmoitti uskovansa, että telakan käytettävissä olevan teknologian ja työvoiman ansiosta se nousisi tuottoisien eurooppalaisten telakoiden joukkoon.
State aid was therefore necessary to implement the restructuring plan.
Valtiontuki oli siis välttämätöntä rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön panemiseksi.
The Polish shipbuilding association Forum Okrętowe explained the reasons for the yard’s difficulties and expressed its support for the restructuring process and for the use of State aid to that end.
Puolan laivanrakennusteollisuuden yhdistys Forum Okrętowe selvitti telakan vaikeuksien syitä ja ilmaisi tukevansa rakenneuudistusta sekä valtiontuen käyttöä sitä varten.
Comments by Poland
Puolan huomautukset
Like the recipient, Poland commented on aspects of both competence and compatibility.
Puola esitti tuensaajan tavoin huomautuksia sekä toimivallasta että soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.
With regard to the restructuring of public debt under Chapter 5a, Poland did not put forward any additional arguments.
Puola ei esittänyt mitään uusia perusteita julkisoikeudellisen velan uudelleen järjestelystä 5a luvun mukaisesti.
However, in its response to the recipient’s comments, Poland expressed disagreement with the latter’s interpretation of Polish law.
Vastauksena tuensaajan huomautuksiin Puola ilmoitti kuitenkin olevansa eri mieltä tuensaajan tekemästä Puolan lainsäädännön tulkinnasta.
With regard to measures 28-34 of Annex I, part B of the decision, Poland did not rebut the conclusions of the Commission indicated in the decision to open a formal investigation.
Päätöksen liitteen I B osan toimenpiteiden nro 28–34 osalta Puola ei kiistänyt komission päätelmiä, jotka esitettiin muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehdyssä päätöksessä.
However, Poland put forward a new argument to the effect that statements by representatives of various state authorities within the Shipbuilding Industry Team concerning plans to extend these measures should be considered as official undertakings.
Puola esitti kuitenkin uuden väitteen, jonka mukaan laivanrakennusteollisuusryhmään kuuluvien valtion viranomaisten edustajien antamia lausuntoja, jotka koskivat toimenpiteiden laajentamissuunnitelmia, olisi pidettävä virallisina lupauksina.
These statements were made prior to accession.
Lausunnot esitettiin ennen liittymistä.
With regard to measure 32 (capital injection), Poland argued that, in so far as the Treasury had acted at the shareholders’ meetings as the owner of Gdynia Shipyard, this action could not be dissociated from its actions as a public aid awarding authority.
Puola väitti toimenpiteestä nro 32 (pääomankorotus), ettei valtiokonttorin osallistumista yhtiökokouksiin Gdynian telakan omistajana voinut erottaa sen toimista julkista tukea myöntävänä viranomaisena.
At the same time Poland recognises that, while actions relating to capital injections belong to the ownership sphere (dominium) and are subject to civil law, when increasing the share capital of companies the Minister (for the Treasury) is obliged to observe additional public-law rules which do not apply to ordinary market players (imperium).
Samalla Puola myönsi, että vaikka pääomankorotukseen liittyvät toimet kuuluvat omistajuuteen (dominium) ja niihin sovelletaan siviilioikeutta, yhtiöiden osakepääomaa korottavan (valtiovarain-) ministerin on noudatettava lisäksi julkisoikeudellisia sääntöjä, joita ei sovelleta tavanomaisiin markkinatoimijoihin (imperium).
Poland then explained that the 6-month rule (the deadline for registering share subscriptions with the court) was merely a formal requirement which did not have any effect on the point in time at which the shareholder’s obligation to subscribe to the shares came into effect.
Lisäksi Puola selitti, että kuuden kuukauden sääntö (määräaika osakemerkintöjen rekisteröinnille tuomioistuimessa) oli vain muodollinen vaatimus, jolla ei ollut mitään vaikutusta hetkeen, jona osakkaan velvollisuus osakkeiden merkintään on tullut voimaan.
As regards the compatibility of the new aid with the common market, Poland stated that the 2004 restructuring plan constituted a sound economic basis for the yard’s restructuring process.
Uuden tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille Puola totesi, että vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma muodosti vankan taloudellisen perustan telakan rakenneuudistukselle.
Poland acknowledged that the restructuring process was carried out with limited financial resources.
Puola myönsi, että rakenneuudistus toteutettiin rajallisin rahavaroin.
The Polish authorities then provided a brief description of the restructuring measures enshrined in the 2004 restructuring plan in order to demonstrate that restructuring was not purely financial in scope.
Puolan viranomaiset kuvasivat vielä lyhyesti vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneitä rakenneuudistustoimenpiteitä osoittaakseen, ettei rakenneuudistus kohdistunut pelkästään rahoitukseen.
They defended the countervailing measures proposed in the 2004 restructuring plan and implemented within the Gdynia Shipyard Group.
Viranomaiset puolustivat vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettuja tasoitustoimenpiteitä, jotka oli toteutettu Gdynian telakkakonsernissa.
With regard to the requirement that aid be limited to the minimum necessary, Poland stated that the aid was not used for purposes other than restructuring and claimed that the aid intensity amounted to 31 %, i.e. aid as a percentage of the total restructuring costs, including operating costs.
Tuen rajaamista ehdottoman välttämättömään koskevasta edellytyksestä Puola totesi, ettei tukea ollut käytetty muuhun tarkoitukseen kuin rakenneuudistukseen, ja väitti tuki-intensiteetin olevan 31 prosenttia, mikä tarkoittaa tuen osuutta rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista toimintakustannukset mukaan luettuina.
Poland argued that the re-negotiation of contract prices, together with the cumulated profits and positive cash flow generated by the yard in future, should be regarded as constituting the ‘own contribution’.
Puolan mukaan sopimushintojen uudelleen neuvottelua yhdessä telakan tulevien kertyvien voittojen ja positiivisen kassavirran kanssa olisi pidettävä ”oman rahoituksen osuutena”.
The Polish authorities described in detail how the Export Credit Insurance Corporation’s guarantee system operated and argued that these guarantees did not constitute State aid.
Puolan viranomaiset selvittivät yksityiskohtaisesti KUKE-vientiluottolaitoksen takausjärjestelmän toimintaa ja väittivät, etteivät takaukset olleet valtiontukea.
CHRONOLOGICAL DESCRIPTION OF DECISIVE EVENTS FOLLOWING THE COMMISSION’S DECISION TO OPEN THE FORMAL INVESTIGATION
KUVAUS PÄÄTAPAHTUMISTA AIKAJÄRJESTYKSESSÄ MUODOLLISEN TUTKINNAN ALOITTAMISESTA TEHDYN KOMISSION PÄÄTÖKSEN JÄLKEEN
The Commission investigation and the events which occurred in the course of it are summarised below.
Jäljempänä kerrotaan lyhyesti komission tutkinnasta ja sen aikaisista tapahtumista.
In reply to the Commission’s decision to open the formal investigation, the Polish authorities submitted explanations of two types in autumn 2005: first, questioning the competence of the Commission to act on the measures identified as new aid in its decision, and, second, arguing that even if these measures constituted new aid, they were compatible with the common market as restructuring aid.
Vastauksena muodollisen tutkinnan aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen Puolan viranomaiset esittivät syksyllä 2005 kahdenlaisia selityksiä: ensinnäkin ne kyseenalaistivat komission toimivallan niissä toimenpiteissä, jotka komissio katsoi päätöksessään uudeksi tueksi, ja toiseksi ne väittivät, että vaikka nämä toimenpiteet olisivat uutta tukea, ne olisivat yhteismarkkinoille soveltuvaa rakenneuudistustukea.
The reaction of Gdynia Shipyard to the Commission’s decision was of a similar nature.
Gdynian telakka reagoi komission päätökseen samalla tavoin.
Both are described above.
Molempia on kuvattu edellä.
In support of its argument on the compatibility of the aid, Poland submitted to the Commission Gdynia Shipyard’s 2004 restructuring plan, which was identical to the restructuring plan for which the Commission opened the formal investigation because of doubts as to its credibility and robustness.
Tuen soveltumista yhteismarkkinoille koskevan väitteensä tueksi Puola toimitti komissiolle Gdynian telakan vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman, joka oli täsmälleen samanlainen kuin rakenneuudistussuunnitelma, josta komissio aloitti muodollisen tutkinnan epältyään sen uskottavuutta ja kestävyyttä.
Nevertheless, the Commission carefully studied the 2004 restructuring plan and sought assistance from an external consultant.
Komissio tutki kuitenkin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman huolellisesti ja pyysi apua ulkopuoliselta asiantuntijalta.
The Commission concluded that the 2004 restructuring plan did not fulfil any of the conditions for the approval of restructuring aid prescribed by the relevant guidelines.
Komissio tuli siihen tulokseen, ettei vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelma täyttänyt yhtään asiassa sovellettavien suuntaviivojen mukaista rakenneuudistustuen myöntämisen edellytystä.
At the meeting of 22 February 2006, the Commission explained its main doubts to the Polish authorities.
Helmikuun 22 päivänä 2006 järjestetyssä tapaamisessa komissio selvitti pääasialliset epäilynsä Puolan viranomaisille.
The Commission highlighted the main weaknesses of the 2004 restructuring plan: low investments, low planned productivity, high production costs, in particular overheads and insufficient strengthening of the yard’s own capital base.
Komissio toi esiin vuoden 2004 rakenneuudistussuunnitelman pahimmat puutteet: pienet investoinnit, pieni odotettu tuottavuus, suuret tuotantokustannukset – etenkin yleiskustannukset – ja telakan omien varojen riittämätön vahvistaminen.
The aid provided to the yard had to be regarded as operating aid in support of debt restructuring and the yard’s continued operation.
Telakalle annettu tuki oli katsottava velkojen uudelleenjärjestelyä ja telakan toiminnan jatkumista varten myönnetyksi toimintatueksi.