natgillin/translations-raw huggingface dataset:
After having requested and received an extension of the deadline to reply, Elefsis submitted comments by letter of 17 November 2006.
Pyydettyään ja saatuaan lisäaikaa vastaamista varten Elefsis esitti huomautuksensa 17 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.
By letter of 22 February 2007, the Commission forwarded these comments to Greece, which commented them by letter of 7 March 2007 and 19 March 2007.
Komissio välitti nämä huomautukset 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Kreikalle, joka esitti niistä huomautuksensa 7 päivänä maaliskuuta 2007 ja 19 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyissä kirjeissä.
By letter of 27 April 2007, the Commission sent to Greece annexes to the comments of third parties which it had omitted in the letter of 22 February.
Komissio lähetti Kreikalle 27 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä kolmansien osapuolten huomautusten liitteet, jotka olivat jääneet pois 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätystä kirjeestä.
In the letter dated 27 April 2007, the Commission also raised several questions to Greece, which replied by letter of 29 June 2007.
Lisäksi komissio esitti 27 päivänä huhtikuuta 2007 päivätyssä kirjeessä useita kysymyksiä Kreikalle, joka vastasi näihin 29 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.
By letter of 23 August 2007, the Commission asked questions to HSY, which replied by letter of 9 October 2007.
Komissio esitti 23 päivänä elokuuta 2007 päivätyssä kirjeessä kysymyksiä HSY:lle, joka vastasi näihin 9 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.
By letter of 13 November 2007, the Commission requested from Greece further information and forwarded the answers of HSY of 9 October 2007.
Komissio pyysi Kreikalta lisätietoja 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä ja välitti sille samalla 9 päivänä lokakuuta 2007 päivätyt HSY:n vastaukset.
Greece replied by letters of 4 December 2007 and 14 December 2007.
Kreikka vastasi 4 päivänä joulukuuta 2007 ja 14 päivänä joulukuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.
The Commission met the Greek authorities on 16 October 2007 and on 21 January 2008.
Komissio tapasi Kreikan viranomaiset 16 päivänä lokakuuta 2007 ja 21 päivänä tammikuuta 2008.
The Commission sent additional questions to Greece on 12 February 2008, which replied by letter of 3 March 2008.
Komissio lähetti Kreikalle 12 päivänä helmikuuta 2008 lisäkysymyksiä, joihin Kreikka vastasi 3 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
TKMS/GNSH submitted additional comments by letter of 21 June 2007.
TKMS/GNSH esitti lisähuomautuksia 21 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessä.
The Commission forwarded this letter on 11 September 2007 to Greece, which submitted comments by letter of 11 October 2007.
Komissio välitti tämän kirjeen 11 päivänä syyskuuta 2007 Kreikalle, joka esitti huomautuksensa 11 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.
Following a second meeting held on 9 January 2008 between the Commission and the same persons, TKMS/GNSH made an additional submission by letter of 18 January 2008, which was forwarded to the Greek authorities by letter of 12 February 2008.
Komission ja samojen henkilöiden välillä 9 päivänä tammikuuta 2008 pidetyn toisen tapaamisen jälkeen TKMS/GNSH esitti vielä lisää huomautuksia 18 päivänä tammikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä, joka välitettiin Kreikan viranomaisille 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
The Commission met Elefsis on 15 March 2007 and on 7 August 2007.
Komissio tapasi Elefsisin 15 päivänä maaliskuuta 2007 ja 7 päivänä elokuuta 2007.
Following the latter meeting, Elefsis made additional comments by letter of 8 November 2007, which were submitted to Greece by letter of 17 January 2008.
Jälkimmäisen tapaamisen jälkeen Elefsis esitti lisähuomautuksia 8 päivänä marraskuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, joka toimitettiin Kreikalle 17 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
Greece commented by letter of 15 February 2008.
Kreikka esitti niistä huomautuksensa 15 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä kirjeessä.
Piraeus Bank submitted additional comments by letter of 22 October 2007, which were forwarded to Greece by letter of 13 November 2007.
Piraeus-pankki esitti lisähuomautuksia 22 päivänä lokakuuta 2007 päivätyssä kirjeessä, joka välitettiin Kreikalle 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.
On 12 February 2008, Piraeus Bank asked to meet once more the Commission.
Piraeus-pankki pyysi 12 päivänä helmikuuta 2008 saada tavata komission vielä kerran.
This concerns the submission of Elefsis dated 7 Mars 2008, 24 April 2008, and 2 June 2008, and the submission of GNSH/TKMS of 2 April 2008.
Tämä koskee 7 päivänä maaliskuuta 2008, 24 päivänä huhtikuuta 2008 ja 2 päivänä kesäkuuta 2008 päivättyjä Elefsisin kirjeitä ja 2 päivänä huhtikuuta 2008 päivättyä GNSH/TKMS:n kirjettä.
This means that these submissions have not been sent to Greece for comments and have not been taken into account in the present decision.
Näitä kirjeitä ei siis lähetetty Kreikalle huomautusten esittämistä varten eikä niitä otettu huomioon tässä päätöksessä.
HSY was established in 1939 by the Hellenic Navy and purchased in 1957 by Mr Niarchos’ group.
HSY:n perusti Kreikan laivasto vuonna 1939, ja vuonna 1957 sen osti Niarchos-ryhmä.
The extended crisis in the shipping sector, which followed the first oil crisis, had a negative effect on HSY’s level of activity.
Ensimmäistä öljykriisiä seurannut laivanrakennusalan pitkittynyt kriisi heikensi HSY:n toimintaa.
ThyssenKrupp took over HDW in January 2005 and acquired Ferrostaal’s shares in GNSH in November 2005.
ThyssenKrupp hankki määräysvallan HDW:ssä tammikuussa 2005 ja osti Ferrostaalin osuuden GNSH:ssa marraskuussa 2005.
Since the end of 2005, ThyssenKrupp has therefore 100 % ownership and control of HSY.
Vuoden 2005 lopusta lähtien HSY on näin ollen ollut 100-prosenttisesti ThyssenKruppin omistuksessa ja määräysvallassa.
Indeed, if the Commission had been of the opinion that the yard was unable to obtain loans amounting to at least GRD 4,67 billion, it should have indicated that the restructuring plan was unfeasible and should have prohibited the large amounts of restructuring aid (including the investment aid).
Jos komissio olisi ollut sitä mieltä, ettei telakka olisi voinut saada lainaa vähintään 4,67 miljardia Kreikan drakmaa, sen olisi pitänyt todeta rakenneuudistussuunnitelma toteuttamiskelvottomaksi ja kieltää suurimääräiset rakenneuudistustuet (sekä investointituet).
In conclusion, the Commission can not contradict these two earlier assessments in the present Decision.
Näin ollen komissio ei voi kiistää näitä aiempia arvioita tässä päätöksessä.
However, this positive situation was entirely the consequence of the massive debt waivers implemented by the State in 1996.
Tilanne oli kuitenkin hyvä yksinomaan siitä syystä, että valtio toteutti vuonna 1996 laajamittaiset velkojen poistot.
In particular, the State wrote off GRD 54,52 billion (EUR 160 million) of debts related to civil activities — this waiver was approved by decision C. 10/94 — and GRD 46,35 billion (EUR 136 million) of debts related to military activities.
Valtio antoi anteeksi 54,52 miljardin Kreikan drakman (160 miljoonan euron) edestä siviilialan toimintaan liittyviä velkoja – poisto hyväksyttiin päätöksellä C 10/94 – ja 46,35 miljardin Kreikan drakman (136 miljoonan euron) edestä sotilasalan toimintaan liittyviä velkoja.
HSY recorded slight net profits in 1997 and 1998.
HSY teki hieman voittoa tilikausina 1997 ja 1998.
It was signed only at the beginning of 1999.
Sopimus allekirjoitettiin vasta vuoden 1999 alussa.
In addition, from the outset it was known that the sales price was too low to cover the costs and that this contract would therefore cause a loss.
Lisäksi jo alusta alkaen oli tiedossa, että kauppahinta oli liian alhainen kattaakseen kaikki kustannukset ja että sopimuksesta aiheutuisi näin ollen tappiota.
These measures were granted by ETVA between 1996 and 2002.
ETVA myönsi toimenpiteet vuosina 1996–2002.
According to case-law, such measures may qualify as State aid pursuant to Article 87(1) of the Treaty only if the State was in a position to control ETVA and if the public authorities have ‘been involved, in one way or another, in the adoption of those measures’.
Oikeuskäytännön mukaisesti tällaiset toimenpiteet voivat olla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea vain, jos ETVA oli valtion määräysvallassa ja jos viranomaiset olivat ”tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin”.
The State kept a majority shareholding until the transfer of the majority of the shares to Piraeus Bank on 20 March 2002.
Valtiolla oli osake-enemmistö siihen saakka, kunnes osake-enemmistö siirtyi Piraeus-pankille 20 päivänä maaliskuuta 2002.
The State was therefore in a position to control ETVA at least until 20 March 2002.
Valtio pystyi siis käyttämään määräysvaltaa ETVA:ssa ainakin 20 päivään maaliskuuta 2002.
This also illustrate that State resources were involved in the measures implemented by ETVA.
Tämäkin osoittaa, että valtion varoja käytettiin ETVA:n toteuttamissa toimenpiteissä.
Regarding the involvement of the State in the adoption of the different measures, the Commission observes the following points:
Komissio huomauttaa seuraavaa valtion osallisuudesta eri toimenpiteistä tehtävissä päätöksissä:
First, the Commission notes that the three most significant decisions regarding ETVA’s shareholding in HSY have not been decided independently by ETVA’s management: these decisions have been taken by the government and implemented by ETVA.
Ensinnäkin komissio panee merkille, ettei ETVA:n johto tehnyt itsenäisesti kolmea tärkeintä päätöstä ETVA:n omistusosuudesta HSY:ssä: nämä päätökset teki hallitus ja ETVA pani ne täytäntöön.
Indeed, when ETVA purchased the bankrupt HSY in 1985, this was a government decision.
Hallitus päätti, että ETVA ostaisi vararikossa olevan HSY:n vuonna 1985.
ETVA simply implemented this State decision and rapidly made a large capital injection in HSY, which was considered to be State aid by the Commission.
ETVA vain pani valtion päätöksen täytäntöön ja siirsi nopeasti paljon pääomaa HSY:hyn, minkä komissio katsoi valtiontueksi.
The tender documents dated 2 April 2001 also indicate that the State will select the preferred bidder with the Sellers.
Huhtikuun 2 päivänä 2001 päivätyissä tarjouskilpailuasiakirjoissa ilmoitettiin lisäksi, että valtio valitsee parhaan tarjouksen myyjien kanssa.
In conclusion, the three crucial decisions concerning ETVA’s shareholding in HSY were decided by the State.
Näin ollen ETVA:n omistusosuutta HSY:ssä koskevat kolme tärkeää päätöstä teki valtio.
This illustrates that ETVA’s 51 % stake in HSY was aimed at allowing the State to control HSY with the goal of preserving the defence interests of Greece.
Tämä osoittaa, että ETVA:n 51 prosentin osuus HSY:ssä oli tarkoitettu antamaan valtiolle mahdollisuus käyttää määräysvaltaa HSY:ssä turvatakseen Kreikan maanpuolustusedun.
In this context, the Commission recalls that ETVA purchased HSY in 1985.
Tältä osin komissio muistuttaa, että ETVA osti HSY:n vuonna 1985.
The involvement of ETVA within HSY was therefore developed within this mandate as ‘development bank’, and not within the framework of its commercial activities which started not earlier than 1997.
ETVA:n toiminta HSY:ssä kuului näin ollen sen ”kehityspankkina” toimimista koskevaan toimeksiantoon eikä sen kaupalliseen toimintaan, joka alkoi vasta vuonna 1997.
Since ETVA had until then to support HSY within its mandate as ‘development bank’, ETVA could not suddenly from 1997 stop providing the loans and guarantees demanded by HSY and let the yard go bankrupt.
Koska ETVA oli siihen asti tukenut HSY:tä ”kehityspankin” toimeksiantonsa mukaisesti, ETVA ei voinut yhtäkkiä vuodesta 1997 alkaen lopettaa HSY:n pyytämien lainojen ja takausten antamista ja antaa telakan ajautua konkurssiin.
In this context, the Commission recalls that, in the second half of the nineties, ETVA has been authorised to develop commercial activities besides its development activities, and not in replacement of its development activities, which had to be continued.
Tältä osin komissio muistuttaa, että 1990-luvun jälkipuoliskolla ETVA:lla on ollut lupa harjoittaa kaupallista liiketoimintaa kehitystoimintansa ohella, ei kehitystoimintansa sijasta, eli kehitystoimintaa oli jatkettava.
This privatisation was completed in 2002.
Yksityistäminen saatettiin päätökseen vuonna 2002.
This illustrates that during the period 1996–2002, the State was deeply interested in the operations of ETVA.
Tämä osoittaa, että vuosina 1996–2002 valtio oli erittäin kiinnostunut ETVA:n toimista.
To underpin this claim, Greece provided data regarding the work-hours and the turnover (i.e. sales value) of the two activities for the years 1997 to 2005.
Väitteensä tueksi Kreikka toimitti tietoja työtunneista ja molempien toimintojen liikevaihdosta (myynnin arvosta) vuosina 1997–2005.
In the context of the present procedure, Greece has not contested these figures.
Tässä päätöksessä käsitellyssä menettelyssä Kreikka ei ole kiistänyt näitä lukuja.
By Decision N 401/97, the Commission authorised a GRD 7,8 billion (EUR 22,9 million) investment aid, which Greece had notified on 20 June 1997.
Komissio antoi päätöksellä N 401/97 luvan 7,8 miljardin Kreikan drakman (22,9 miljoonan euron) suuruiselle investointituelle, josta Kreikka oli ilmoittanut 20 päivänä kesäkuuta 1997.
In that decision, the aid has been assessed on the basis of Article 6 ‘Investment aid’ of Chapter III ‘Restructuring aid’ of the Directive 90/684/EEC, which indicates that ‘Investment aid […] may not be granted […] unless it is linked to a restructuring plan which does not involve any increase in the shipbuilding capacity of the yard […].
Kyseisessä päätöksessä arvioitiin tukea neuvoston direktiivin 90/684/ETY III osastoon ”Rakennemuutostuet” kuuluvan 6 artiklan ”Investointituet” perusteella, jonka mukaan ”Investointitukia […] ei voida myöntää […] elleivät ne kuulu rakennemuutossuunnitelmaan, jonka seurauksena telakan laivanrakennustuotantokyky ei kasva […].
The Decision indicates that the plan foresees that the yard will have its viability restored at the end of the business plan, the year 2000.
Päätöksessä todetaan, että suunnitelman mukaan telakan elinkelpoisuus palaisi liiketoimintasuunnitelman toteuttamisen loppuun eli vuoteen 2000 mennessä.
The total cost of the investment programme was estimated at GRD 15,62 billion (EUR 45,9 million).
Investointiohjelman kokonaiskustannuksiksi arvioitiin 15,62 miljardia Kreikan drakmaa (45,9 miljoonaa euroa).
Elefsis underlines that the earthquake invoked to justify the delay occurred only in September 1999.
Elefsis korostaa, että viivästyksen perusteeksi esitetty maanjäristys tapahtui vasta syyskuussa 1999.
That is four months before the end of the period to implement the investment plan, namely 31 December 1999.
Tämä oli neljä kuukautta ennen investointisuunnitelman täytäntöönpanon määräaikaa, 31 päivää joulukuuta 1999.
At the end of 1999 HSY had carried out only a small part of the investment plan.
Vuoden 1999 loppuun mennessä HSY oli toteuttanut vain pienen osan investointisuunnitelmasta.
This shows that HSY had already accumulated significant delays in the implementation of the plan before the earthquake occurred and that HSY could not have finished on time the investment programme even if the earthquake had not occurred.
Tämä osoittaa, että HSY oli viivästynyt huomattavasti suunnitelman täytäntöönpanossa jo ennen maanjäristystä eikä HSY olisi saanut toteutettua investointiohjelmaa ajallaan, vaikkei maanjäristystä olisi tapahtunut.
In December 1999, they carried out the first control on the implementation of the plan, which related to the expenses incurred by HSY until 30 June 1999.
Ne tekivät joulukuussa 1999 suunnitelman täytäntöönpanoa koskevat ensimmäiset tarkastukset, jotka koskivat HSY:n kuluja 30 päivään kesäkuuta 1999 mennessä.
It turned out that they amounted to GRD 2,7 billion (EUR 8,1 million), which is 17,7 % of the total expenses of the investment programme.
Selvisi, että kuluja oli 2,7 miljardia Kreikan drakmaa (8,1 miljoonaa euroa), eli 17,7 prosenttia investointiohjelman kokonaiskuluista.
By decision of 14 June 2002, a new extension was granted until 30 June 2004.
Määräaikaa pidennettiin jälleen 14 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyllä päätöksellä 30 päivään kesäkuuta 2004.
By decision of23 July 2003, the authorities authorised a modification of the investment plan.
Heinäkuun 23 päivänä 2003 tehdyllä päätöksellä viranomaiset hyväksyivät investointisuunnitelman muutoksen.
By letter of 30 June 2004, the yard requested a new extension until 31 December 2004.
Telakka pyysi 30 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä määräajan pidentämistä jälleen 31 päivään joulukuuta 2004.
As of today, the investment aid has not been paid out to the yard yet.
Investointitukea ei ole tähän päivään mennessä maksettu telakalle.
They also claim that they informed the Commission of the prolongation in November 2002.
Lisäksi ne väittivät ilmoittaneensa komissiolle määräajan pidentämisestä marraskuussa 2002.
Concerning the modification of the investment plan which they have authorised in 2003, it did change neither the nature, nor the substance, nor the purpose of the approved aid.
Niiden vuonna 2003 hyväksymä investointisuunnitelman muutos ei muuttanut hyväksytyn tuen luonnetta, sisältöä eikä tarkoitusta.
In this case, the aid should be found compatible since the revised plan foresees a return to viability in a reasonable period, namely before 30 June 2004.
Tässä tapauksessa tuki olisi katsottava soveltuvaksi yhteismarkkinoille, sillä tarkistetun suunnitelman mukaan elinkelpoisuus palaisi kohtuullisen ajan kuluessa eli ennen 30 päivää kesäkuuta 2004.
The Greek authorities claim in particular that the delay is not caused by the firm but by force majeure (earthquake of 1999 and privatisation of the firm).
Kreikan viranomaiset väittivät erityisesti, ettei viivästys johtunut yrityksestä vaan ylivoimaisista esteistä (vuoden 1999 maanjäristys ja yrityksen yksityistäminen).
Decision N 401/97 only indicates that ‘the yard will have its viability restored at the end of the business plan, the year 2000’.
Päätöksessä N 401/97 todetaan vain telakan elinkelpoisuuden palautuvan liiketoimintasuunnitelman päättyessä vuonna 2000.
In their letter of 20 October 2004, the Greek authorities indicate that, according to the Ministerial decision of December 2007 granting the subsidy, the investment programme had to be completed by 31 December 1999.
Lokakuun 20 päivänä 2004 päivätyssä kirjeessään Kreikan viranomaiset ilmoittivat, että joulukuussa 2007 tuen myöntämisestä tehdyn ministerin päätöksen mukaan investointiohjelma oli saatava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999.
However, this date does not appear in decision N 401/97.
Päivämäärää ei kuitenkaan mainita päätöksessä N 401/97.
Justifying the delay on the basis of the earthquake, the yard asked in November 2000 a first delay of the date to complete the investment programme until 31 December 2001.
Perustellen viivästystä maanjäristyksellä telakka pyysi marraskuussa 2000 ensimmäistä määräajan pidennystä investointiohjelman loppuun saattamiseksi 31 päivään joulukuuta 2001 mennessä.
The question is whether the Commission would have accepted this request if it had received it.
Kysymys kuuluu, olisiko komissio hyväksynyt pyynnön, jos se olisi sille esitetty.
As a subsidiary argument, the Commission notes that if prolongations after 31 December 2001 were accepted, the restructuring period would be so long that the investments carried out after that date could not be considered as ‘linked’ — in the meaning of the Directive 90/684/EEC — to the restructuring that began as early as in 1996.
Toissijaisena seikkana komissio huomauttaa, että jos 31 päivän joulukuuta 2001 jälkeisiä pidennyksiä olisi hyväksytty, rakenneuudistusten toteutusaika olisi venynyt niin pitkäksi, ettei kyseisen päivämäärän jälkeen tehtyjen investointien voitaisi katsoa kuuluvan – direktiivissä 90/684/ETY tarkoitetulla tavalla – jo vuonna 1996 alkaneisiin rakenneuudistuksiin.
The restructuring plan approved in 1997 was inadequate to tackle the difficult financial situation of the yard in the years from 2001.
Vuonna 1997 hyväksytty rakenneuudistussuunnitelma ei riittänyt enää ratkaisemaan telakan vaikeaa taloustilannetta vuoden 2001 jälkeen.
Greece claims that even if the Commission finds that aid in favour of some investment expenses would not fall within the scope of decision N 401/97, this aid should nevertheless be considered compatible as restructuring aid on the basis of the 1999 R & R guidelines.
Kreikka väitti, että vaikka komissio tulisi siihen tulokseen, ettei osa investointimenoihin myönnetystä tuesta kuulu päätöksen N 401/97 soveltamisalaan, tällaisen tuen olisi kuitenkin katsottava soveltuvan yhteismarkkinoille rakenneuudistustukena pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien vuoden 1999 suuntaviivojen perusteella.
The Commission must therefore analyse whether aid in favour of the investment expenses incurred by HSY after 31 December 2001 could be found compatible.
Komission on näin ollen tutkittava, voidaanko 31 päivän joulukuuta 2001 jälkeen aiheutuneisiin HSY:n investointimenoihin annetun tuen katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.
The Commission notes that there is no doubt that HSY was a firm in difficulty after 31 December 2001.
Komissio huomauttaa, että HSY oli ilman muuta katsottava vaikeuksissa olevaksi yritykseksi 31 päivän joulukuuta 2001 jälkeen.
For instance, the losses accumulated over the preceding years were so important that the net equity was negative.
Esimerkiksi edellisiltä tilikausilta kertyneet tappiot olivat niin suuret, että nettopääoma oli negatiivinen.
The Commission considers however that the firm did not comply with the conditions for receiving aid under the 1999 R & R guidelines.
Komissio on kuitenkin sitä mieltä, ettei yritys täyttänyt pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa vuoden 1999 suuntaviivoissa asetettuja tuen saannin edellytyksiä.
For instance, the ‘one time, last time’ condition laid down in paragraph 48 of these guidelines was breached because Greece had already granted restructuring aid to HSY by Ministerial decision of December 1997.
Esimerkiksi suuntaviivojen 48 kohdassa asetettua ainutkertaisuuden periaatetta rikottiin, sillä Kreikka oli jo myöntänyt HSY:lle rakenneuudistustukea joulukuussa 1997 tehdyllä ministerin päätöksellä.
Indeed, the investment aid approved by decision N 401/97 was a restructuring aid according to Directive 90/684/EEC and according to decision N 401/97 itself.
Päätöksellä N 401/97 hyväksytty investointituki oli itse asiassa rakenneuudistustukea direktiivin 90/684/ETY ja myös päätöksen N 401/97 mukaisesti.
The Commission fails to identify which exceptional and unforeseeable circumstances could justify restructuring aid to be granted in favour of investment expenses incurred after 31 December 2001.
Komissio ei käsitä, millä poikkeuksellisella ja odottamattomalla tilanteella voitaisiin perustella 31 päivän joulukuuta 2001 jälkeen aiheutuneisiin investointimenoihin myönnettyä rakenneuudistustukea.
In particular, the earthquake of September 1999 may, as concluded previously, justify a limited delay in the implementation of the investment plan.
Kuten edellä todettiin, syyskuussa 1999 tapahtuneella maanjäristyksellä voidaan perustella investointisuunnitelman täytäntöönpanon pieni viivästyminen.
But it is not the cause of the delay of the implementation of the investment plan after 31 December 2001.
Se ei ole kuitenkaan syy siihen, että investointisuunnitelman täytäntöönpano viivästyi 31 päivän joulukuuta 2001 jälkeen.
As regards the freezing of the plan during the privatisation process, it does not fulfil the definition of ‘exceptional and unforeseeable circumstances’.
Suunnitelman keskeyttäminen yksityistämisprosessin ajaksi ei sovi poikkeuksellisten ja odottamattomien tilanteiden määritelmään.
According to the initial plan the yard should have its viability restored by 2000.
Alkuperäisen suunnitelman mukaan telakan elinkelpoisuus olisi palautunut vuoteen 2000 mennessä.