natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Arriva, however, foresees an increase in maintenance costs.
Arriva ennakoi kuitenkin ylläpitokustannusten nousevan.
According to information provided by Combus, Combus had maintenance costs amounting to DKK 70000 per bus in 2000.
Combusin toimittamien tietojen mukaan sen ylläpitokustannukset olivat linja-autoa kohti vuonna 2000 yhteensä 70000 Tanskan kruunua.
Arriva anticipates an increase up to DKK 120000 per city bus and DKK 80000 per regional bus, resulting in an increase in maintenance costs amounting to DKK 28 million.
Arriva ennakoi niiden nousevan jopa 120000 Tanskan kruunuun kaupunkiliikenteen linja-autojen ja 80000 Tanskan kruunuun alueliikenteen linja-autojen osalta, mikä merkitsee ylläpitokustannusten kasvua 28 miljoonalla Tanskan kruunulla.
Furthermore, Arriva foresees a fuel costs increase amounting to DKK 3 million p/a.
Lisäksi Arriva uskoo polttoainekustannusten nousevan 3 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa.
Changes in financial costs
Rahoituskustannusten muutokset
As to the expected reduction in financial costs, Arriva is contractually obliged to reimburse the total outstanding debt of Combus to its private lenders.
Rahoituskustannusten odotetaan pienenevän, sillä sopimukset velvoittavat Arrivan maksamaan Combusin jäljellä olevan velan takaisin sen yksityisille luotonantajille.
In this respect, the sales agreement foresees that the Danish State and the private commercial debtors of Combus shall partially write off Combus’ debt prior to the sale to Arriva, leaving the undertaking with a debt of DKK 208 million.
Tässä yhteydessä kauppasopimuksessa todetaan, että Tanskan valtio ja Combusin yksityiset kaupalliset velkojat mitätöivät osan Combusin velasta ennen sen myyntiä Arrivalle niin, että yritykselle jää velkaa 208 miljoonaa Tanskan kruunua.
Arriva then, upon purchase, has to pay immediately this outstanding debt.
Arrivan on oston yhteydessä maksettava välittömästi jäljellä oleva velka.
The restructuring plan foresees that Arriva replaces the debt from private lenders by an intra-group loan.
Rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Arriva korvaa yksityisiltä luotonantajilta otetun lainan konserninsisäisellä lainalla.
The annual interest payments for this intra-group loan amount to DKK 13,5 million.
Sen vuosittaiset korkomaksut ovat yhteensä 13,5 miljoonaa Tanskan kruunua.
Changes in exceptional costs
Muutokset poikkeuksellisissa kustannuksissa
As regards the exceptional costs relating to the restructuring of Combus, Arriva estimates that they will be DKK 35,6 million for the period 2001/02.
Arriva arvioi, että Combusin rakenneuudistukseen liittyvät poikkeukselliset kustannukset ovat 35,6 miljoonaa Tanskan kruunua kaudella 2001–2002.
Approximately DKK 15 million relates to necessary dismissals in order to reduce general expenses [26].
Noin 15 miljoonaa Tanskan kruunua liittyy välttämättömiin irtisanomisiin yleiskustannusten pienentämiseksi [26].
The outstanding amount relates to the integration of the respective companies IT systems (DKK 5 million), to the purchase of new bus driver uniforms (DKK 7,2 million), to legal and economical expenses related to the merger and the restructuring (DKK 7 million) and finally to other small expenses (DKK 2,5 million).
Jäljelle jäävä summa liittyy yritysten tietoteknisten järjestelmien integrointiin (5 miljoonaa Tanskan kruunua), kuljettajien uusien työvaatteiden hankkimiseen (7,2 miljoonaa Tanskan kruunua), sulautumisesta ja rakenneuudistuksesta johtuviin oikeus- ja rahoituskustannuksiin (7 miljoonaa Tanskan kruunua) sekä muihin pienempiin kuluihin (2,5 miljoonaa Tanskan kruunua).
Arriva also intends to cut costs by successively terminating all of Combus’ loss-making contracts.
Arriva aikoo lisäksi vähentää kustannuksia irtisanomalla kaikki Combusin tappiolliset sopimukset.
Furthermore, Arriva proposes to make reserves in relation to the expiration of the contracts in Copenhagen and Aalborg, due to the risk that these city buses cannot be used to traffic other routes, as they are either out of date (as for Copenhagen, the reserve will amount to DKK 45 million) or too specific to be used in another city (as for Aalborg, the reserve will amount to DKK 18 million).
Lisäksi se ehdottaa varauksia, jotka liittyvät Kööpenhaminan ja Aalborgin alueiden sopimusten päättymiseen, sillä olemassa on riski, ettei kaupunkiliikenteen linja-autoja pystytä käyttämään liikennöintiin muilla reiteillä siksi, että ne ovat joko vanhanaikaisia (Kööpenhaminan osalta varaus on 45 miljoonaa Tanskan kruunua) tai suunniteltu vain yhtä kaupunkia varten (Aalborgin osalta varaus on 18 miljoonaa Tanskan kruunua).
The restructuring plan foresees that Combus will return to economic viability as from 2006, thanks to the measures taken by Arriva.
Rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan, että Arrivan toteuttamien toimenpiteiden ansiosta Combus on taloudellisesti elinkelpoinen jälleen vuodesta 2006.
Table 8 shows the forecasts for the turnover and the profits/losses of Combus for the period 2000 to 2007.
Taulukossa 8 esitetään Combusin liikevaihtoa ja voittoa/tappiota koskeva ennuste kaudelle 2000–2007.
Forecasts for the turnover and the profits/losses for period 2000-2007
Kauden 2000–2007 liikevaihto- ja voitto-/tappioennusteet, miljoona Tanskan kruunua
Profit/Loss
Voitto/tappio
Description of the financing of the restructuring
Rakenneuudistuksen rahoitus
The financing of the restructuring costs is achieved through:
Rakenneuudistuskustannukset rahoitetaan seuraavasti:
The restructuring aid granted by the Danish government,
Tanskan hallituksen myöntämällä rakenneuudistustuella
The restructuring of Combus’ debt, and
Combusin velkojen uudelleenjärjestelyillä
The own contribution of Combus and Arriva.
Combusin ja Arrivan omalla rahoitusosuudella.
The details of the contribution of the Danish government are explained in the description of the privatisation process above.
Tanskan hallituksen tuki on selitetty yksityiskohtaisesti edellä yksityistämisprosessin kuvauksessa.
A table summarising the contributions can be found in the next section.
Seuraavan osuuden taulukossa esitetään yhteenveto tuesta.
The contribution of Combus’ private creditors consisted in a write-off of debts of DKK 100 million.
Combusin yksityisten velkojien osuus muodostui 100 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen velan mitätöinnistä.
The own contribution of Combus and Arriva consisted in the following elements:
Combusin ja Arrivan oma osuus muodostui seuraavasti:
The pay-off of the remaining loans immediately after the purchase,
jäljellä olevien lainojen takaisinmaksu heti oston jälkeen
Direct contribution to the restructuring costs of DKK 33,6 million,
suora tuki 33,6 miljoonan Tanskan kruunun rakenneuudistuskustannusten kattamiseen
The sale, at a price of DKK 113,9 million, of 50 % of Combus to Connex by Arriva,
Combusin osakkeista 50 prosentin myyminen Arrivalta Connexille 113,9 miljoonan Tanskan kruunun hintaan
The sales price of DKK 100.
yhteensä 100 Tanskan kruunun kauppahinta.
The savings foreseen in the restructuring plan, explained above.
edellä kuvatussa rakenneuudistussuunnitelmassa ilmoitetut säästöt.
SUMMARY OF THE FINANCIAL SUPPORT OF THE DANISH STATE TO COMBUS
YHTEENVETO TANSKAN VALTION COMBUSILLE MAKSAMASTA TUESTA
In table 11 of the initial decision and in recital 68 and Table 8 in the decision to initiate the procedure, the Commission summarised the restructuring measure paid to Combus by the Danish State.
Komissio teki yhteenvedon Tanskan valtion Combusille maksamasta rakenneuudistustuesta alkuperäisen päätöksen taulukossa 11 sekä menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 68 ja taulukossa 8.
There is an apparent discrepancy between the numbers, which is explained by the fact that table 7 in the initial decision expresses the amounts in 2001 in net present value, whereas table 8 of the decision to initiate the procedure expresses the amounts in real terms.
Summien välillä on eroja siksi, että alkuperäisen päätöksen taulukossa 7 summat on ilmaistu vuoden 2001 nettonykyarvona, kun taas menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 ne ovat reaalimääräiset.
The Danish government, in its observations, drew the Commission’s attention to the fact that DKK 100 million being shown twice in table 8 of the decision to initiate the procedure was misleading as Combus had only received this amount once [27].
Tanskan hallitus kiinnitti huomautuksissaan komission huomion siihen, että 100 miljoonaa Tanskan kruunua oli mainittu harhaanjohtavasti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 kaksi kertaa, vaikka Combus sai kyseisen summan ainoastaan kerran [27].
The Commission, in view of this observation of the Danish government, has adjusted the table, as can be seen in Table 9 below.
Komissio oikaisi taulukkoa Tanskan hallituksen huomautuksen johdosta, kuten seuraavasta taulukosta 9 käy ilmi.
Corrected summary of the financial support of the Danish State to Combus, in real terms
Oikaistu yhteenveto Tanskan valtion tuesta Combusille, reaalimääräisenä
Type of support
Tuen tyyppi
Provision in the opening accounts for civil servants (this payment has been authorised through the part of the initial decision that the CFI upheld)
Taseeseen otettu varaus virkamiehiä varten (maksu valtuutettiin alkuperäisen päätöksen osassa, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin pysytti voimassa)
One time payment to civil servants for statute change (this payment has been authorised through the part of the initial decision that the CFI upheld)
Kertakorvaus virkamiehille aseman muutoksesta (maksu valtuutettiin alkuperäisen päätöksen osassa, jonka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin pysytti voimassa)
Capital increase
Pääomanlisäys
Subordinated loan
Pääomalaina
(This subordinated loan has been written off in 2001)
(Tämä pääomalaina on mitätöity vuonna 2001)
Guarantees (see detailed description below table 9)
Takaukset (ks. yksityiskohtainen kuvaus jäljempänä taulukossa 9)
2001 and following
2001 ja seuraavat vuodet
In Table 8 of the decision to initiate the procedure, the Commission stated the maximum amount of the guarantees provided in 2001 in connection with the conclusion of the sales agreement with Arriva.
Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen taulukossa 8 niiden takauksien enimmäismäärän, jotka oli annettu vuonna 2001 Arrivan kanssa tehdyn kauppasopimuksen päättämisen yhteydessä.
In Table 10 below, in addition to the maximum cover, the Commission shows also for information the actual amounts paid in relation to the guarantees at the end of February 2005.
Komissio esittää seuraavassa taulukossa 10 katettavan enimmäismäärän lisäksi tiedoksi helmikuun 2005 lopulla takauksien johdosta todellisuudessa maksetut määrät.
Summary of claims and payments from the guarantees provided
Yhteenveto vaatimuksista ja takauksien johdosta suoritetut maksut
Guarantee
Takaus
Maximum cover
Katettava enimmäismäärä
Amount paid
Maksettu määrä
Environmental costs
Ympäristönsuojelukustannukset
DKK 22,5 million
22,5 milj. DKK
No payments
Ei maksuja
Reduction in equity capital
Oman pääoman pieneneminen
DKK 35,5 million
35,5 milj. DKK
DKK 20,5 million
20,5 milj.
Further commitments in relation to the equity capital guarantee
DKK Muut pääomatakaukseen liittyvät sitoumukset
DKK 0,9 million
0,9 milj. DKK
Tax demand from the period prior to the transfer of Combus
Combusin siirtoa edeltävään aikaan liittyvät verovaatimukset
Unlimited
Rajaton
Claims for payment of DKK 6,2 million have been submitted (current case at the National Tax Tribunal)
6,2 milj. DKK:n maksuvaatimus on esitetty (asia vireillä kansallisessa verotuomioistuimessa).
Losses as a result of civil servants previously employed
Entisiin virkamiehiin liittyvät tappiot
No claims or payments
Ei vaatimuksia eikä maksuja
Losses in connection with the sale of Combus International (Comfort Bus Danmark A/S)
Combus Internationalin (Comfort Bus Danmark A/S:n) myyntiin liittyvät tappiot
DKK 9,5 million (partial repayment of the payment of dividends from Comfort Bus Denmark A/S u/k)
9,5 milj. DKK (Comfort Bus Denmark A/S u/k:n osinkomaksujen osittainen takaisinmaksu)
Any losses related to the audit investigation into Combus A/S
Combus A/S:n tilintarkastukseen liittyvät tappiot
DKK 37,1 million
37,1 milj. DKK
The two previous tables can be summarised as follows:
Kahdesta edeltävästä taulukosta voidaan tehdä seuraava yhteenveto:
Summary of State support
Yhteenveto valtiontuesta
Measure and year
Toimenpide ja vuosi
Capital increase, 1999
Pääomanlisäys, vuonna 1999
Subordinated loan, 1999
Pääomalaina, vuonna 1999
Written off in 2001
Mitätöitiin vuonna 2001
Capital increase, 2001
Pääomanlisäys, vuonna 2001
Total amount paid under guarantees, 2001
Takauksien nojalla maksettu yhteissumma, vuonna 2001
The cap of limited guarantees was DKK 58,9 million, out of which DKK 21,4 million have been drawn upon; for the unlimited guarantees, a total of DKK 15,7 million has been drawn
Rajallisten takausten enimmäismäärä oli 58,9 milj. DKK, josta 21,4 milj. DKK on maksettu; rajoittamattomia takauksia on maksettu yhteensä 15,7 milj. DKK.
Total 1999
Yhteensä vuonna 1999
Expressed in real 1999 terms
Ilmaistu reaalimääräisenä vuoden 1999 tasolla
Total 2001
Yhteensä vuonna 2001
Expressed in real 2001 terms
Ilmaistu reaalimääräisenä vuoden 2001 tasolla
The above figures slightly deviate from both the figures set out in the initial decision, table 7, and the figures set out in the decision to initiate the procedure.
Edellä esitetyt summat eroavat hieman sekä alkuperäisen päätöksen taulukon 7 summista että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen summista.
These deviations are explained by the fact that the initial decision had converted the numbers into 2001 net present value, and that both the initial decision and the decision to initiate proceedings were not coherent as to the calculation of the monetary value of the guarantees.
Erot selittyvät sillä, että alkuperäisessä päätöksessä summat oli muutettu vuoden 2001 nettonykyarvoon ja että takausten rahallista arvoa ei ollut laskettu yhdenmukaisesti sen paremmin alkuperäisessä päätöksessä kuin menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessäkään.
DEVELOPMENT OF ARRIVA/COMBUS AFTER THE PRIVATISATION
ARRIVAN/COMBUSIN TILANTEEN KEHITTYMINEN YKSITYISTÄMISEN JÄLKEEN
After the share sale agreement had been entered into on 2 April 2001 [28], Arriva proceeded as follows:
Sen jälkeen kun osakkeiden kauppasopimus oli tehty 2 päivänä huhtikuuta 2001 [28], Arriva ryhtyi seuraaviin toimiin:
Combus became a 100 % subsidiary of Arriva.
Combusista tuli kokonaisuudessaan Arrivan tytäryhtiö.
In an agreement of 11 April 2001, Arriva Scandinavia A/S, another 100 % subsidiary of Arriva, acquired from Combus assets and financial liabilities in exchange of one share in Arriva Scandinavia, which has a nominal value of DKK 1000.
Huhtikuun 11 päivänä 2001 tehdyn sopimuksen nojalla Arrivan toinen tytäryhtiö Arriva Scandinavia A/S sai haltuunsa Combusin varat ja velat korvaukseksi yhdestä Arriva Scandinavian osakkeesta, jonka nimellisarvo oli 1000 Tanskan kruunua.
The assets and liabilities included in this agreement are listed and specified in the sales contract.
Sopimukseen sisältyvät varat ja velat on lueteltu ja määritelty kauppasopimuksessa.
They cover all assets and all liabilities on the books of Combus on that day.
Ne käsittävät kaikki Combusin kirjanpidossa sopimuksen tekopäivänä olleet varat ja velat.
On 1 May 2001, 50 % of the assets (i.e. contracts, busses, and infrastructure), owned by Combus at the time of the sale of the company to Arriva, were transferred to Connex by Arriva Scandinavia A/S for a cash price of DKK 113,9 million (see detailed explanation above).
Arriva Scandinavia A/S siirsi 1 päivänä toukokuuta 2001 Connexille 50 prosenttia niistä varoista (sopimuksista, linja-autoista ja infrastruktuureista), jotka olivat Combusin omistuksessa myyntihetkellä, 113,9 miljoonan Tanskan kruunun käteishinnalla (ks. yksityiskohtainen kuvaus edellä).
THE COMMISSION’S DOUBTS
KOMISSION EPÄILYKSET
In recital 121 of the decision to initiate the procedure, the Commission stated five doubts.
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 121 viisi epäilystä.
The first concerns the question of whether the 1999 and the 2001 restructuring measures constitute two separate measures, or whether they should be assessed as one single measure.
Ensimmäinen liittyy kysymykseen siitä, olivatko vuosien 1999 ja 2001 rakenneuudistustoimenpiteet kaksi erillistä toimenpidettä vai olisiko niitä arvioitava yhtenä toimenpiteenä.
The subsequent four doubts concern the private investor test, and the assessment of the restructuring measures under the 1994 and/or 1999 restructuring guidelines, in case they constitute State aid.
Muut epäilykset liittyvät markkinataloussijoittajaperiaatteeseen sekä vuoden 1994 ja/tai vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen nojalla toteutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin siltä osin, ovatko ne valtiontukea.
COMMENTS FROM DENMARK AND INTERESTED PARTIES
TANSKAN JA ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
REPLY OF THE DANISH GOVERNMENT
TANSKAN HALLITUKSEN VASTAUS
The comments of the Danish government concern the possibility to terminate Combus’ public service contracts, the private investor principle and the compatibility of the aid with the 1999 restructuring guidelines.
Tanskan hallituksen huomautukset liittyvät mahdollisuuteen irtisanoa Combusin julkisia palvelusopimuksia, markkinataloussijoittajaperiaatteeseen ja tuen yhteensopivuuteen vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen kanssa.
THE TERMINATION OF COMBUS’ PUBLIC SERVICE CONTRACTS
COMBUSIN JULKISTEN PALVELUSOPIMUSTEN IRTISANOMINEN
The Danish government considers that, contrary to what the Commission had stated in its decision to initiate the procedure, public service contracts concluded according to Article 14 of Regulation (EEC) No 1191/69 cannot be terminated before their expiry.
Tanskan hallitus katsoo, että toisin kuin komissio totesi päätöksessä menettelyn aloittamisesta, asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan nojalla tehtyjä julkisia palvelusopimuksia ei voida irtisanoa ennen niiden päättymistä.
The Danish government points out in this respect that the Commission had obviously misinterpreted Article 14(4) of Regulation (EEC) No 1191/69 in its decision to initiate the procedure.
Tanskan hallitus huomauttaa tässä yhteydessä, että komissio oli selvästikin tulkinnut väärin asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan 4 kohtaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä.
It draws the Commission’s attention to the fact that, as expressly stated in the provision, a transport service may be terminated in accordance with Article 14(4) only if the transport service is not covered by the contract system or the public service obligation.
Se kiinnittää komission huomion siihen, että kuten kyseisessä säännöksessä nimenomaisesti todetaan, liikennepalvelu voidaan lopettaa 14 artiklan 4 kohdan nojalla ainoastaan, jos sitä ei koske sopimusjärjestelmä eikä julkisen palvelun velvoite.
The contracts that Combus had entered into were covered by the contract system, as they were general contracts won during tendering rounds.
Combusin tekemiä sopimuksia koski sopimusjärjestelmä, sillä ne olivat tarjouskilpailuissa voitettuja yleisiä sopimuksia.
This was confirmed by the CFI in paragraph 78 and following of the Combus judgment.
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti tämän näkemyksen Combus-tuomion 78 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa.
The contracts could not, therefore, be terminated on the basis of Article 14(4).
Näin ollen sopimuksia ei voitu irtisanoa 14 artiklan 4 kohdan nojalla.
If Combus however had interrupted, discontinued or in any other way sought to end the transport agreements entered into without having any legal basis for doing so in the contracts, the company would in fact have been liable for breach of contract under Danish civil law.
Jos Combus kuitenkin olisi keskeyttänyt tai lopettanut tehtyjen liikennöintisopimusten noudattamisen tai yrittänyt irtisanoa ne jollakin muulla tapaa ilman sopimuksissa vahvistettua oikeusperustaa, se olisi Tanskan siviilioikeuden nojalla syyllistynyt sopimuksen rikkomiseen.
APPLICATION OF THE MARKET ECONOMY INVESTOR PRINCIPLE
MARKKINATALOUSSIJOITTAJAPERIAATTEEN SOVELTAMINEN
The Danish government considers that the measures taken by the Danish government in the present case should be regarded as investments made in accordance with the Market Economy Investor Principle.
Tanskan hallitus katsoo, että sen nyt käsiteltävässä asiassa toteuttamia toimenpiteitä olisi pidettävä sijoituksina, jotka on tehty markkinataloussijoittajaperiaatetta noudattaen.
In reply to recital 89 of the decision to initiate the procedure, where the Commission had stated that a private investor might have conducted itself as the Danish State did, if it was going to be less costly to restructure the company with a view to a sale than to allow it to go bankrupt, the Danish government concedes that in the case at issue, the direct losses in the event of bankruptcy would not have exceeded the loss made in the sale.
Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdantokappaleessa 89, että yksityinen sijoittaja olisi voinut toimia Tanskan valtion tavoin, jos yrityksen rakenneuudistus myynnin varmistamiseksi olisi tullut halvemmaksi kuin sen päästäminen konkurssiin. Tanskan hallitus myöntää vastauksessaan kuitenkin, että nyt käsiteltävässä asiassa konkurssista syntyneet suorat tappiot eivät olisi olleet myynnistä aiheutunutta tappiota suuremmat.
However, despite the fact that at face value, the sale was therefore ‘more expensive’ than a bankruptcy, a sale was nevertheless preferred by the Danish government.
Vaikka myynti olisi näin ollen ollut nimellisarvoisesti konkurssia ”kalliimpaa”, Tanskan hallitus piti kuitenkin myyntiä parempana vaihtoehtona.
Indeed, the Danish government, following the analysis provided by its advisers, considered that it would probably have been more costly in the long term to allow Combus to go bankrupt than to sell the company, due to latent indirect losses and damage to future privatisations.
Se katsoi nimittäin neuvonantajiensa laatiman analyysin perusteella, että Combusin päästäminen konkurssiin olisi todennäköisesti osoittautunut pitkällä aikavälillä kalliimmaksi kuin sen myyminen, kun otetaan huomioon piilevät epäsuorat tappiot ja tuleviin yksityistämisiin kohdistuva vahinko.
In order to underline these considerations, the Danish government presents a ‘group assessment’ of the decision to privatise Combus and argues that, with regard to the prospect of future privatisations, it was important to preserve the State’s reputation.
Tanskan hallitus esittää tämän huomautuksensa perusteeksi konserniarvion Combusin yksityistämistä koskevasta päätöksestä ja väittää, että valtion maine oli välttämätöntä säilyttää tulevien yksityistämisten kannalta.
The ‘group assessment’
Konserniarvio
In the view of the Danish government, Member States’ investments cannot simply be compared with those of ordinary private investors, as the latter normally require a return on the investment in a far shorter time.
Tanskan hallituksen mielestä jäsenvaltioiden sijoituksia ei voida suoraan verrata tavallisen yksityisen sijoittajan sijoituksiin, sillä viimeksi mainittu odottaa yleensä sijoitukselleen tuottoa huomattavasti lyhyemmällä aikavälillä.
In this connection, it considers that the Court of Justice has accepted in many cases that the State as an investor is more likely to act in the same manner as holding companies or private business groups which pursue a more long-term investment policy taking account of a global or sectoral company strategy [29].
Tässä yhteydessä se katsoo, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on useassa asiassa todennut, että valtio sijoittajana toimii todennäköisesti samalla tavoin kuin holdingyhtiö tai yksityinen konserni, joka noudattaa pidemmän aikavälin investointipolitiikkaa ottamalla huomioon yleisen tai alakohtaisen yritysstrategian [29].
The Danish government quotes in particular Case C-305/89, Italy v Commission [30]:
Tanskan hallitus lainaa erityisesti asiassa C-305/89, Italia vastaan komissio, annettua tuomiota [30]: