natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Impurities will usually affect the vapour pressure, and to an extent which depends greatly upon the kind of impurity.
Epäpuhtaudet vaikuttavat yleensä höyrynpaineeseen, Vaikutuksen voimakkuus vaihtelee epäpuhtauden laadun mukaan.
Where there are volatile impurities in the sample, which could affect the result, the substance may be purified.
Jos näyte sisältää haihtuvia epäpuhtauksia, jotka voivat vaikuttaa tulokseen, aine voidaan puhdistaa.
It may also be appropriate to quote the vapour pressure for the technical material.
Joissakin tapauksissa on suositeltavaa ilmoittaa teknisen aineen höyrynpaine.
Some methods described here use apparatus with metallic parts; this should be considered when testing corrosive substances.
Joissakin kuvatuissa menetelmissä käytetään metalliosia sisältäviä laitteita, mikä on otettava huomioon syövyttävien aineiden testauksissa.
The vapour pressure of a substance is defined as the saturation pressure above a solid or liquid substance.
Määritelmän mukaan aineen höyrynpaine on kiinteään tai nestemäiseen aineeseen ylhäältä kohdistuva kyllästyspaine.
At the thermodynamic equilibrium, the vapour pressure of a pure substance is a function of temperature only.
Termodynaamisen tasapainon vallitessa puhtaan aineen höyrynpaine vaihtelee ainoastaan lämpötilan funktiona.
The SI unit of pressure which should be used is the pascal (Pa).
Höyrynpaineen SI-yksikkö, jota tulee käyttää, on pascal (Pa).
Units which have been employed historically, together with their conversion factors, are:
Aiemmin käytetyt yksiköt ja niiden muunnostekijät ovat seuraavat:
1 Torr (≡ 1 mm Hg)
1 Torr
1 atmosphere
1 ilmakehä
The SI unit of temperature is the kelvin (K).
Lämpötilan SI-yksikkö on kelvin (K).
The universal molar gas constant R is 8,314 J mol-1 K-1
Yleinen molaarinen kaasuvakio R on 8,314 J mol-1 K-1.
The temperature dependence of the vapour pressure is described by the Clausius-Clapeyron equation:
Lämpötilan ja höyrynpaineen välinen riippuvuus voidaan laskea Clausiuksen ja Clapeyronin yhtälön avulla:
its heat of vaporisation in Jmol-1
aineen höyrystymislämpö (J mol-1)
R the universal molar gas constant in Jmol-1 K-1
R yleinen molaarinen kaasuvakio (J mol-1 K-1)
PRINCIPLE OF THE TEST METHODS
TESTIN PERIAATE
For determining the vapour pressure, seven methods are proposed which can be applied in different vapour pressure ranges.
Seuraavassa ehdotetaan höyrynpaineen määritystä varten seitsemää menetelmää, joita voidaan soveltaa höyrynpaineen eri alueilla.
For each method, the vapour pressure is determined at various temperatures.
Jokainen menetelmä sisältää höyrynpaineen mittaamisen eri lämpötiloissa.
In a limited temperature range, the logarithm of the vapour pressure of a pure substance is a linear function of the inverse of the temperature.
Rajoitetulla lämpötila-alueella puhtaan aineen höyrynpaineen logaritmi on suoraan verrannollinen lämpötilan käänteisarvoon.
In the dynamic method, the boiling temperature which pertains to a specified pressure is measured.
Dynaamisessa menetelmässä mitataan tiettyä painetta vastaava kiehumislämpötila. Suositeltava alue:
Recommended range:
Suositeltava alue:
103 up to 105 Pa.
Menetelmää on myös suositeltu normaalin kiehumislämpötilan määritykseen.
This method has also been recommended for the determination of normal boiling temperature and is useful for that purpose up to 600 K.
Tällöin yläraja on 600 K.
Static method
Staattinen menetelmä
In the static process, at thermodynamic equilibrium, the vapour pressure established in a closed system is determined at a specified temperature.
Staattisessa menetelmässä mitataan tiettyä lämpötilaa vastaavaa höyrynpaine suljetussa järjestelmässä, jossa vallitsee termodynaaminen tasapaino.
This method is suitable for one component and multicomponent solids and liquids.
Menetelmä soveltuu kiinteiden ja nestemäisten yksi- tai monikomponenttiaineiden tutkimiseen.
This method can also be used in the range 1 to 10 Pa, providing care is taken.
Menetelmää voidaan huolellisuutta noudattaen käyttää myös alueella 1–10 Pa.
Isoteniscope
Isoteniskooppi
This standardised method is also a static method but is usually not suitable for multicomponent systems.
Tämä standardoitu menetelmä on myös staattinen menetelmä, mutta se ei yleensä sovellu monikomponent-tijärjestelmien tutkimiseen.
Additional information is available in ASTM method D-2879-86.
Lisätietoja on menetelmäkuvauksessa ASTM D-2879-86.
Effusion method: Vapour pressure balance
Effuusiomenetelmä: Höyrynpainevaaka
The quantity of substance leaving a cell per unit time through an aperture of known size is determined under vacuum conditions such that return of substance into the cell is negligible (e.g. by measurement of the pulse generated on a sensitive balance by a vapour jet or by measuring the weight loss).
Ainemäärä, joka aikayksikköä kohti virtaa kennosta tunnetun aukon läpi, määritetään tyhjössä olosuhteissa, joissa aineen paluuvirta on häviävän pieni (esimerkiksi mittaamalla höyrysuihkeen aiheuttaman pulssin vaikutus herkkään vaakaan tai mittaamalla painohäviö).
Effusion method: By loss of weight or by trapping vaporisate
Effuusiomenetelmä: Painohäviön laskenta tai höyryn talteenkeräys
The method is based on the estimation of the mass of test substance flowing out per unit of time of a Knudsen cell (4) in the form of vapour, through a micro-orifice under ultra-vacuum conditions.
Menetelmässä mitataan Knudsen-kennosta (4) aikayksikköä kohti virtaavan, höyrymäisen näytteen massa. Virtaus tapahtuu mikroaukon läpi äärityhjössä.
The mass of effused vapour can be obtained either by determining the loss of mass of the cell or by condensing the vapour at low temperature and determining the amount of volatilised substance using chromatographic analysis.
Ulos virtaavan höyryn massa saadaan joko määrittämällä kennon painohäviö tai tiivistämällä höyry alhaisessa lämpötilassa, minkä jälkeen höyrystyneen aineen määrä voidaan määrittää kromatografia-analyysilla.
The vapour pressure is calculated by applying the Hertz-Knudsen relation.
Höyrynpaine lasketaan Hertz-Knudsenin yhtälön avulla.
Gas saturation method
Kaasunkyllästysmenetelmä
A stream of inert carrier gas is passed over the substance in such a way that it becomes saturated with its vapour.
Näytteen yli johdetaan inerttiä kantokaasua siten, että näytteen höyry kyllästää kantokaasun.
The amount of material transported by a known amount of carrier gas is measurable either by collection in a suitable trap or by an intrain analytical technique.
Tunnetun kantokaasun kuljettama ainemäärä voidaan mitata talteenkeräämällä tai suora-analyysitekniikalla.
This is then used to calculate the vapour pressure at a given temperature.
Mittaustuloksen avulla voidaan laskea aineen höyrynpaine määrätyssä lämpötilassa.
This method can also be used in the range 1 to 10 Pa providing care is taken.
Menetelmää voidaan huolellisuutta noudattaen käyttää myös alueella 1–10 Pa.
Spinning rotor
Pyörivä roottori -menetelmä
In the spinning rotor gauge, the actual measuring element is a small steel ball which is suspended in a magnetic field and rotates with high speed.
Tässä mittarissa varsinainen mittauselementti on pieni teräspallo, joka magneettikentän vaikutuksesta pyörii suurella nopeudella.
The gas pressure is deduced from the pressure-dependent slow-down of the steel ball.
Kaasun paine voidaan päätellä määrittämällä teräspallon nopeuden pieneneminen paineen vaikutuksesta.
Table:
Taulukko
Quality criteria
Laatukriteerit
Measuring Method
Mittausmenetelmä
Estimated Repeatability [7]
Arvioitu toistettavuus [7]
Estimated Reproducibility [7]
Arvioitu uusittavuus [7]
Recommended Range
Suositettu alue
Existing Standard
Nykyinen standardi
solid
kiinteät aineet
liquid
nestemäiset aineet
2 × 103 Pa to 105 Pa
2 × 103 Pa – 105 Pa
Effusion method Vap.Pres.balance
Effuusiomenetelmä, höyrynpainevaaka
Effusion method weigt loss
Effuusiomenetelmä, painohäviön laskenta
Spinning rotor method
Pyörivä roottori -menetelmä
Dynamic measurement
Dynaaminen mittaus
Apparatus
Laitteisto
The measuring apparatus typically consists of a boiling vessel with attached cooler made of glass or metal (figure 1), equipment for measuring the temperature, and equipment for regulating and measuring the pressure.
Tyypillisessä mittauslaitteessa on keittokattila, johon on liitetty lasinen tai metallinen jäähdytin (kuva 1), lämpötilan mittausosa sekä paineensäädin ja painemittari.
A typical measuring apparatus shown in the drawing is made from heat-resistant glass and is composed of five parts:
Piirroksen mukainen tyypillinen mittauslaitteisto on valmistettu lämmönkestävästä lasista, ja siinä on seuraavat osat:
The large, partially double-walled tube consists of a ground jacket joint, a cooler, a cooling vessel and an inlet.
Suuri, osittain kaksoisseinällä varustettu putki, jossa on lasihios, jäähdytin, jäähdytysastia ja sisääntulo.
The glass cylinder, with a Cottrell ‘pump’, is mounted in the boiling section of the tube and has a rough surface of crushed glass to avoid ‘bumping’ in the boiling process.
Putken kiehuntaosassa sijaitsevan, Cottrell-pumpulla varustetun lasisylinterin pinta on murskattua lasia, mikä ehkäisee nesteen ”poukkoilua” kiehunnan aikana.
The temperature is measured with a suitable temperature sensor (e.g. resistance thermometer, jacket thermocouple) immersed in the apparatus to the point of measurement (No 5, figure 1) through a suitable inlet (e.g. male ground joint).
Lämpötilan mittaukseen käytetään sopivaa lämpötilanilmaisinta (esimerkiksi vastuslämpömittaria, vaippatermoparia), joka upotetaan mittauspisteeseen (kuva 1, osa 5) sopivan sisääntulon (esimerkiksi urospuolisen maadoitusliitoksen) kautta.
The necessary connections are made to the pressure regulation and measuring equipment.
Paineensäätimeen ja painemittariin tehdään tarvittavat liitännät.
The bulb, which acts as a buffer volume, is connected with the measuring apparatus by means of a capillary tube.
Pallomainen laajennus, joka toimii tilavuuspuskurina, on liitetty mittalaitteeseen kapillaariputkella.
The boiling vessel is heated by a heating element (e.g. cartridge heater) inserted into the glass apparatus from below.
Keittoastian kuumentamiseen käytetään kuumennuselementtiä (esimerkiksi kasettilämmitintä), joka asetetaan lasilaitteistoon alakautta.
The heating current required is set and regulated via a thermocouple.
Kuumennustehoa säädetään termoparin avulla.
The necessary vacuum of between 102 Pa and approximately 105 Pa is produced with a vacuum pump.
Tarvittava tyhjö (102–105 Pa) saadaan aikaan tyhjöpumpulla.
A suitable valve is used to meter air or nitrogen for pressure regulation (measuring range approximately 102 to 105 Pa) and ventilation.
Paineensäätöä varten tarvittava ilman tai typen mittaus (painealue noin 102–105) ja ilmanvaihto tapahtuvat venttiilin kautta.
Pressure is measured with a manometer.
Paine mitataan manometrilla.
Measurement procedure
Mittauksen suorittaminen
The vapour pressure is measured by determining the boiling temperature of the sample at various specified pressures between roughly 103 and 105 Pa.
Höyrynpaine määritetään mittaamalla näytteen kiehumislämpötila useassa eri paineessa alueella 102–105 Pa.
A steady temperature under constant pressure indicates that the boiling temperature has been reached.
Kun lämpötila pysyy vakiona määrätyssä vakiopaineessa, näytteen katsotaan saavuttaneen kiehumispisteen.
Frothing substances cannot be measured using this method.
Menetelmä ei sovellu vaahtoavien aineiden mittaukseen.
The substance is placed in the clean, dry sample vessel.
Näyte pannaan puhtaaseen, kuivaan näyteastiaan.
Problems may be encountered with non-powder solids but these can sometimes be solved by heating the cooling jacket.
Jos näyte ei ole jauheena, mahdolliset ongelmat voidaan yrittää ratkaista kuumentamalla jäähdytysvaippaa.
Once the vessel has been filled the apparatus is sealed at the flange and the substance degassed.
Näyteastian täytön jälkeen laite suljetaan laipan kohdalta ja tehdään kaasunpoisto.
The lowest desired pressure is then set and the heating is switched on.
Sitten asetetaan alin haluttu paine ja aloitetaan kuumennus.
At the same time, the temperature sensor is connected to a recorder.
Lämpötilanilmaisin kytketään rekisteröintilaitteeseen.
Equilibrium is reached when a constant boiling temperature is recorded at constant pressure.
Järjestelmässä vallitsee tasapaino, kun vakiopaineessa mitattu kiehumislämpötila pysyy vakiona.
Particular care must be taken to avoid bumping during boiling.
Kiehumisen aikana on erityisesti vältettävä näytteen ”poukkoilua”.
In addition, complete condensation must occur on the cooler.
Lisäksi jäähdyttimellä tulee tapahtua täydellinen tiivistyminen.
When determining the vapour pressure of low melting solids, care should be taken to avoid the condenser blocking.
Jos näytteen sulamispiste on alhainen, on varottava lauhduttimen tukkeutumista.
After recording this equilibrium point, a higher pressure is set.
Tasapainopisteen kirjaamisen jälkeen asetetaan uusi, suurempi paine.
The process is continued in this manner until 105 Pa has been reached (approximately 5 to 10 measuring points in all).
Mittauksia jatketaan 105 Pa:n paineeseen asti (yhteensä 5–10 mittausta).
As a check, equilibrium points must be repeated at decreasing pressures.
Tulokset tarkistetaan toistamalla mittaukset laskevassa painejärjestyksessä.
Static measurement
Staattinen mittaus
Figures 2a and 2b illustrate the basic principles involved.
Laitteen periaatepiirrokset ovat kuvissa 2a ja 2b.
One end of the U-tube branches off to the vacuum pump, the nitrogen cylinder or ventilation valve, and a manometer.
U-putken toinen pää on liitetty linjaan, jossa on tyhjöpumppu, typpisylinteri tai ilmaventtiili ja manometri.
A pressure gauge with a pressure indicator can be used instead of a U-tube (figure 2b).
U-putken sijasta voidaan käyttää osoitinlaitteella varustettua painemittaria (kuva 2b).
In order to regulate the temperature of the sample, the sample vessel together with valve and U-tube or pressure gauge is placed in a bath which is kept at a constant temperature of ±0,2 K. The temperature measurements are taken on the outside wall of the vessel containing the sample or in the vessel itself.
Näytteen lämpötilaa säädetään pitämällä näyteastiaa venttiileineen ja U-putkineen tai painemittareineen hauteessa, jonka lämpötila pidetään vakiona (±0,2 K). Lämpötila mitataan näyteastian ulkopuolelta tai astian sisältä.
A vacuum pump with an upstream cooling trap is used to evacuate the apparatus.
Laite evakuoidaan tyhjöpumpulla, jonka tulopuolella on kylmäloukku.
In method 2a the vapour pressure of the substance is measured indirectly using a zero indicator.
Menetelmässä 2a näytteen höyrynpaine mitataan epäsuorasti nollaosoitinlaitteella.
This takes into account the fact that the density of the fluid in the U-tube alters if the temperature changes greatly.
Menetelmä perustuu siihen, että U-putkessa olevan nesteen tiheys muuttuu, jos lämpötilassa tapahtuu suuria muutoksia.
The following fluids are suitable for use as zero indicators for the U-tube, depending on the pressure range and the chemical behaviour of the test substance: silicone fluids, phthalates.
U-putken nollaosoittimia varten voidaan painealueen ja näytteen kemiallisen käyttäytymisen mukaan käyttää silikoninesteitä tai ftalaatteja.
The test substance must not dissolve noticeably in or react with the U-tube fluid.
Näyte ei saa mainittavassa määrin liueta U-putken nesteeseen tai reagoida sen kanssa.
For the manometer, mercury can be used in the range of normal air pressure to 102 Pa, while silicone fluids and phthalates are suitable for use below 102 Pa down to 10 Pa.
Manometrissa voidaan käyttää elohopeaa normaalista ilmanpaineesta 102 Pa:iin asti ja silikoninesteitä sekä ftalaatteja painealueella 102–10 Pa.
Heatable membrane capacity manometers can even be used at below 10-1 Pa.
Kuumakalvomanometreja voidaan käyttää jopa alle 10-1 Pa:n paineessa.
There are also other pressure gauges which can be used below 102 Pa.
Käytössä on myös muuntyyppisiä painemittareita alle 102 Pa:n mittauksia varten.
Before measuring, all components of the apparatus shown in figure 2 must be cleaned and dried thoroughly.
Ennen mittauksia laitteen kaikki osat (katso kuvaa 2) on puhdistettava ja kuivattava huolella.
For method 2a, fill the U-tube with the chosen liquid, which must be degassed at an elevated temperature before readings are taken.
Menetelmässä 2a U-putki täytetään valitulla nesteellä, jolle on tehtävä kaasunpoisto korkeassa lämpötilassa ennen mittauksia.
The test substance is placed in the apparatus, which is then closed and the temperature is reduced sufficiently for degassing.
Näytettä pannaan laitteeseen, joka suljetaan. Lämpötilaa lasketaan kaasunpoistoa varten niin paljon, että ilma saadaan ulos.
The temperature must be low enough to ensure that the air is sucked out, but — in the case of multiple component system — it must not alter the composition of the material.
Lämpötilaa ei saa laskea niin paljon, että näytteen koostumus muuttuu (monikomponenttijärjestelmät).
If required, equilibrium can be established more quickly by stirring.
Tarvittaessa näytettä voidaan hämmentää, jotta tasapaino saavutettaisiin nopeammin.
The sample can be supercooled with e.g. liquid nitrogen (taking care to avoid condensation of air or pump fluid) or a mixture of ethanol and dry ice.
Näyte alijäähdytetään käyttäen nestemäistä typpeä (jolloin on varottava ilmankosteuden tai pumppunesteen lauhtumista) tai etanolin ja hiilihappojään seosta.
For low-temperature measurements use a temperature-regulated bath connected to an ultra-cryomat.
Alhaisen lämpötilan mittauksissa käytetään lämpötilasäädettyä haudetta, johon on kytketty ultrakryometri.
With the valve over the sample vessel open, suction is applied for several minutes to remove the air.
Näyteastian venttiili avataan ja ilma poistetaan ylläpitämällä imua usean minuutin ajan.
The valve is then closed and the temperature of the sample reduced to the lowest level desired.
Venttiili suljetaan ja näytteen lämpötila säädetään alimmalle mitattavalle tasolle.
If necessary, the degassing operation must be repeated several times.
Tarvittaessa ilmanpoisto toistetaan useita kertoja.
To compensate for this, nitrogen or air is admitted to the apparatus via a valve until the pressure indicator fluid is at zero again.
Tämä kompensoidaan päästämällä typpeä tai ilmaa venttiilin kautta laitteeseen, kunnes paineosoittimen nestepatsas palaa nollaan.
The pressure required for this can be read off a precision manometer at room temperature.
Tähän vaadittavan paineen lukema voidaan katsoa tarkkuuspainemittarista huoneenlämmössä.
This pressure corresponds to the vapour pressure of the substance at that particular measuring temperature.
Paine vastaa näytteen höyrynpainetta kyseisessä mittauslämpötilassa.
Method 2b is similar but the vapour pressure is read off directly.
Menetelmä 2b on muuten samanlainen, mutta höyrynpaineen lukema saadaan suoraan,
The temperature-dependence of vapour pressure is determined at suitably small intervals (approximately 5 to 10 measuring points in all) up to the desired maximum.
Höyrynpaineen lämpötilariippuvuus määritetään sopivin välein (yhteensä 5-10 mittauspistettä) haluttuun maksimilämpötilaan asti.
Low-temperature readings must be repeated as a check.
Alhaisen lämpötilan mittaukset on toistettava tarkistuksen vuoksi.
If the values obtained from the repeated readings do not coincide with the curve obtained for increasing temperature, this may be due to one of the following:
Jos toistomittauksista saadut tulokset eivät ole yhteneviä lämpötilan noston aikana saatujen tulosten kanssa, syy voi olla jokin seuraavista:
the sample still contains air (e.g. high-viscosity materials) or low-boiling substances, which is/are released during heating and can be removed by suction following further supercooling;
Näyte sisältää edelleen ilmaa (esimerkiksi aineet, joiden viskositeetti on suuri) tai alhaisessa lämpötilassa kiehuvaa ainetta, joka vapautuu kuumentamisen aikana ja joka voidaan poistaa imemällä alijäähtymisen yhteydessä.
the cooling temperature is not low enough.
Jäähdytyslämpötila ei ole tarpeeksi alhainen.
In this case liquid nitrogen is used as the cooling agent.
Tällöin jäähdytysaineena käytetään nestemäistä typpeä.
If either l or 2 is the case, the measurements must be repeated;
Jos syy on jokin edellisistä, mittaukset on toistettava.
the substance undergoes a chemical reaction in the temperature range investigated (e.g. decomposition, polymerisation).
Näytteessä tapahtuu kemiallinen reaktio (esimerkiksi hajoaminen tai polymerisoituminen) mitattavalla lämpötila-alueella.
A complete description of this method can be found in reference 7.
Menetelmän kattava kuvaus on viitteessä 7.
The principle of the measuring device is shown in figure 3.
Mittauslaitteen periaatepiirros on kuvassa 3.
Similarly to the static method described in 1.6.2, the isoteniscope is appropriate for the investigation of solids or liquids.
Isoteniskooppi soveltuu kohdassa 1.6.2 kuvatun staattisen menetelmän tavoin kiinteiden ja nestemäisten aineiden tutkimiseen.
In the case of liquids, the substance itself serves as the fluid in the auxiliary manometer.
Nestemäiset näytteet toimivat samalla apumanometrin nesteenä.
A quantity of the liquid, sufficient to fill the bulb and the short leg of the manometer section, is put in the isoteniscope.
Isoteniskooppiin lisätään nestettä niin paljon, että manometrin laajennus ja manometrin lyhyempi jalka täyttyvät.
The isoteniscope is attached to a vacuum system and evacuated, then filled by nitrogen.
Isoteniskooppi liitetään tyhjöjärjestelmään ja siitä poistetaan ilma, minkä jälkeen se täytetään typellä.
The evacuation and purge of the system is repeated twice to remove residual oxygen.
Tämä toistetaan kaksi kertaa hapenjäännösten poistamiseksi.
The filled isoteniscope is placed in an horizontal position so that the sample spreads out into a thin layer in the sample bulb and manometer section (U-part).
Täytetty isoteniskooppi asetetaan vaaka-asentoon siten, että näyte leviää ohueksi kerrokseksi laajennuksessa ja manometriosassa (U-osassa).
The pressure of the system is reduced to 133 Pa and the sample gently warmed until it just boils (removal of dissolved fixed gases).
Järjestelmän paine lasketaan arvoon 133 Pa ja näytettä kuumennetaan varovasti, kunnes se alkaa kiehua (näytteeseen liuenneiden kaasujen poisto).
The isoteniscope is then placed so that the sample returns to the bulb and short leg of the manometer, so that both are entirely filled with liquid.
Isoteniskoopin asentoa muutetaan niin, että näyte palaa manometrin laajennukseen ja lyhyeen jalkaan täyttäen molemmat.
The pressure is maintained as for degassing; the drawn-out tip of the sample bulb is heated with a small flame until sample vapour released expands sufficiently to displace part of the sample from the upper part of the bulb and manometer arm into the manometer section of the isoteniscope, creating a vapour-filled, nitrogen-free space.
Painetta pidetään yllä kuten kaasunpoistossa: laajennuksen nokkaa kuumennetaan pienen liekin avulla, kunnes näytteestä vapautuu niin paljon höyryä, että näytettä työntyy laajennuksen yläosasta ja manometrin varresta isoteniskoopin manometriosaan, jolloin muodostuu höyrytäytteinen tila, jossa ei ole typpeä.
The isoteniscope is then placed in a constant temperature bath, and the pressure of nitrogen is adjusted until its pressure equals that of the sample.
Tämän jälkeen isoteniskooppi asetetaan hauteeseen, jonka lämpötila on vakio, ja typen painetta säädetään, kunnes se on sama kuin näytteen paine.
Pressure balance is indicated by the manometer section of the isoteniscope.
Paineiden tasapaino voidaan nähdä isoteniskoopin manometriosasta.
At the equilibrium, the vapour pressure of nitrogen equals the vapour pressure of the substance.
Tässä tilanteessa typen ja näytteen höyrynpaine on sama.
In the case of solids, depending on the pressure and temperature range, the manometer liquids listed in 1.6.2.1 are used.
Kiinteiden aineiden tutkimiseen käytetään jotakin kohdassa 1.6.2.1 mainituista manometrinesteistä mitattavan paine- ja lämpötila-alueen mukaan.