natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The beneficiary bases his analysis mainly on a report by the auditing company EKORDA dated 7 July 2004, which the tax office allegedly had at its disposal before the creditors' vote on 9 July 2004.
Tuensaaja perustaa analyysinsa pääasiassa EKORDA-tilintarkastusyhtiön 7. heinäkuuta 2004 päivättyyn raporttiin, joka verovirastolla oli tuensaajan mukaan käytössään ennen velkojien äänestystä 9. heinäkuuta 2004.
No evidence, however, was submitted showing that this was indeed the case.
Tästä ei kuitenkaan esitetty näyttöä.
According to the report by EKORDA, the revenue from the sale of assets in the case of bankruptcy would be, at best, SKK 204 million (EUR 5,3 million), and, after deduction of various fees of SKK 45 million, only SKK 159 million (EUR 4,2 million).
EKORDA-yhtiön raportin mukaan omaisuuden myynnistä saatava tuotto olisi konkurssitapauksessa enintään 204 miljoonaa Slovakian korunaa (5,3 miljoonaa euroa) ja eri maksuilla (45 miljoonaa Slovakin korunaa) vähennettynä vain 159 miljoonaa Slovakian korunaa (4,2 miljoonaa euroa).
The beneficiary himself corrected the amount of the fees to be deducted (SKK 36 million) and arrived at the figure of SKK 168 million (EUR 4,4 million).
Tuensaaja itse korjasi vähennettävien maksujen summan 36 miljoonaan Slovakian korunaan, jolloin tulokseksi saatava määrä on 168 miljoonaa Slovakin korunaa (4,4 miljoonaa euroa).
Even though the tax office as the only separate creditor and by far the largest creditor would receive most of this revenue, it would still be less than what the tax office received after the arrangement.
Myös jos verovirasto olisikin ainoana nk. erillisenä velkojana ja suurimpana velkojana saanut suurimman osan tästä tuotosta, se olisi edelleen ollut vähemmän kuin mitä verovirasto sai velkasaneerauksen jälkeen.
To arrive at this result, EKORDA used as the basis the book value as at 31 March 2004 of fixed assets, stocks, cash and short-term receivables after adjustment, reflecting their unrecoverability and low value.
EKORDA-yhtiö käytti perustana seuraavien omaisuuserien kirjanpitoarvoa: käyttöomaisuus, varastot, likvidit varat sekä lyhytaikaiset saatavat siten tarkistettuina, että on otettu huomioon niiden takaisinperinnän mahdollisuudet sekä alhainen luottokelpoisuusmääritys.
It adjusted the nominal value of the beneficiary's assets by a so-called liquidation factor for each component of the assets in the event of sale under bankruptcy proceedings (45 % for fixed assets, 20 % for stocks and short-term receivables, and 100 % for cash).
EKORDA korjasi tuensaajan omaisuuden nimellisarvon nk. likvidaatiokertoimella kussakin omaisuuserässä omaisuuden konkurssimyynnin tapauksessa (käyttöomaisuus 45 %, varastot ja lyhytaikaiset saatavat 20 % ja likvidit varat 100 %).
EKORDA mentions the future tax revenue accruing from the operation of the beneficiary as well as the employment trend in the region and the trend in the food-processing industry in Slovakia as very important factors affecting the decision to keep the beneficiary in business.
EKORDA mainitsee tuensaajan tulevan toiminnan verotuoton sekä myös alueen työllisyyden kasvun ja Slovakian elintarviketeollisuuden kehityksen tärkeinä tekijöinä päätöksessä turvata yrityksen säilyminen.
The beneficiary also mentions two other reports.
Tuensaaja mainitsee vielä kaksi muuta raporttia.
The auditor Marta Kochová concluded that the maximum revenue from the sale of the assets, which, however, were not evaluated, would be SKK 100 million (EUR 2,6 million) or, after deduction of fees of SKK 22 million, only SKK 78 million (EUR 2 million).
Tilintarkastaja Marta Kochová tuli siihen lopputulokseen, että enimmäistuotto omaisuuden (jota ei kuitenkaan ollut arvioitu) myynnistä olisi 100 miljoonaa Slovakian korunaa (2,6 miljoonaa euroa) ja maksuilla (22 miljoonaa Slovakian korunaa) vähennettynä 78 miljoonaa Slovakian korunaa (2 miljoonaa euroa).
No further information on this report was provided.
Tuensaaja ei esittänyt muita tietoja tähän raporttiin liittyen.
The receiver Mrs Holovačová is said to state that, in her opinion, the arrangement procedure is generally more advantageous for creditors than bankruptcy.
Konkurssipesänhoitaja Holovačová toteaa tuensaajan mukaan katsovansa velkasaneerauksen velkojan kannalta yleisesti edullisemmaksi kuin konkurssin.
One consideration is the fact that the creditor has an interest in the continuity of the economic activity of the debtor (future revenues from trade or from taxes).
Yksi tähän liittyvistä näkökohdista on se, että velkojalla on intressi velallisen liiketaloudellisen toiminnan jatkumiseen (tuleva kaupallinen tuotto ja verotulo).
Third, the beneficiary submits that long-term considerations should be taken into account, such as future tax revenue.
Kolmanneksi tuensaaja toteaa, että on otettava huomioon pitkän aikavälin näkökohdat, kuten tuleva verotulo.
It is asserted that the case law excluding social-political considerations from the market economy creditor test does not apply when the calculation of future tax revenue is considered by the public authority.
Oikeuskäytäntöä, jossa ei oteta huomioon sosiaalis-poliittisia näkökohtia markkinataloudessa toimivan velkojan periaatetta sovellettaessa, ei tuensaajan mukaan voida soveltaa tapaukseen, jossa viranomainen sisällyttää tarkasteluunsa tulevan verotuoton laskennan.
According to the beneficiary, the situation of the public authority here is analogous to the situation of a market economy creditor who is a supplier interested in the survival of a client.
Tuensaajan mukaan viranomaisen tilanne on tällöin verrannollinen markkinataloudessa toimivan velkojan tilanteeseen tapauksessa, jossa velkoja on asiakkaan toimittaja, jolla on intressi asiakkaan pysymiseen markkinoilla.
The beneficiary then refers to the case law on the market economy investor principle.
Tuensaaja viittaa tämän jälkeen markkinataloudessa toimivan investoijan periaatetta koskevaan oikeuskäytäntöön.
The beneficiary concludes that the market economy creditor test was met and the disputed measure does not constitute state aid.
Tuensaaja esitti päätelmänään, että markkinataloudessa toimivan velkojan periaate täyttyi ja että kiistanalainen toimenpide ei muodosta valtion tukea.
Should the Commission nevertheless conclude otherwise, the beneficiary argues that the disputed measure is compatible as restructuring aid.
Vaikka komissio tulisi toiseen johtopäätökseen, tuensaaja esittää mielipiteenään, että kiistanalainen toimenpide soveltuu yhteismarkkinoille rakenneuudistustukena.
It submits that the tax office had verified the capacity of its business plan to restore long-term viability before agreeing to the arrangement.
Tuensaaja toteaa, että verovirasto tarkisti ennen velkasaneerauksen hyväksymistä tuensaajan liiketoimintasuunnitelman kannattavuuden siltä kannalta, voidaanko sillä palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus.
The absence of a formal restructuring plan is, according to the beneficiary, irrelevant in a situation where the Commission is assessing the case ex post because the Commission is now able to see whether the beneficiary in fact became viable.
Muodollisen rakenneuudistussuunnitelman puuttuminen on tuensaajan mukaan epäolennainen seikka tilanteessa, jossa komissio arvioi tapausta jälkikäteen, sillä komissio voi nyt todeta, onko tuensaaja tosiasiallisesti tullut elinkelpoiseksi.
However, the beneficiary considers that, in the case of an ex ante assessment, a detailed restructuring plan is necessary.
Tuensaaja toisaalta vastaavasti päättelee, että ennakkoarvioinnin tapauksessa yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma on välttämätön.
It then briefly describes the restructuring measures undertaken: increase of own capital, lay-offs, sale of stocks.
Tuensaaja kuvaa sitten lyhyesti hyväksytyt rakenneuudistustoimenpiteet, jotka ovat oman pääoman korotus, työntekijöiden irtisanominen ja varastojen myynti.
It considers that the halting of the production of spirit and spirit-based beverages and the renting out of the production assets to the company Old Herold s.r.o. was indeed a restructuring measure.
Tuensaaja katsoo, että alkoholin ja alkoholijuomien tuotannon lopettaminen ja tuotanto-omaisuuden vuokraaminen Old Herold, s.r.o. -yhtiölle on itse asiassa rakenneuudistustoimenpide.
Even though the halting of production was originally imposed on it by the loss of the licence, the beneficiary did not apply for a new licence after the arrangement.
Vaikka lopettaminen johtui alun perin luvan menetyksestä, tuensaaja ei hakenut uutta lupaa velkasaneerauksen jälkeen.
According to the beneficiary, the requirement that its contribution to the restructuring should be significant was also met.
Tuensaajan mukaan täyttyi samoin vaatimus siitä, että tuensaajan osuuden rakenneuudistuksessa on oltava merkittävä.
Finally, the beneficiary submits that the fact that it is active in an assisted region and is one of the largest regional employers should be taken into account when applying the guidelines applicable to restructuring aid.
Lopuksi tuensaaja toteaa, että se, että tuensaaja toimii tukialueella ja on yksi alueen suurimmista työnantajista, tulisi myös ottaa huomioon sovellettaessa rakenneuudistustuen suuntaviivoja.
V. COMMENTS FROM THE SLOVAK REPUBLIC
V. SLOVAKIAN TASAVALLAN HUOMAUTUKSET
In their reply to the opening of the formal investigation, the Slovak authorities made some comments on the factual issues, which have already been mentioned in Part II above.
Slovakian viranomaiset vastasivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen esittämällä tilannetietoja, jotka mainitaan edellä osassa II.
The Slovak authorities confirmed that the tax office, at the time of the vote in the arrangement procedure, did not take into account the state aid aspect.
Slovakian viranomaiset totesivat, että verovirasto ei velkasaneerausmenettelystä äänestettäessä ottanut huomioon valtiontukeen liittyvää näkökohtaa.
The tax office did not consider the arrangement as a form of state aid and therefore the beneficiary was not requested to provide a restructuring plan, which differs from the business plan submitted to the court pursuant to the insolvency legislation.
Verovirasto ei pitänyt velkasaneerausta valtiontuen muotona, eikä tuensaajaa siksi vaadittu esittämään rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on eri suunnitelma kuin tuomioistuimelle maksukyvyttömyyslainsäädännön mukaisesti esitettävä liiketoimintasuunnitelma.
In their response to the comments submitted by the beneficiary, the Slovak authorities submitted the following observations.
Slovakian viranomaiset vastasivat tuensaajan esittämiin huomautuksiin seuraavin kommentein.
The Slovak authorities would not find relevant in the present case the beneficiary's observations on the average length of the bankruptcy procedure and the average return from the sale of assets in a bankruptcy procedure.
Slovakian viranomaiset eivät soveltaisi tähän tapaukseen tuensaajan huomautuksia konkurssimenettelyn keskimääräisestä kestosta ja keskimääräisestä omaisuuden myyntituotosta konkurssimenettelyssä.
According to them, given the low number of creditors and the existence of assets with a positive liquidation value which exceeded the amount paid to the State after the arrangement, the bankruptcy procedure would have been completed in a shorter-than-average period and the yield of the tax office would have been higher than in the case of the arrangement.
Ne katsovat, että kun otetaan huomioon velkojien vähäinen määrä ja sellaisen omaisuuden olemassaolo, johon liittyvä positiivinen likvidaatioarvo ylittäisi valtiolle velkasaneerauksen jälkeen maksetun summan, konkurssimenettely tapahtuisi keskimääräistä lyhyemmässä ajassa ja veroviraston tulo olisi korkeampi kuin velkasaneerauksen tapauksessa.
The Slovak tax authorities carried out an on-the-spot inspection at the company on 21 June 2004 and found that, as at 17 June 2004, the beneficiary had cash amounting to SKK 161,3 million, receivables of SKK 62,8 million, stocks of spirit and spirit-based beverages with a value of SKK 84 million and fixed assets with a book value of SKK 200 million.
Slovakian veroviranomaiset tekivät yrityksessä tarkastuksen 21. kesäkuuta 2004 ja totesivat, että 17. kesäkuuta 2004 tuensaajan likvidit varat olivat 161,3 miljoonaa Slovakian korunaa, saatavat 62,8 miljoonaa Slovakian korunaa, alkoholin ja alkoholijuomien varastojen arvo 84 miljoonaa Slovakian korunaa ja pitkäaikaiset varat (kirjanpitoarvona) 200 miljoonaa Slovakian korunaa
The Slovak authorities consider that the tax execution procedure was a genuine alternative for the tax office.
Slovakian viranomaiset katsovat, että veroulosotto oli käypä vaihtoehto verovirastolle.
They confirm that the tax office had the possibility of initiating this procedure prior to the arrangement procedure, as it could have done even if the court had refused to confirm the arrangement (because the tax office as separate creditor would not have voted in its favour).
Ne toteavat, että verovirastolla oli mahdollisuus käynnistää kyseinen menettely ennen velkasaneerauksen aloittamista, kuten myös siinä tapauksessa, ettei tuomioistuin olisi vahvistanut velkasaneerausta (koska verovirasto erillisenä velkojana ei olisi äänestänyt sen puolesta).
The Slovak authorities do not agree with the assertion of the beneficiary that his financial difficulties were due to the change in the Tax Administration Act.
Slovakian viranomaiset eivät ole tuensaajan kanssa samaa mieltä siitä, että sen taloudelliset vaikeudet johtuivat verohallintolain muutoksesta.
According to them the financial difficulties of the beneficiary were due to the financial strategy of using indirect taxes for the running of its own business.
Slovakian viranomaisten mukaan tuensaajan taloudelliset vaikeudet aiheutuivat sen taloudellisesta strategiasta käyttää välillisiä veroja liiketoimintansa pyörittämiseen.
Instead, the beneficiary should have simply collected the taxes from its clients and transferred them to the state budget.
Tuensaajan olisi sen sijaan pitänyt yksinkertaisesti siirtää verot asiakkailta perittäviin hintoihin ja maksaa ne valtiolle.
The Slovak authorities do not agree that the meeting with the Tax Directorate of the Slovak Republic in December 2003 is evidence of preliminary agreement with the arrangement on the part of the tax office.
Slovakian viranomaiset eivät ole yhtä mieltä siitä, että Slovakian keskusveroviranomaisen kanssa joulukuussa 2003 pidetty kokous olisi osoitus veroviraston ennakkohyväksynnästä velkasaneeraukselle.
They submitted a letter of 6 July 2004 that had been sent by the Tax Directorate of the Slovak Republic to the subordinate tax office, instructing it not to agree with the arrangement proposed by the beneficiary because it was unfavourable for the State.
Ne esittivät Slovakian keskusveroviranomaisen 6. heinäkuuta 2004 päiväämän ja alaisuudessaan toimivalle verovirastolle osoittaman kirjeen, jossa Slovakian keskusveroviranomainen antaa verovirastolle ohjeet olla hyväksymättä tuensaajan ehdottamaa velkasaneerausta, koska se ei olisi valtion edun mukainen.
This letter then referred to another, more general, letter of 15 January 2004 from the Minister of Finance to the subordinate Tax Directorate, instructing it not to agree to proposals for arrangements with creditors that would involve the tax authorities writing off tax receivables.
Kirjeessä viitattiin luonteeltaan yleisempään kirjeeseen, jonka talousministeriö oli lähettänyt 15. tammikuuta 2004 alaisuuteensa kuuluvalle Slovakian keskusveroviranomaiselle ja jossa se oli antanut ohjeet olla hyväksymättä sellaisia ehdotuksia velkojien kanssa tehtäviksi velkasaneerauksiksi, jotka merkitsisivät verovirastojen verosaatavista luopumista.
Moreover, the Slovak authorities interpreted the letter of 3 February 2004, referred to by the beneficiary (see paragraph 37), as explicitly disagreeing with the 35 % arrangement.
Lisäksi Slovakian viranomaiset tulkitsivat 3. helmikuuta 2004 päivättyä kirjettä, johon tuensaaja oli viitannut (ks. kohta 37), siten, että siinä selkeästi ja nimenomaisesti kieltäydytään hyväksymästä 35 prosentin tasoista velkasaneerausta.
The Slovak authorities submit that the beneficiary had not paid excise duties within the prescribed deferment period (January 2001 to March 2004) and had had its tax obligations regularly deferred.
Slovakian viranomaiset toteavat, että tuensaaja ei maksanut valmisteveroa määräajassa tammikuun 2001 ja maaliskuun 2004 välisenä aikana ja lykkäsi säännöllisesti verovelvoitteensa täyttämistä.
According to the Slovak authorities, significant differences in the estimates of the two auditors' reports raise doubts as to the credibility of both reports.
Slovakian viranomaisten mukaan merkittävät erot kahteen tilintarkastuskertomukseen (ks. kohdat 41 ja 45) sisältyvissä arvioissa herättävät epäilyksiä kummankin kertomuksen luotettavuudesta.
They have, in particular, doubts regarding the liquidation factor assigned to current assets by EKORDA.
Viranomaiset suhtautuvat epäillen erityisesti likvidaatiokertoimeen, jonka EKORDA-yhtiö liitti lyhytaikaisiin varoihin.
This factor should be higher than 20 %.
Kertoimen tulisi olla suurempi kuin 20 %.
Finally, according to the Slovak authorities, the beneficiary had not drawn up a viable restructuring plan and the measures proposed in the context of the arrangement procedure could not be considered to be restructuring measures.
Lisäksi Slovakian viranomaiset katsovat, ettei tuensaaja ole laatinut toteuttamiskelpoista rakenneuudistussuunnitelmaa ja ettei velkasaneerausmenettelyn yhteydessä ehdotettuja toimenpiteitä voida pitää rakenneuudistustoimenpiteinä.
As some of the relevant events in the present case took place before the accession of the Slovak Republic to the European Union on 1 May 2004, the Commission first has to determine whether it is competent to act with regard to the disputed measure.
Koska osa tämän tapauksen kannalta merkityksellisistä tapahtumista sijoittuu kauteen ennen Slovakian tasavallan liittymistä Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004, komission on ensin tarkistettava, onko sillä toimivaltaa kiistanalaisen toimenpiteen suhteen.
Measures that were put into effect before accession and are no longer applicable after accession cannot be examined by the Commission either under the so-called interim mechanism procedure, governed by Annex IV, point 3 of the Accession Treaty, or under the procedures laid down in Article 88 of the EC Treaty.
Komissio ei voi tarkastella toimenpiteitä, jotka tulivat voimaan ennen liittymistä ja joita ei sovelleta liittymisen jälkeen, sen enempää liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitetun tilapäismekanismin perusteella kuin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan mukaisia menettelyjä noudattaen.
Neither the Accession Treaty nor the EC Treaty requires or empowers the Commission to review these measures.
Liittymissopimus enempää kuin EY:n perustamissopimuskaan ei velvoita eikä valtuuta komissiota tarkastelemaan tällaisia toimenpiteitä.
However, measures put into effect after accession clearly do fall within the field of competence of the Commission under the EC Treaty.
Toisaalta liittymisen jälkeen voimaan tulleet toimenpiteet kuuluvat kiistatta EY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan ja komission toimivaltaan.
In order to determine the moment when a certain measure was put into effect, the relevant criterion is the legally binding act by which the competent national authority undertakes to grant aid.
Määritettäessä ajankohtaa, jolloin tietty toimenpide tuli voimaan, käytetään ratkaisevana perusteena sitä oikeudellisesti sitovaa toimenpidettä, jonka myötä toimivaltainen valtion viranomainen myöntää tuen.
The beneficiary claimed in the present case that the disputed measure was put into effect before accession and is not applicable thereafter (see paragraph 37).
Tuensaaja totesi tässä tapauksessa, että kiistanalainen toimenpide tuli voimaan ennen liittymistä ja ettei se ollut sovellettavissa liittymisen jälkeen (ks. kohta 37).
The Commission cannot accept the arguments put forward by the beneficiary.
Komissio ei voi hyväksyä tuensaajan esittämiä argumentteja.
The proposal to initiate the arrangement procedure is not an act of the granting authority, but an act of the beneficiary.
Ehdotus velkasaneerauksen aloittamisesta ei ole tuen myöntävän viranomaisen toimenpide, vaan tuensaajan toimenpide.
The decision of the court to commence the arrangement procedure is likewise not an act of the granting authority.
Tuomioistuimen päätös velkasaneerauksen hyväksymisestä ei liioin ole tuen myöntävän viranomaisen toimenpide.
This decision only permitted the beneficiary and his creditors to proceed with negotiations on the arrangement, but clearly did not constitute the granting event.
Kyseisellä päätöksellä vain sallittiin, että tuensaaja ja sen velkojat jatkavat neuvotteluja velkasaneerauksesta, mutta on selvää, ettei se merkinnyt itse tuen myöntämistä.
There is no evidence that the Tax Directorate would have expressed its agreement with the disputed measure at the meeting in December 2003.
Ei ole olemassa näyttöä siitä, että Slovakian keskusveroviranomainen olisi ilmaissut hyväksyntänsä kiistanalaiselle toimenpiteelle joulukuussa 2003 pidetyssä kokouksessa.
On the contrary, the Slovak authorities denied any such preliminary agreement.
Slovakian viranomaiset ovat päinvastoin kiistäneet antaneensa mitään tällaista ennakkohyväksyntää.
The letter of 3 February 2004 is explicit in refusing to accept the proposal to settle at the level of 35 %.
Helmikuun 3 päivänä 2004 päivätyssä kirjeessä nimenomaisesti kielletään hyväksymästä ehdotusta 35 prosentin velkasaneerauksesta.
The decision of the competent authority to write off some of its claims was taken on 9 July 2004, when the tax office agreed to the arrangement proposed by the beneficiary.
Toimivaltaisen viranomaisen päätös luopua osasta saatavia tehtiin 9. heinäkuuta 2004, kun verovirasto hyväksyi tuensaajan ehdottaman velkasaneerauksen.
Accordingly, the question of whether the measure is applicable after accession no longer arises.
Näin ollen ei ole merkitystä kysymyksellä siitä, sovellettiinko toimenpidettä liittymisen jälkeen.
The Commission therefore concludes that it is competent to assess the disputed measure pursuant to Article 88 of the EC Treaty.
Komissio päättelee näin ollen, että sillä on toimivalta arvioida kiistanalainen toimenpide EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla.
State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty
Onko tuki EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea
Article 87(1) of the EC Treaty states that any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods and affects trade between Member States is incompatible with the common market.
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
Writing off a debt towards a public authority such as a tax office is a form of using state resources.
Viranomaiselle, kuten verovirastolle, suoritettavasta velasta luopuminen on valtion varojen käyttöä.
Since it benefits an individual undertaking, the measure is selective.
Toimenpide, joka suosii yhtä yksittäistä yritystä, on valikoiva.
Until the events that triggered the insolvency procedure, the beneficiary operated in the market for the production of spirit and spirit-based beverages, non-alcoholic beverages and canned fruit and vegetables.
Niihin tapahtumiin saakka, joiden johdosta maksukyvyttömyysmenettely pantiin alulle, tuensaaja toimi alkoholin ja alkoholijuomien, alkoholittomien juomien sekä hedelmä- ja vihannessäilykkeiden markkinoilla.
In 2003 it was the third-largest producer of spirit and spirit-based beverages in Slovakia.
Vuonna 2003 tuensaaja oli Slovakian kolmanneksi suurin alkoholin ja alkoholijuomien valmistaja.