natgillin/translations-raw huggingface dataset:
RIS River information services
RIS River Information Services (jokitiedotuspalvelut)
RTA Required time of arrival
RTA Required time of arrival (vaadittu saapumisaika)
SAR Search and rescue
SAR Search and rescue (etsintä ja pelastus)
SMS Short message service
SMS Short message service (lyhytsanomapalvelu)
SOLAS International Convention on Safety of Life at Sea
SOLAS International Convention on Safety of Life at Sea (kansainvälinen sopimus ihmishengen turvallisuudesta merellä)
SOTDMA AIS Self organising time division multiple access AIS
SOTDMA AIS Self organising time division multiple access AIS (itseorganisoituva aikajakokanavointi)
STI Strategic traffic information (image)
STI Strategic traffic information (image) (strateginen tilannekuva)
TI Traffic information
TI Traffic information (liikennetiedot)
TTI Tactical traffic information (image)
TTI Tactical traffic information (image) (taktinen tilannekuva)
UMTS Universal mobile telecommunication system
UMTS Universal mobile telecommunication system (maailmanlaajuinen matkaviestinjärjestelmä)
UTC Universal time coordinated
UTC Universal time co-ordinated (yleisaika)
VDL VHF data link
VDL VHF data link (VHF-datayhteys)
VHF Very high frequency
VHF Very high frequency (hyvin suuret taajuudet)
VTC Vessel traffic centre
VTC Vessel traffic centre (alusliikennekeskus)
VTS Vessel traffic services
VTS Vessel traffic services (alusliikennepalvelut)
WAP Wireless application protocol
WAP Wireless application protocol (langattoman viestinnän sovelluksissa käytettävä yhteyskäytäntö)
WCO World Customs Organisation
WCO World Customs Organisation (maailman tullijärjestö)
WI-FI Wireless fidelity
WI-FI Wireless fidelity (langattomat lähiverkot)
ZKR/CCNR Zentralkommission für die Rheinschifffahrt
ZKR/CCNR Zentralkommission für die Rheinschifffahrt / Central Commission for Navigation on the Rhine (Reinin navigaation keskuskomissio)
FIGURES
KUVAT
Figure 2.3.
Kuva 2.3.
Relation between RIS area and VTS area
RIS-alueen ja VTS-alueen suhde
Figure 4.1.
Kuva 4.1.
RIS development and redesign
Jokitiedotuspalvelujen kehittäminen ja uudistaminen
Figure 4.4a.
Kuva 4.4a
Arenas roles and management tasks in inland shipping
Areenat, roolit ja hallintatehtävät sisävesiliikenteessä
Figure 4.4c.
Kuva 4.4c
Elements of an information processing loop
Tiedonprosessointisilmukan osat
Figure 4.4d.
Kuva 4.4d
Information processing loop
Tiedonprosessointisilmukka
TABLES
TAULUKOT
Table 4.4b.
Taulukko 4.4b
Derivation of RIS services
Jokitiedotuspalvelujen määrittäminen
Table 4.5.
Taulukko 4.5
Table 4.6.
Taulukko 4.6
Functional decomposition of river information services
Jokitiedotuspalveluiden toiminnallinen jaottelu
Table 4.8.
Taulukko 4.8
Relation between services and systems
Palvelujen ja järjestelmien välinen suhde
Table 5.2.3.
Taulukko 5.2.3
Data set for ship reporting
Ilmoittautumisjärjestelmässä annettavat tiedot
Table 6.4.
Taulukko 6.4
The planning process for RIS
Jokitiedotuspalveluiden suunnitteluprosessi
Table 7.
Taulukko 7
Possible stepwise development of the different parts of RIS
RIS-järjestelmän eri osien mahdollinen vaiheittainen kehittäminen
The RIS guidelines describe the principles and general requirements for planning, implementing and operational use of river information services and related systems.
RIS-ohjeissa kuvataan periaatteet ja yleiset vaatimukset jokitiedotuspalvelujen ja niihin liittyvien järjestelmien suunnittelua, täytäntöönpanoa ja käyttöä varten.
They are equally applicable to the traffic of cargo vessels, passenger vessels and pleasure craft.
Niitä sovelletaan samalla lailla lasti-, matkustaja- ja huvialusliikenteeseen.
They should be used in conjunction with international regulations, recommendations and guidelines, such as:
Niitä pitäisi käyttää yhdessä kansainvälisten määräysten, suositusten ja ohjeiden kanssa. Näitä ovat esimerkiksi
Guidelines and Criteria for Vessel Traffic Services in Inland Waters (Inland VTS Guidelines), (world-wide), IALA recommendation V-120, June 2001, 2001;
IALAn suositus V-120, ”Guidelines and Criteria for Vessel Traffic Services in Inland Waters (Inland VTS Guidelines)”, (maailmanlaajuinen), kesäkuu 2001
Regional Arrangement Concerning the Radiotelephone Service on Inland Waterways (Basel), 2000;
Regional Arrangement Concerning the Radiotelephone Service on Inland waterways (Basel), 2000 (Sisävesien radiopuhelinpalvelua koskeva alueellinen järjestely)
technical specifications for Inland ECDIS as defined under the RIS Directive;
RIS-direktiivissä määritetyt sisävesiliikenteen elektronista merikarttajärjestelmää (sisävesien ECDIS-järjestelmää) koskevat tekniset eritelmät
technical specifications for vessel tracking and tracing systems, such as Inland AIS, as defined under the RIS Directive;
RIS-direktiivissä määritetyt alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä, kuten sisävesien AIS, koskevat tekniset eritelmät
technical specifications for electronic ship reporting in inland navigation as defined under the RIS Directive;
RIS-direktiivissä määritetyt elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä koskevat tekniset eritelmät
technical specifications for notices to skippers in inland navigation as defined under the RIS Directive;
RIS-direktiivissä määritetyt laivureille toimitettavia ilmoituksia koskevat tekniset eritelmät
Harmonised Commodity Description and Coding System of the WCO (worldwide);
Harmonised Commodity Description and Coding System of the WCO (maailmanlaajuinen) (Maailman tullijärjestön kehittämä harmonisoitu järjestelmä)
UN Code for Trade and Transport Locations UN/LOCODE (worldwide);
UN Code for Trade and Transport Locations UN/LOCODE (world wide) (YK:n paikkakoodi määräasemille)
EDIFACT Standard of the UN (worldwide);
EDIFACT Standard of the UN (maailmanlaajuinen) (kaupan ja kuljetuksen sähköisen tiedonsiirron standardi)
Standardised UN/ECE Vocabulary for Radio Connections in Inland Navigation (Europe), 1997.
Standardised UN/ECE Vocabulary for Radio Connections in Inland Navigation (Europe), 1997 (UNECE:n standardisoitu sanasto sisävesiliikenteen radioyhteyksiä varten)
A number of concepts and standardisation proposals for river information services have been developed in the research and development project INDRIS of the European Union.
Euroopan unionin tutkimus- ja kehityshankkeessa INDRIS on laadittu useita malleja ja standardointiehdotuksia jokitiedotuspalveluja varten.
These are:
Näitä ovat
Guidelines and recommendations for RIS, 1999 (used as starting point for the RIS Guidelines by PIANC);
Guidelines and recommendations for RIS, 1999. (Näitä ohjeita ja suosituksia käytettiin PIANC:n laatimien RIS-ohjeiden perustana.)
Functional definition of the RIS concept, 1998;
Functional definition of the RIS concept, 1998. (RIS-mallin toiminnallinen määritys)
Standardisation of data communication (AIS, GNSS, Internet), 1999;
Standardisation of data communication (AIS, GNSS, Internet), 1999. (Datan siirtämisen standardisointi)
Standards for tactical data exchange, communication and messages (Inland AIS), 1998;
Standards for tactical data exchange, communication and messages (Inland AIS), 1998. (Taktisen tietojenvaihdon, viestinnän ja sanomien standardit, sisävesien AIS)
Standardisation of data, 1998:
Standardisation of data, 1998. (Datan standardisointi).
standards of codes (country, location, terminal, type of vessel, cargo),
Standards of codes (country, location, terminal, type of vessel, cargo) (Koodien (maan, sijainnin, terminaalin, alustyypin, lastin) standardit)
RIS scenarios (functions),
RIS scenarios (functions). (RIS-skenaariot (toiminnot)
data-interchange standards (EDIFACT, S-57 update mechanism);
Data-interchange standards (EDIFACT, S-57 update mechanism). (Datan vaihdon standardit, EDIFACT, S-57 päivitysmekanismi)
reporting databases, 1999.
Reporting databases, 1999. (Raportointitietokannat).
The concept for Inland ECDIS has been developed in the German ARGO project in cooperation with INDRIS.
Sisävesien ECDIS-järjestelmän malli on kehitetty saksalaisessa ARGO-hankkeessa yhteistyössä INDRIS-hankkeen kanssa.
The concept for a RIS architecture has been developed by the WATERMAN thematic network, an action under the Fifth Framework Programme for Research and Technological Development of the EU in the fields of VTMIS (maritime navigation) and RIS.
RIS-arkkitehtuurin malli on kehitetty teemakohtaisessa WATERMAN-verkossa, joka kuului tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidenteen puiteohjelmaan laivaliikenteen ohjaus- ja informaatiopalvelujen (meriliikenteen navigointi) ja jokitiedotuspalvelujen alan toimena.
Using these achievements, the RIS architecture has been elaborated comprehensively and in detail in the research and development project COMPRIS of the European Union in 2003.
Tämän perusteella RIS-arkkitehtuuria kehitettiin laajasti ja yksityiskohtaisesti Euroopan unionin tutkimus- ja kehityshankkeessa COMPRIS vuonna 2003.
When reference is made in this document to Inland ECDIS (and electronic navigational charts), Inland AIS (or vessel tracking and tracing systems in general), electronic ship reporting and notices to skippers, the technical specifications as defined under the RIS Directive are meant.
Kun tässä asiakirjassa viitataan sisävesien ECDIS-järjestelmään (ja elektronisiin merikarttoihin), sisävesien AIS-järjestelmään (tai alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiin yleensä), elektronisiin ilmoittautumisjärjestelmiin ja laivureille tarkoitettuihin ilmoituksiin, tarkoitetaan RIS-direktiivissä määritettyjen teknisten eritelmien mukaisia järjestelmiä.
The following terms are used in connection with river information services in these RIS Guidelines (see also some specific definitions in Chapters 4 and 5).
Näissä RIS-ohjeissa käytetään seuraavia jokitiedotuspalveluihin liittyviä termejä (katso myös lisämääritelmät luvuissa 4 ja 5):
River information services means harmonised information services to support traffic and transport management in inland navigation, including, wherever technically feasible interfaces to other transport modes.
Jokitiedotuspalveluilla (RIS) tarkoitetaan yhdenmukaistettuja tiedotuspalveluja, joilla tuetaan liikenteen ja kuljetusten hallintaa sisävesiliikenteessä, mukaan luettuina liittymät muihin liikennemuotoihin, sikäli kuin se on teknisesti mahdollista.
RIS aim at contributing to a safe and efficient transport process and at utilising the inland waterways to their fullest extent.
Jokitiedotuspalveluilla pyritään parantamaan sisävesiliikenteen turvallisuutta ja tehokkuutta sekä vaikuttamaan siihen, että sisävesiväyliä hyödynnetään mahdollisimman hyvin.
RIS are already in operation in manifold ways.
Jokitiedotuspalvelut toimivat jo monella tavoin.
Explanatory notes:
Huomautuksia:
RIS include interfaces with other transport modes, sea, roads and railways.
Jokitiedotuspalvelut sisältävät liittymiä muiden liikennemuotojen, kuten meri-, tie- ja rautatieliikenteen, kanssa.
Rivers in the context of RIS include all inland waterways and ports as defined in Article 2(1) of the RIS Directive.
Ilmaisulla joet tarkoitetaan jokitiedotuspalvelujen yhteydessä kaikkia sisävesiväyliä ja sisävesisatamia sellaisina kuin ne on määritelty RIS-direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa.
RIS is also the generic term for all individual information services to support inland navigation in a harmonised way.
Jokitiedotuspalveluja käytetään myös yleisterminä kaikille yksittäisille tiedotuspalveluille, joilla tuetaan sisävesiliikennettä yhdenmukaisella tavalla.
RIS collect, process, assess and disseminate fairway, traffic and transport information.
Jokitiedotuspalveluiden avulla kerätään, käsitellään, arvioidaan ja levitetään tietoja väylistä, liikenteestä ja kuljetuksista.
RIS are not dealing with internal commercial activities between one or more of the involved companies, but RIS are open for interfacing with commercial activities.
Jokitiedotuspalvelut eivät koske yritysten välistä sisäistä kaupallista toimintaa, mutta ne ovat avoimia yhteiskäytölle kaupallisten toimien kanssa.
For the purpose of RIS, modern river information systems consist of one or more harmonised IT systems.
Jokitiedotuspalveluissa käytetään nykyaikaisia jokitiedotusjärjestelmiä, jotka koostuvat yhdestä tai useasta yhdenmukaisesta tietotekniikkajärjestelmästä.
An IT system (information technology system) is the totality of human resources, hardware, software, communication means and regulations in order to fulfil the task of processing information.
Tietotekniikkajärjestelmän kokonaisuuden muodostavat ihmiset, laitteistot, ohjelmistot, viestintävälineet ja määräykset, ja sen tarkoituksena on tietojen prosessoiminen.
The RIS area is the formally described area, where RIS are active.
RIS-alue on virallisesti määritetty alue, jolla jokitiedotuspalvelut toimivat aktiivisesti.
A RIS area may comprise the waterways in a geographical river basin, including the territories of one or more countries (e.g. in a situation where a waterway forms the borderline between two countries) (Figure 2.3).
RIS-alue voi kattaa vesiväylät tietyllä maantieteellisellä vesistöalueella, mukaan luettuina ne, jotka ulottuvat usean maan alueelle (esimerkiksi silloin kun vesiväylä muodostaa rajan kahden maan välille) (kuva 2.3).
VTS area with VTS centre
VTS-alue
RIS area with RIS centre
RIS-alue ja RIS-keskus
A RIS centre is the place, where the services are managed by operators.
Operaattorit hallinnoivat palveluja RIS-keskuksessa.
A RIS may exist without a RIS centre (e.g. an Internet service, a buoys service).
Jokitiedotuspalvelut voivat toimia ilman RIS-keskusta (esim. Internet-palveluna, merimerkkipalveluna).
When ship/shore interaction in both ways (e.g. by VHF service) is intended, one or more RIS centres are needed.
Kun tavoitteena on kaksisuuntainen yhteydenpito aluksesta maihin ja päinvastoin (esim. VHF-palveluna), tarvitaan yksi tai useampi RIS-keskus.
If a VTS centre or a lock exists in a RIS area, they may also be used as RIS centres.
Jos RIS-alueella on VTS-keskus tai sulku, myös sitä voidaan käyttää RIS-keskuksena.
It is recommended to concentrate all services in a RIS area into one single RIS centre.
Suositeltavaa on, että kaikki palvelut tietyllä RIS-alueella keskitetään yhteen RIS-keskukseen.
Inland vessel traffic services are a service, implemented by a competent authority, designed to improve the safety and efficiency of vessel traffic and to protect the environment.
Sisävesien VTS-palvelut (alusliikennepalvelut) toteuttaa toimivaltainen viranomainen. Palvelujen tehtävänä on lisätä alusliikenteen turvallisuutta ja tehokkuutta sekä suojella ympäristöä.
The service should have the capability to interact with the traffic and to respond to traffic situations developing in the VTS area.
Palvelulla olisi oltava valmiudet toimia vuorovaikutuksessa liikenteen kanssa ja reagoida muuttuviin liikennetilanteisiin VTS-alueella.
a navigational assistance service is a service to assist on-board navigational decision-making and to monitor its effects.
Navigointiavun tarkoituksena on avustaa aluksella tehtävässä päätöksenteossa ja seurata sen vaikutuksia.
a traffic organisation service is a service to prevent the development of dangerous vessel traffic situations by managing traffic movements and to provide for the safe and efficient movement of vessel traffic within the VTS area (Chapters 4.5 and 5.3.1).
Alusliikenteen järjestelyllä pyritään ehkäisemään vaarallisten alusliikennetilanteiden syntyminen valvomalla alusten liikkeitä ja varmistamalla alusliikenteen turvallinen ja tehokas sujuminen VTS-alueella (luvut 4.5 ja 5.3.1).
Where present, VTS are part of river information services (Figure 2.3).
Jos alueella on sisävesien VTS-palveluja, ne muodostavat osan jokitiedotuspalveluista (kuva 2.3).
Within RIS, Inland VTS belongs to the group of traffic management services with the emphasis on information service and traffic organisation (Chapter 4.5 and 5.3.1).
Jokitiedotuspalveluissa sisävesien VTS-palvelut kuuluvat liikennemuotojen hallintapalveluihin, ja niissä painotetaan tiedotuspalvelua ja alusliikenteen järjestelyä (luvut 4.5 ja 5.3.1).
A VTS area is the delineated, formally declared service area of a VTS.
VTS-alue on rajattu alue, joka on virallisesti vahvistettu VTS-alueeksi.
A VTS area may be subdivided in sub-areas or sectors.
VTS-alue voidaan jakaa osa-alueisiin tai sektoreihin.
A VTS centre is the centre from where the VTS is operated.
VTS-keskuksessa ylläpidetään alusliikennepalvelua.
Each sub-area of the VTS may have its own sub-centre.
Kullakin VTS-alueen osa-alueella voi olla oma keskus.
The competent authority as referred to in Article 8 of the RIS Directive is the authority made responsible for safety, in whole or in part, by the government, including environmental friendliness and efficiency of vessel traffic.
RIS-direktiivin 8 artiklassa tarkoitettu toimivaltainen viranomainen on viranomainen, jonka maan hallitus on nimennyt vastaamaan kokonaan tai osittain alusliikenteen turvallisuudesta, mukaan luettuina ympäristöhaittojen ehkäiseminen ja alusliikenteen tehokkuus.
The competent authority usually has the tasks of planning, arranging funding and of commissioning of RIS.
Toimivaltaisen viranomaisen tehtäviin kuuluvat jokitiedotuspalveluiden suunnittelu, toimeksianto ja niiden rahoituksen järjestäminen.
The RIS authority is the authority with the responsibility for the management, operation and coordination of RIS, the interaction with participating vessels, and safe and effective provision of the service.
RIS-viranomainen on vastuussa jokitiedotuspalveluiden hallinnoinnista, toiminnasta ja koordinoinnista, vuorovaikutuksesta järjestelmään osallistuvien alusten kanssa sekä turvallisen ja tehokkaan palvelun tarjoamisesta.
The users of the services can be described in a number of different groups: skippers, RIS operators, lock/bridge operators, waterway authorities, terminal operators, operators in calamity centres, fleet managers, cargo shippers, consignors, consignees, freight brokers, and supply forwarders.
Jokitiedotuspalvelujen käyttäjät kuuluvat moniin erilaisiin ryhmiin: laivurit, RIS-operaattorit, sulkumestarit, sillanhoitajat, väyläviranomaiset, terminaalioperaattorit, hätäkeskuksen henkilökunta, kalustopäälliköt, laivaajat, lähettäjät, vastaanottajat, rahdinvälittäjät ja huolitsijat.
River information services work on the basis of different information levels.
Jokitiedotuspalvelut toimivat eri tietotasojen perusteella.
Fairway information contains the data of the waterway only.
Väylätiedot sisältävät ainoastaan vesiväylää koskevat tiedot.
Traffic information has the information on vessels in the RIS area.
Liikennetiedot kattavat tiedot aluksista RIS-alueella.
Traffic information can be divided into tactical traffic information and strategic traffic information.
Liikennetiedot voidaan jakaa taktisiin liikennetietoihin ja strategisiin liikennetietoihin.
Traffic information is provided by traffic images.
Liikennetiedot toimitetaan liikennetilannekuvina.
There are three levels of information:
Tietoja on kolmentasoisia:
Fairway information (FI) contains geographical, hydrological, and administrative information regarding the waterway (fairway) in the RIS area that is required by the RIS users to plan, execute and monitor a voyage.
Väylätiedot (FI) sisältävät RIS-alueella sijaitsevia vesiväyliä (kulkuväyliä) koskevia maantieteellisiä, hydrologisia ja hallinnollisia tietoja, joita RIS-käyttäjät tarvitsevat matkan suunnittelussa, toteutuksessa ja seurannassa.
Fairway information is one-way information: shore to ship or shore to office (users’ office).
Väylätiedotus on yksisuuntaista tiedotusta: maalta alukselle tai maalta toimistoon (käyttäjän toimistoon).
Tactical traffic information (TTI) is the information affecting the skipper's or the VTS operator's immediate decisions with respect to navigation in the actual traffic situation and the close geographic surroundings.
Taktiset liikennetiedot (TTI) ovat tietoja, jotka vaikuttavat aluksen ohjaajan tai alusliikenneohjaajan välittömiin navigointipäätöksiin käytännön liikennetilanteessa ja maantieteellisessä lähiympäristössä.
A tactical traffic image contains position information and specific vessel information of all targets detected by a radar and presented on an electronic navigational chart, and — if available — enhanced by external traffic information, such as the information delivered by an Inland AIS.
Taktinen tilannekuva sisältää sijaintitiedot sekä aluksia koskevat erityiset tiedot kaikista tutkalla havaituista kohteista. Kuva esitetään elektronisella merikartalla, ja sitä täydennetään mahdollisuuksien mukaan muilla liikennetiedoilla, esimerkiksi sisävesien AIS-järjestelmästä saatavilla tiedoilla.
TTI may be provided on board a vessel or on shore, e.g. in a VTS centre.
Taktisia liikennetietoja voidaan antaa aluksella tai mantereella, esim. VTS-keskuksessa.
Strategic traffic information (STI) is the information affecting the medium and long term decisions of RIS users.
Strategiset liikennetiedot (STI) ovat tietoja, jotka vaikuttavat jokiliikenteen tiedotuspalvelujen käyttäjien keskipitkän ja pitkän aikavälin päätöksiin.
A strategic traffic image contributes to the planning decision capabilities regarding a safe and efficient voyage.
Strategisella tilannekuvalla parannetaan valmiuksia tehdä suunnittelupäätöksiä turvallista ja tehokasta matkaa varten.
A strategic traffic image is produced in a RIS centre and delivered to the users on demand.
Strateginen tilannekuva laaditaan RIS-keskuksessa ja toimitetaan käyttäjille pyydettäessä.
A strategic traffic image contains all relevant vessels in the RIS area with their characteristics, cargoes and positions, stored in a database and presented in a table or on an electronic map.
Strateginen tilannekuva osoittaa kaikki RIS-alueella olevat alukset ja niiden ominaisuudet, lastin ja sijainnin. Tiedot on tallennettu tietokantaan, ja ne esitetään taulukossa tai elektronisena karttana.
Strategic traffic information may be provided by a RIS/VTS centre or by an office.
Strategiset liikennetiedot voi toimittaa RIS/VTS-keskus tai jokin toimisto.
Vessel tracking means the function of maintaining status information of the vessel, such as the current position and characteristics, and — if needed — combined with information on cargo and consignments.
Alusten paikannuksella tarkoitetaan toimintaa, jolla ylläpidetään tietoja aluksen tilasta, kuten senhetkisestä sijainnista ja ominaisuuksista sekä tarvittaessa lastista ja tavaralähetyksistä.
Vessel tracing means the retrieving of information concerning the whereabouts of the vessel and — if needed — information on cargo, consignments and equipment.
Alusten seurannalla tarkoitetaan tietojen hakemista aluksen sijainnista ja tarvittaessa sen lastista, tavaralähetyksistä ja laitteista.
Part of this service can be fulfilled for example by Inland AIS.
Tästä palvelusta voidaan huolehtia osittain esimerkiksi sisävesien AIS-järjestelmällä.
Other parts can be fulfilled by an electronic ship reporting system.
Muista osista voidaan huolehtia elektronisen alusten ilmoitusjärjestelmän avulla.
PARTICIPATING VESSELS
JÄRJESTELMÄÄN OSALLISTUVAT ALUKSET
Vessels navigating in a RIS area shall make use of mandatory services and are recommended to make use as far as possible of the information provided by RIS and relevant services.
RIS-alueella liikennöivien alusten on käytettävä pakollisia palveluja ja niitä kehotetaan käyttämään mahdollisimman suuressa määrin jokitiedotuspalveluiden ja muiden tarkoituksenmukaisten palveluiden avulla saatuja tietoja.
Decisions concerning the actual navigation and the manoeuvring of the vessel remain within the responsibility of the skipper.
Aluksen navigointia ja manöövereitä koskevat päätökset ovat edelleen laivurin vastuulla.
Any information provided by the RIS cannot replace any decision made by the skipper.
Jokitiedotuspalveluista saadut tiedot eivät voi korvata laivurin tekemiä päätöksiä.
Depending on the level of information available and on the requirements of the competent authority, the vessels (except pleasure craft) are recommended to be equipped step by step with (see Chapter 4.8):
Käytettävissä olevien tietojen tasosta ja toimivaltaisen viranomaisen vaatimuksista riippuen suositellaan, että alukset (huvialuksia lukuun ottamatta) varustetaan vaiheittain seuraavilla (katso luku 4.8):