natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Between 2000 and 2002, these two main areas of activity were allocated to two newly created subsidiaries of Schneider AG: Schneider Electronics AG (‘SE’), which continued the television set production, and Schneider Laser Technologies AG (‘SLT’).
Kumpikin toiminta-ala siirrettiin vuosina 2000–2002 kahdelle vasta perustetulle Schneider AG:n tytäryhtiölle, Schneider Electronics AG:lle, jäljempänä ’SE’, jonka toiminta-alaksi tuli televisioiden valmistus, ja Schneider Laser Technologies AG:lle, jäljempänä ’SLT’.
The LfA, a public bank having as its object the promotion of regional economic development, had held shares in Schneider AG since 1998.
LfA, jonka tehtävä on alueellisen talouselämän edistäminen, oli vuodesta 1998 omistanut osuuden Schneider AG:sta.
In 1999/2000, the LfA was the biggest shareholder, holding 35,6 % of the shares.
Vuosina 1999 ja 2000 LfA oli 35,6 prosentin osuudella yhtiön suurin omistaja.
Lehman Brothers, a private investment bank, held 26,6 %, Gebr.
Yksityisellä investointipankilla, Lehman Brothersilla, oli 26,6 prosentin osuus, Gebr.
Schneider GmbH & Co. KG 14,6 % and other private investors 23,2 %.
Schneider GmbH & Co. KG:lla 14,6 prosentin osuus ja muilla yksityisillä sijoittajilla 23,2 prosenttia.
At that time, the market had high expectations of Schneider AG's future success as a result of its leading role in laser display technology.
Markkinoiden odotukset Schneider AG:n menestymismahdollisuuksista olivat tuolloin erittäin myönteiset, koska yritys oli lasernäyttötekniikan alalla johtavassa asemassa.
Between 1998 and 2000, Schneider AG's share price increased almost tenfold, and between 1999 and 2000 it increased by about two and a half times.
Vuosina 1998–2000 Schneiderin osakekurssi nousi melkein kymmenkertaiseksi, vuodesta 1999 vuoteen 2000 noin kaksi ja puolikertaiseksi.
This positive view of the company's future was shared by the second biggest investor, Lehman Brothers, as evidenced by a study issued in April 2000 which explained that break-even in the field of production of consumer electronics was expected by the end of 2000, whereas break-even in laser display technology was expected for Q4 of 2001.
Myös yrityksen toiseksi suurin sijoittaja, Lehman Brothers, jakoi nämä myönteiset tulevaisuuden odotukset, kuten vuoden 2000 huhtikuussa tehty tutkimus osoittaa. Tutkimuksessa ennakoitiin voittoa saatavan viihde-elektroniikasta vuoden 2000 lopussa ja lasernäyttötekniikasta vuoden 2001 viimeisellä vuosineljänneksellä.
Lehman Brothers bought [...] shares from the LfA between mid-1999 and mid-2000.
Lehman Brothers osti vuoden 1999 puolivälin ja vuoden 2000 puolivälin välisenä aikana LfA:lta […] osaketta.
However, the companies did not perform as expected.
Yritysten tulokset eivät kuitenkaan kehittyneet odotetulla tavalla.
SE produced television sets of a lower quality range and could not compete with low-price products imported mainly from Asia.
SE tuotti laadultaan heikohkoja televisioita eikä pystynyt kilpailemaan ennen kaikkea Aasiasta tulevan halpatuonnin kanssa.
Since no income could be derived from the television set business, Schneider AG ran out of funds needed by SLT to continue its laser technology activities, which progressed much more slowly than originally expected.
Kun väritelevisioiden valmistus ei tuottanut voittoa, Schneider AG:lla ei ollut varoja, joita SLT olisi tarvinnut jatkaakseen laserteknologiaa koskevaa työtään, ja tämän takia työ eteni huomattavasti hitaammin kuin alun perin odotettiin.
A first prototype was available only in May 2000, much later than scheduled, and it was suitable only for industrial use.
Ensimmäinen prototyyppi oli käytettävissä vasta toukokuussa 2000, mikä oli suunniteltua paljon myöhemmin, ja se oli tarkoitettu vain teolliseen käyttöön.
By 2002, the company had not succeeded in developing a product suitable for the private consumer, the actual economic aim of SLT.
Vuoteen 2002 mennessä yritys ei ollut kehittänyt yhtään yksityiselle kuluttajalle tarkoitettua tuotetta, mikä oli kuitenkin SLT:n varsinainen taloudellinen tavoite.
In March 2002, three separate sets of insolvency proceedings were initiated in respect of Schneider AG and its two subsidiaries.
Maaliskuussa 2002 aloitettiin kolme erillistä maksukyvyttömyysmenettelyä, Schneider AG:n ja sen kahden tytäryhtiön.
The insolvency administrator sold the assets of Schneider AG and SE to the Chinese electronics company TCL, and the assets of SLT to Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbH (‘LOS’).
Pesänhoitaja myi Schneider AG:n ja SE:n omaisuuden kiinalaiselle elektroniikkayritykselle TCL:lle ja SLT:n omaisuuden Jenoptik Laser, Optik, Systeme GmbH:lle, jäljempänä ’LOS’.
TCL and LOS had made the highest respective offers.
TCL ja LOS olivat kumpikin tehneet korkeimmat tarjoukset.
THE FINANCIAL MEASURES
RAHOITUSTOIMENPITEET
In its decision to initiate the procedure, the Commission expressed doubts as to the compatibility of the following two sets of measures.
Aloittaessaan menettelyn komissio ilmaisi epäilyksiä seuraavien kahden toimenpiteen yhdenmukaisuudesta sääntöjen kanssa.
THE THREE LFA LOANS
KOLME LFA:N LAINAA
The three LfA loans were part of a package agreed in autumn 1999 between the LfA, Lehman Brothers, the complainant and a pool of banks.
LfA:n kolme lainaa olivat osa LfA:n, Lehman Brothersin, kantelijan ja pankkien yhteenliittymän syksyllä 1998 yhdessä sopimaa kokonaissuunnitelmaa.
Germany explained that, in 1998, the company had to face losses because the attempt to increase sales of television sets through the specialised retail channel had failed.
Saksa on ilmoittanut, että yritys tuotti vuonna 1998 tappiota, kun se oli tuloksetta yrittänyt lisätä televisioiden myyntiä alan vähittäiskaupassa.
The management therefore decided to restructure the company and to reinforce the OEM (original equipment manufacturer) business.
Johto päätti tästä syystä tehdä yrityksessä rakenneuudistuksen ja vahvistaa OEM (original equipment manufacturer) -liiketoimintaa.
Liquidity was needed to finance the restructuring, prefinance the production for large-scale orders and cover the losses.
Yritys tarvitsi käteisvaroja rahoittaakseen rakenneuudistuksen ja ennakolta suurtilausten tuotannon sekä kattaakseen tappiot.
The first LfA loan (‘loan 1’) amounted to EUR 2,1 million and was granted in September 1999. The interest rate was [...] %.
LfA:n ensimmäinen laina, jäljempänä ’laina 1’, oli suuruudeltaan 2,1 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin syyskuussa 1999 […]* prosentin korolla.
The second loan (‘loan 2’) amounted to EUR 5,1 million and was also granted in September 1999. The interest rate was [...] %.
LfA:n toinen laina, jäljempänä ’laina 2’, oli suuruudeltaan 5,1 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin samoin syyskuussa 1999 […]* prosentin korolla.
The third loan (‘loan 3’) amounted to EUR 5,6 million, was granted in February 2000 and the interest rate was [...] %.
LfA:n kolmas laina, jäljempänä ’laina 3’, oli suuruudeltaan 5,6 miljoonaa euroa, ja se myönnettiin helmikuussa 2000 […]* prosentin korolla.
The first two loans were granted for a duration of one year, while loan 3 was granted until 31 December 2001, i.e. for almost two years.
Ensimmäiset kaksi lainaa myönnettiin yhden vuoden ajaksi ja kolmas laina 31 päivään joulukuuta 2001, joten sen laina-aika oli melkein kaksi vuotta.
Loan 1 was secured by several collateral items such as a charge on land, the cession of receivables and a product property transfer by way of security.
Lainan 1 vakuuksina olivat pääasiassa kiinnelainat, saatavien kokonaissiirrot ja yrityskiinnitys.
These collateral items were ranked below the securities granted to the pool banks, whose loans had been granted earlier.
Nämä vakuudet olivat kuitenkin toissijaisia pankkien yhteenliittymän saataviin nähden, sillä yhteenliittymän lainat olivat jo olemassa ennen näitä lainoja.
Loans 2 and 3 were not secured by any collateral.
Lainat 2 ja 3 myönnettiin ilman eri vakuuksia.
Germany explained that securities had been replaced by a higher interest rate.
Saksa on ilmoittanut, että vakuuksien sijaan sovittiin käytettävän korkeaa korkoprosenttia.
The actual value of securities for the LfA as a shareholder was very limited because it was likely that the shareholder loan would be treated as equivalent to a capital injection under German law (Section 30 of the Law concerning Companies with Limited Liability).
Vakuuksien arvo LfA:lle Schneider AG:n osakkaana oli erittäin vähäinen, sillä Saksan oikeuden mukaan osakaslainaa pidetään suurella todennäköisyydellä lisäsuorituksena yhtiöpääomaan (Saksan osakeyhtiölain 30 §).
The contributions by the private parties to the package were as follows:
Yksityisten osakkaiden osuus kokonaissuunnitelmassa oli seuraava:
Lehman Brothers first injected EUR 25 million into the firm at the end of 1999 to purchase the shares in SLT until then held by Daimler Chrysler and (ii) was lead investor in a further capital increase in February 2000 by an additional EUR 46 million for the financing of the further development of the laser business.
Lehman Brothers toi ensinnäkin yritykseen vuoden 1999 lopussa 25 miljoonaa euroa ostamalla tähän saakka Daimler-Chryslerin omistuksessa olleita SLT:n osakkeita ja vahvisti tämän lisäksi edelleen yhtiön pääomapohjaa helmikuussa 2000 sijoittamalla pääsijoittajana 46 miljoonaa euroa laserliiketoiminnan jatkokehittämiseen.
The pool of private banks had granted Schneider AG a credit line of EUR 31 million in 1998. The agreed interest rate was [...] %.
Yksityinen pankkien yhteenliittymä oli vuonna 1998 myöntänyt Schneider AG:lle 31 miljoonan euron luoton, jonka korko oli […]* prosenttia.
This credit line was expressly upheld in September 1999 as part of the package.
Tämän luoton voimassa pitämisestä sovittiin nimenomaisesti osana kokonaissuunnitelmaa syyskuussa 1999.
Germany explained that it had no information as to any deviation by the other pool banks from the originally agreed interest rate of [...] %.
Saksan ilmoituksen mukaan sillä ei ole tietoja siitä, että muut yhteenliittymän pankit olisivat poikenneet alun perin sovitusta […]* prosentin korosta.
The complainant provided a shareholder loan amounting to EUR 7,7 million on the same conditions as the pool banks.
Kantelija antoi käyttöön 7,7 miljoonan euron suuruisen osakaslainan samoin ehdoin kuin pankkien yhteenliittymä.
THE R&D SUBSIDIES
T&K-TUET
In 1994 and 1997, the BFS provided two grants to Schneider AG totalling EUR 9050121,88.
Bayerische Forschungsstiftung (BFS) myönsi vuosina 1994 ja 1997 Schneider AG:lle kaksi tukea, joiden yhteismäärä oli 9050121,88 euroa.
Project 1 (‘Laser-Display-Technologie’)
Hanke 1 (Lasernäyttöteknologia)
The first subsidy amounted to EUR 6498468,68. It was granted on 16 December 1994 with the aim of co-financing the ‘Laser-Display-Technologie’ project (‘project 1’).
Ensimmäinen 6498468,68 euron tuki myönnettiin 16 päivänä joulukuuta 1994, ja sillä rahoitettiin osa lasernäyttöteknologiahankkeen (”Laser-Display-Technologie”, jäljempänä’hanke 1’) kustannuksista.
The aid was disbursed in several instalments over the lifetime of the project, i.e. between January 1995 and June 1997.
Tuki maksettiin useammassa erässä hankkeen toteutusaikana, eli tammikuun 1995 ja heinäkuun 1997 välisenä aikana.
Eligible costs amounted to EUR 12484972,74, while the aid intensity amounted to 48,9 %.
Tukikelpoiset kustannukset olivat 12484972,74 euroa, joten tuki-intensiteetti oli 48,9 prosenttia.
Project 1 focused on creating the bases for new working methods for the projecting of large, high-resolution colour images for different applications and the scientific and technological bases for the individual components of the future system.
Hankkeen 1 tavoitteena oli kehittää uusien työtapojen perusteet suurten teräväpiirtovärikuvien projisointiin erilaisissa sovellutuksissa ja myöhemmän järjestelmän yksittäisten osien tieteellis-teknologiset perusteet.
The following project costs were taken into account when granting the aid:
Seuraavat hankekustannukset otettiin huomioon tukea myönnettäessä.
Project element
Hankekustannukset
Cost in EUR
Kustannukset (EUR)
Personnel costs (incl. travelling expenses)
Henkilöstökustannukset (myös matkakulut)
Other operating expenses (material and supplies)
Muut käyttökustannukset (materiaalit ja tarvikkeet)
Cost of instruments and equipment
Laitteet ja varusteet
Cost of research by third parties
Kolmansien osapuolten tekemä tutkimus
Additional overheads
Muut yleiskulut
Germany has confirmed that the costs were incurred directly as a result of the research project.
Saksa on vahvistanut, että kustannukset liittyvät välittömästi tutkimushankkeeseen.
In accordance with the grant agreements, the results of the project were presented to a broad public and made generally available.
Tukisopimuksen mukaisesti hankkeen tulokset julkistettiin laajalti ja annettiin yleiseen käyttöön.
The BFS also financed 100 % of a ‘blue laser’ research project carried out by the University of Würzburg.
BFS rahoitti lisäksi Würzburgin yliopiston hankkeen ”Blauer Laser” kokonaisuudessaan.
Project 2 (‘Laser-Display-Technologie — Systemintegration und Prototypen’)
Hanke 2 (Lasernäyttöteknologia — järjestelmäintegraatio ja prototyypit)
The second grant amounted to EUR 2551653,20 and was awarded on 23 July 1997.
Toinen, 2551653,20 euron suuruinen tuki myönnettiin 23 päivänä heinäkuuta 1997.
It was intended to finance the project ‘Laser-Display-Technologie — Systemintegration und Prototypen’ (‘project 2’), which followed project 1.
Sillä rahoitettiin hankkeeseen 1 liittyvää hanketta ”Lasernäyttöteknologia — järjestelmäintegraatio ja prototyypit” (”Laser-Display-Technologie — Systemintegration und Prototypen”, jäljempänä ’hanke 2’).
The aid was disbursed in several instalments over the project's lifetime, i.e. between April 1997 and September 1999.
Tuki maksettiin useammassa erässä hankkeen toteutusaikana, eli huhtikuun 1997 ja syyskuun 1999 välisenä aikana.
The planned eligible costs amounted to EUR 5103293,22, with the result that the aid intensity amounted to 50 %.
Tukikelpoiset menot arvioitiin 5103293,22 euroksi, mikä merkitsi 50 prosentin tuki-intensiteettiä.
Project 2 concerned further elaboration on the results of project 1 and the attempt to integrate the individual key components into an overall system.
Hankkeen 2 puitteissa oli tarkoitus kehittää edelleen hankkeen 1 tuloksia, minkä lisäksi yritettäisiin integroida tärkeimmät yksittäiset osat kokonaisjärjestelmäksi.
It comprised studies into image production with picosecond impulse lasers, laser resistance of the individual components and basic research into the miniaturisation of monochrome laser systems.
Työt käsittivät lisäksi tutkimukset, jotka koskivat kuvan tuottamista pikosekunnin pulssilaserilla, yksittäisten osien laserkestävyyttä sekä monokromaattisten laserjärjestelmien miniatyrisointia.
Cost in euro
Kustannukset (euroina)
Personnel costs
Henkilöstökustannukset
Upon request, user rights had to be granted at market rates.
Käyttöoikeudet oli pyydettäessä annettava markkinaehdoin.
REASONS FOR INITIATING THE FORMAL INVESTIGATION PROCEDURE
MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN PERUSTEET
As regards the three loans, the Commission expressed its initial view that they probably fulfilled the market economy investor test.
Komissio oli mainittujen kolmen lainan osalta alustavasti sitä mieltä, että ne todennäköisesti myönnettiin markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisesti.
However, more detailed information was missing in order to enable to Commission to finalise its assessment.
Komissio tarvitsee kuitenkin tarkempia tietoja voidakseen tehdä lopullisen arvioinnin.
The Commission further doubted that the R&D grants for the two laser technology projects were compatible with the state aid rules.
Lisäksi komissio epäilee, ovatko molemmat laserteknologiahankkeet yhteisön tukisääntöjen mukaisia.
COMMENTS FROM THIRD PARTIES
KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
No comments were submitted by third parties.
Kolmannet osapuolet eivät esittäneet huomautuksia.
In its comments on the initiation of the formal investigation procedure, Germany argued that the loans did not constitute state aid because they fulfilled the market economy investor test.
Menettelyn aloittamisesta antamissaan huomautuksissa Saksa katsoi, että lainat eivät muodosta valtiontukea, koska niiden osalta oli noudatettu markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta.
As regards the R&D grants, Germany expressed the opinion that both projects qualified as industrial research and that their subsidisation to the tune of up to 50 % of the eligible cost was therefore compatible with the state aid rules applicable to R&D grants at the time the respective aid awards were made.
T&K-tuista Saksa totesi katsovansa, että kumpaakin hanketta oli pidettävä teollisena tutkimuksena ja näin ollen tukien osuus, eli enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, on niiden T&K-tukia koskevien sääntöjen mukainen, jotka olivat voimassa yksittäisten tukien myöntämisajankohtana.
With regard to project 2, Germany emphasized that the title of the project — ‘system integration and prototypes’ — was misleading and that the project had the aim of further deepening research into individual components of the project.
Hankkeesta 2 Saksa ilmoitti, että hankkeen nimi ”Järjestelmäintegraatio ja prototyypit” on harhaanjohtava, koska hankkeen tavoitteena oli yksittäisten osien tarkempi tutkimus.
THE LFA LOANS
LFA-LAINAT
STATE AID
VALTIONTUET
Pursuant to Article 87 of the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the common market.
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
In order to determine whether shareholder loans granted by a public authority constitute state aid within the meaning of Article 87 of the EC Treaty, it is necessary to consider whether in similar circumstances a market economy investor might have provided loans on conditions comparable to the ones granted by the public authority.
Jotta voitaisiin selvittää, ovatko valtion laitosten antamat osakaslainat valtiontukea EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan tarkoittamassa merkityksessä, on tutkittava, olisiko markkinatalouden ehdoilla toimiva sijoittaja myöntänyt lainat samoin ehdoin vastaavissa olosuhteissa.
The Commission considers that there are strong indicators that the three loans did not constitute state aid because the market economy investor test is fulfilled.
Komissio katsoo, että moni asia tukee näkemystä, jonka mukaan nämä kolme lainaa eivät muodosta valtiontukea, koska niiden osalta on noudatettu markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta.
The information available to the Commission indicates that granting loans to Schneider AG with interest rates of between [...] %, [...] % and [...] % (Commission reference rate 4,76 %), later increased to [...] %, [...] % and [...] % (Commission reference rate 5,7 %), was not economically irrational in the given circumstances of 1999/2000.
Ensinnäkin komission käytettävissä olevien tietojen mukaan vuosina 1999 ja 2000 vallinneissa olosuhteissa oli järkevää myöntää Schneider AG:lle lainaa koroilla, jotka olivat […]*, […]* ja […]* prosentin välillä (komission viitekorko oli 4,76 prosenttia) ja jotka myöhemmin korotettiin […]*, […]* ja […]* prosenttiin (komission viitekorko 5,7 prosenttia).
The trust of the market in future profits by Schneider AG, mainly through a leading position in the laser technology business, is evidenced for instance by the almost tenfold increase in the price of Schneider shares between 1998 and 2000 and by the very favourable study by the strategic investment bank Lehman Brothers, which purchased an additional [...] shares in Schneider AG during that period.
Markkinoiden luottamus Schneider AG:n tuleviin voittoihin — mikä johtui lähinnä sen asemasta johtavana laserteknologiayrityksenä — kävi ilmi muun muassa siitä, että Schneiderin osakekurssi nousi vuosina 1998–2000 melkein kymmenkertaiseksi ja strateginen investointipankki Lehman Brothers osti tänä aikana erittäin myönteisen tutkimuksen jälkeen […]* Schneider AG:n osaketta lisää.
In July 2000, about 50 % of the capital was held by about 40 strategic investors.
Heinäkuussa 2000 yhtiöpääomasta noin 50 prosenttia oli noin 40 strategisen sijoittajan omistuksessa.
Secondly, compared with the behaviour of the private shareholder Lehman Brothers, the behaviour of the LfA was much more cautious.
Toiseksi LfA menetteli huomattavasti varovaisemmin kuin yksityinen osakas Lehman Brothers.
Thirdly, the LfA interest rates were higher than the rates of the pool banks, both at the time of the original grant of the loans (September 1999 and February 2000) and at the time of the loans' prolongation (September and December 2002).
Kolmanneksi LfA:n perimät korot olivat sekä alkuperäisiä lainoja myönnettäessä (syyskuussa 1999 ja helmikuussa 2000) että myöhemmin lainoja jatkettaessa (syys- ja joulukuussa 2002) korkeampia kuin pankkien yhteenliittymän perimät korot.
Nevertheless, some doubts persist as to the nature of the loans.
Lainojen luonteesta on edellä esitetystä huolimatta kuitenkin edelleen olemassa eräitä epäilyksiä.
Due to the role of the LfA in promoting the regional economy and on the basis of the information currently available, the Commission cannot exclude that the purpose of the investment was to bridge a difficult period for Schneider AG and to save jobs in the region.
Kun otetaan huomioon LfA:n tehtävä, joka on edistää alueen talouselämää, ja käytettävissä olevat tiedot, komissio ei voi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että sijoituksen tarkoituksena oli saattaa Schneider AG vaikeiden aikojen yli ja pelastaa alueen työpaikkoja.
Further, it is unclear whether the higher interest rates were sufficient to compensate for the lack of collateral.
Lisäksi on epäselvää, riittikö korkeampi korkoprosentti tasapainottamaan puuttuvat vakuudet.
Schneider AG was in a difficult financial situation at the time the loans were granted and it was not impossible that the laser technology might fail.
Schneider AG oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa, kun lainat myönnettiin, ja oli mahdollista, että laserteknologiassa epäonnistuttaisiin.
But the question whether the increased interest rates were sufficient to counterbalance this risk is difficult to assess.
On vaikea arvioida sitä, riittikö korkeampi korkotaso kattamaan tämän riskin.
DECISION WITHOUT OBJECT
AIHEETON PÄÄTÖS
The Commission is of the opinion that the question whether the LfA loans qualified as state aid can be left open.
Komission näkemyksen mukaan voidaan jättää avoimeksi se, onko LfA:n lainassa kyse valtiontuesta vai ei.
Even if they had to be considered incompatible state aid, a negative decision ordering the aid's recovery would be without object since there is no undertaking existing any more which would have benefited, either directly or indirectly, from the alleged state aid.
Vaikka lainat luokiteltaisiin sääntöjenvastaiseksi valtiontueksi, kielteinen päätös tukien takaisin perimiseksi olisi aiheeton, koska enää ei ole olemassa yhtään yritystä, joka olisi suoraan tai epäsuorasti hyötynyt otaksutusta valtiontuesta.
The formal beneficiary of the loans was Schneider AG.
Lainojen varsinainen edunsaaja oli Schneider AG.
SE and SLT were created only after the loans had been granted, but there is no reason to exclude that they benefited from the loans.
SE ja SLT perustettiin vasta lainojen myöntämisen jälkeen, vaikkakaan sitä ei voida sulkea pois, etteivätkö ne olisi hyötyneet lainoista.
The insolvency proceedings against the three Schneider companies were initiated in March 2002, and all three companies were liquidated.
Maksukyvyttömyysmenettely kolmea Schneider-yritystä vastaan aloitettiin maaliskuussa 2002, ja kaikki kolme yritystä purettiin.
The loan debt was included in the insolvent estate.
Lainavelka sisällytettiin selvitettävään pesään.