natgillin/translations-raw huggingface dataset:
NSAB stands by the arguments advanced in its complaint and supplementary submissions and agrees with the allegations as set out in the opening Decision.
NSAB pitää kiinni näkökannastaan, jonka se esitti kantelussaan ja sitä täydentävissä huomautuksissa, ja yhtyy menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyihin väitteisiin.
It doubts, however, whether the figures communicated by the Swedish authorities in response to the opening Decision correspond to all payments made by SVT to Teracom and whether they give a fair and accurate picture of the amounts actually being paid.
Se kuitenkin epäilee, etteivät luvut, jotka Ruotsin viranomaiset esittivät menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa, välttämättä kata kaikkia SVT:n Teracomille maksamia maksuja, eivätkä siten anna oikeudenmukaista ja todellista kuvaa maksetuista määristä.
It therefore urges the Commission to demand further information and explanations from the Government.
Tämän vuoksi NSAB kehottaa komissiota pyytämään hallitukselta lisätietoja ja selvennyksiä.
With regard to the Government's arguments in favour of digital terrestrial broadcasting as against digital satellite broadcasting, NSAB notes that in some neighbouring countries there are only relatively few households that cannot receive satellite broadcasts.
Mitä tulee hallituksen kantaan digitaalisten maanpäällisten lähetysten eduista digitaalisiin satelliittilähetyksiin verrattuna, NSAB toteaa tietyissä naapurimaissa olevan verrattain vähän kotitalouksia, jotka eivät pysty ottamaan vastaan satelliittilähetyksiä.
In addition, it points out that in countries such as, for example, Finland 10 % of households within adequate digital terrestrial network coverage experience reception problems.
Lisäksi NSAB huomauttaa, että joissakin maissa, esimerkiksi Suomessa, 10 prosentilla kotitalouksista on vaikeuksia lähetysten vastaanottamisessa myös alueilla, joilla digitaalisen maanpäällisen verkon kattavuus on riittävä.
It states further that, according to the BBC, 25 % of households in the United Kingdom cannot watch digital terrestrial television owing to poor aerial installations.
NSAB toteaa vielä, että BBC:n mukaan Isossa-Britanniassa 25 prosenttia kotitalouksista ei pysty katselemaan digitaalisia maanpäällisiä televisiolähetyksiä heikkojen antennijärjestelmien vuoksi.
Finally, NSAB questions the neutrality of the report by Öhrlings PriceWaterhouseCoopers (‘PWC’) concerning the capital injection to the Teracom Group.
Lopuksi NSAB epäilee, ettei Öhrlings PriceWaterhouseCoopers’in (PWC) raportti Teracom-konsernille myönnetystä lisäpääomasta olisi puolueeton.
It also claims that the report based its business forecast for Teracom on some over-optimistic assumptions, for example with respect to the expected number of subscribers.
NSAB väittää myös, että raportissa esitetty Teracomin liiketoimintaa koskeva ennuste perustuu tiettyihin aivan liian optimistisiin oletuksiin muun muassa tulevasta tilaajamäärästä.
Telenor Broadcast does not take a position on whether the alleged measures in the present case constitute State aid.
Telenor Broadcast ei ota kantaa siihen, ovatko tässä asiassa tarkoitetut toimenpiteet valtiontukea.
However, it stresses that aid provided to the digital terrestrial platform will put other platform operators at a competitive disadvantage; both in the distribution markets, where television services are offered to consumers, and in the transmission markets, where infrastructure transmission capacity is offered to broadcasters.
Sitä vastoin se korostaa, että digitaaliselle maanpäälliselle lähetysjärjestelmälle myönnettävä tuki asettaa muiden järjestelmien operaattorit epäedulliseen kilpailuasemaan niin jakelumarkkinoilla, joilla televisiopalvelut tarjotaan kuluttajille, kuin lähetysmarkkinoillakin, joilla lähetysinfrastruktuuria tarjotaan televisioyhtiöille.
Teracom (including Boxer) is active as a provider of both transmission services to broadcasters and television services to consumers, and will be able to use the State aid to subsidise both activities.
Teracom (mukaan luettuna Boxer) tarjoaa sekä lähetyspalveluja televisioyhtiöille että televisiopalveluja kuluttajille, ja se voi käyttää valtiontukea kumpaakin toimintamuotoa varten.
In the downstream television distribution market this can be done either by offering the television services at lower prices or offering more set-top-boxes than would otherwise be economically feasible without the State aid.
Televisio-ohjelmistojen jakeluketjun myöhemmässä vaiheessa tämä tapahtuu joko tarjoamalla televisiopalveluja edullisemmin hinnoin tai tarjoamalla suurempi määrä digisovittimia kuin olisi kannattavaa tarjota ilman valtiontukea.
According to Telenor Broadcast, this is of critical importance at this stage of the development towards a single market for all platforms.
Telenor Broadcastin mukaan tällä seikalla on tässä vaiheessa ratkaisevan tärkeä merkitys, kun pyritään luomaan kaikki järjestelmät kattavat yhteiset markkinat.
Telenor Broadcast also raises the question whether the obligation for SVT to cover 99,8 % of the Swedish population via the terrestrial network in itself constitutes State aid, and questions whether terrestrial transmission is the most cost-efficient means of distributing television.
Telenor Broadcast kysyy myös, eikö SVT:n velvoite tavoittaa maanpäällisen verkon kautta 99,8 prosenttia Ruotsin väestöstä jo sinänsä merkitse valtiontukea, ja kyseenalaistaa sen, että maanpäälliset lähetykset olisivat edullisin tapa televisio-ohjelmistojen jakelua varten.
TeliaSonera does not take a position on whether the alleged measures in the present case are compatible with the EC Treaty.
TeliaSonera ei ota kantaa siihen, ovatko tässä valtiontukiasiassa tarkoitetut toimenpiteet EY:n perustamissopimuksen mukaisia.
However, it emphasises the importance of competitive neutrality among various technical infrastructures in the television distribution marketplace.
Se kuitenkin korostaa eri teknisten infrastruktuurien välisen puolueettoman kilpailun tärkeyttä televisio-ohjelmistojen jakelumarkkinoilla.
UGC does not take a position on whether the alleged measures in the present case are compatible with the EC Treaty.
UGC ei ota kantaa siihen, ovatko tässä valtiontukiasiassa tarkoitetut toimenpiteet EY:n perustamissopimuksen mukaisia.
At the same time, however, it strongly supports the Commission's investigation.
Samalla se kuitenkin tukee voimakkaasti komission tutkimusta.
It further maintains that State-sponsored competition can only serve to distort the market.
Lisäksi se katsoo, että kilpailu valtion tuella väistämättä vääristää markkinoita.
In its view, there can be no justification for State involvement in the development of digital terrestrial television based on a public interest argument.
UGC:n mukaan digitaalisen maanpäällisen television kehittämisen yhteydessä valtiontukea ei voida perustella viittaamalla yleiseen etuun.
Should it be in the public interest to provide digital television, there are many alternative infrastructures that can do so.
Vaikka digitaalisen television saatavuus olisikin yleinen etu, sen toteuttamiseksi on olemassa useita vaihtoehtoisia järjestelmiä.
Viasat welcomes the Commission's investigation and takes the view that it is clear from the opening Decision that Teracom (including Boxer) has received considerable funding from State resources which constitute unlawful State aid.
Viasat suhtautuu komission tutkimukseen myönteisesti ja katsoo, että menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä käy selvästi ilmi Teracomin (Boxer mukaan luettuna) saaneen valtion varoista merkittävästi rahoitusta, joka on sääntöjenvastaista valtiontukea.
It fully agrees with the conclusions in the opening Decision.
Viasat yhtyy täysin kaikkiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyihin päätelmiin.
According to Viasat, satellite transmission is a much more cost-efficient distribution platform and the choice by the Government to favour the terrestrial network will lead to a reduction of consumer choice and lower quality of available products.
Viasat katsoo, että satelliittilähetys on paljon edullisempi lähetysjärjestelmä ja että hallituksen päätös tukea maanpäällistä verkkoa vähentää kuluttajien valinnanmahdollisuuksia ja heikentää tarjolla olevien tuotteiden laatua.
COMMENTS FROM SWEDEN
RUOTSIN HUOMAUTUKSET
In its 29 October response, the Government takes the view that there has been no aid to Teracom in contravention of Sweden's obligations under the EC Treaty.
Hallitus katsoo 29 päivänä lokakuuta antamassaan vastauksessa, ettei Teracomille ole myönnetty tukea, joka olisi ristiriidassa Ruotsille EY:n perustamissopimuksen mukaisesti kuuluvien velvoitteiden kanssa.
It maintains in particular that the opening Decision relied on incomplete and often inaccurate information.
Hallitus väittää, että menettelyn aloittamista koskeva päätös perustui puutteellisiin ja monelta osin virheellisiin tietoihin.
SVT's allegedly excessive transmission fee payments to Teracom
Väite, jonka mukaan SVT on maksanut Teracomille liian korkeita siirtomaksuja
According to the Government, SVT has not made and will not make any excessive payments to Teracom in return for transmission services on the analogue and the digital terrestrial network.
Hallituksen mukaan SVT ei ole maksanut eikä aio maksaa Teracomille liian korkeita maksuja analogisen ja digitaalisen maanpäällisen verkon siirtopalveluista.
In addition, the Government claims that the Commission's assessment in the opening Decision was based on inaccurate figures.
Lisäksi hallitus katsoo, että komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämä arvio perustui virheellisiin tietoihin.
First, in the opening Decision, the Commission looks at Teracom's costs in the digital terrestrial network (column 3 of Table 2) excluding VAT although all other figures in the same table included VAT.
Ensinnäkin komissio tarkastelee menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä Teracomille digitaalisesta maanpäällisestä verkosta aiheutuvia kustannuksia ottamatta huomioon arvonlisäveroa (taulukon 2 sarake 3), vaikka arvonlisävero sisältyy kaikkiin muihin saman taulukon lukuihin.
According to these corrected figures, Teracom's accumulated profits will, by 2013, be significantly lower (SEK 23,7 million) than the amount indicated in the opening Decision (SEK 509,61 million).
Korjattujen lukujen perusteella Teracomille vuoteen 2013 mennessä kertyvä kokonaisvoitto (23,7 miljoonaa kruunua) on selvästi pienempi kuin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmoitettu määrä (509,61 miljoonaa kruunua).
Table 3:
Taulukko 3.
SVT's transmission fee payments from SVT 2002 to 2013
SVT:n maksamat siirtomaksut 2002–2013
(excluding VAT)
(ilman arvonlisäveroa)
Teracom's costs of transmitting SVT in analogue
Teracomille SVT:n lähetyksistä aiheutuneet kustannukset (analoginen)
excl. VAT (2)
ilman alv:tä (2)
Teracom's costs of transmitting SVT in digital
Teracomille SVT:n lähetyksistä aiheutuneet kustannukset (digitaalinen)
excl. VAT (4 = 2+3)
Huomattakoon, että taulukko sisältää edelleen joitakin virheitä, jotka selitetään ja korjataan taulukossa 4.
Teracom's predicted annual profits/losses
Vuosi Maksut SVT:ltä Teracomilleilman alv:tä
Teracom's predicted accumulated profits/losses
ilman alv:tä (2) Teracomille SVT:n digitaalisista lähetyksistä aiheutuvat kustannukset (3) Teracomille SVT:n lähetyksistä aiheutuvat kustannukset yhteensäilman alv:tä (4 = 2 + 3) Teracomin ennakoitu vuosivoitto/tappio (5 = 4–1) Teracomin ennakoitu kokonaisvuosivoitto/tappio
Second, the Government maintains that the Commission's opening Decision is based on estimates of Teracom's costs of transmitting SVT made as early as 2001 (see columns 3 and 4 in Table 4 and Table 3 respectively).
Toiseksi hallitus pitäytyy kannassaan, että komission päätös aloittaa menettely perustui jo vuonna 2001 tehtyyn arvioon kustannuksista, joita Teracomille aiheutuu SVT:n ohjelmistojen lähettämisestä (ks. taulukon 4 ja taulukon 3 sarakkeet 3 ja 4).
According to the Government, Teracom's actual costs have been significantly different from these estimates (see Table 4 below) and to support its statement, the Government submitted accurate figures.
Hallituksen mukaan Teracomin todelliset kustannukset ovat poikenneet huomattavasti näistä arvioista (ks. taulukko 4), ja väitteensä tueksi se esitti oikeat luvut.
The difference is most notable for Teracom's costs in the digital terrestrial network where the costs were originally estimated at SEK 160 million per year.
Selvimmin poikkeavat Teracomille digitaalisesta maanpäällisestä verkosta aiheutuvat kustannukset, jotka alun perin arvioitiin 160 miljoonaksi kruunuksi vuodessa.
This estimate was based on a coverage rate of the digital network of 98 % and on a complete functionality of the network as of 2002 including, for example, a regional breakdown (‘regional nedbrytbarhet’) of transmission signals and security enhancing measures (‘säkerhetsåtgärder’).
Laskelma perustui siihen, että digitaalisen verkon kattavuus olisi 98 prosenttia ja että verkko olisi täysin toiminnassa vuodesta 2002 lähtien. Tämä koski esimerkiksi myös lähetyssignaalien alueellista hajoitettavuutta sekä suojatoimenpiteitä.
It was, however, only during the course of 2005 that the digital terrestrial network was rolled out to this degree and that Teracom's costs of transmitting SVT via the digital platform started to correspond to the original estimates (see Table 4 below).
Digitaalinen maanpäällinen verkko saatiin valmiiksi tässä laajuudessa kuitenkin vasta vuonna 2005, ja vasta samana vuonna Teracomille SVT:n ohjelmistojen lähettämisestä aiheutuvat kustannukset alkoivat vastata alkuperäisiä arvioita (ks. taulukko 4).
The submitted figures which reflect Teracom's actual costs also address the concern the Commission expressed in the opening Decision that the costs of transmitting SVT were, in the initial phase of the roll-out, lower than SEK 160 million.
Teracomille aiheutuneita todellisia kustannuksia kuvaavat luvut vastaavat myös komission menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esille ottamaa seikkaa eli sitä, että SVT:n ohjelmistojen lähetyskustannukset olivat verkon ensimmäisessä rakennusvaiheessa alle 160 miljoonaa kruunua.
Third, the Government pointed out that SVT's transmission fee payments to Teracom as presented in the opening Decision (column 1 of Table 2 and Table 3 above) do not correspond to SVT's actual payments but refer to the funding that was intended to be transferred from the distribution account to SVT.
Kolmanneksi hallitus korosti, etteivät menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt SVT:n Teracomille maksamat siirtomaksut (taulukkojen 2 ja 3 sarake 1) vastanneet SVT:n tosiasiassa maksamia maksuja vaan että ne kuvasivat varoja, jotka oli tarkoitus siirtää jakelutililtä SVT:lle.
These funds were at SVT's disposal to pay for terrestrial transmission, but there was no obligation for SVT to use these funds solely for that purpose.
Varat olivat SVT:n käytettävissä maanpäällisten lähetysten maksuihin, mutta SVT ei ollut velvollinen käyttämään niitä yksinomaan tähän tarkoitukseen.
The Government also pointed out to the Commission that, contrary to the original assumption, SVT is scheduled to receive SEK 384 million (excluding VAT) in 2006 from the distribution account instead of SEK 205 million (excluding VAT) as estimated in the opening Decision.
Hallitus kiinnitti komission huomion myös siihen, että vuonna 2006 SVT:n on tarkoitus saada jakelutililtä 384 miljoonaa kruunua (ilman alv:tä) eikä alkuperäisen suunnitelman mukaista 205 miljoonaa kruunua (ilman alv:tä), kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetään.
Table 4 below presents SVT's actual payments to Teracom (columns 1a to 1c) and Teracom's actual costs of transmitting SVT (columns 2 to 4) for the period from 1999 to 2006.
Taulukossa 4 esitetään SVT:n Teracomille maksamat tosiasialliset maksut (sarakkeet 1a–1c) ja Teracomille SVT:n ohjelmistojen lähettämisestä aiheutuneet tosiasialliset kustannukset (sarakkeet 2–4) vuosilta 1999–2006.
In addition to the timeframe covered in the opening Decision, the table includes the years 1999, 2000 and 2001.
Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä tarkoitetun ajanjakson lisäksi taulukko kattaa vuodet 1999–2001.
According to the Government, these figures allow the Commission to verify that for the entire period since the launch of the digital terrestrial network in April 1999 SVT has not made any excessive payments to Teracom.
Hallituksen mukaan komissio voi taulukossa esitettyjen lukujen avulla todeta, ettei SVT ole maksanut Teracomille ylikorkeita maksuja missään vaiheessa siitä alkaen, kun digitaalinen maanpäällinen verkko otettiin käyttöön huhtikuussa 1999.
The information relating to these additional years also addresses the concern raised by the Commission in the opening Decision, namely that SVT received extra funds during the initial phase of the roll-out of the digital terrestrial network (from 1997 until 2001) i.e., before the distribution account was created.
Vuosia 1999–2001 koskevat tiedot poistavat myös epäselvyyden, jonka komissio otti esille menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä; komissio katsoi, että SVT sai ylimääräistä rahoitusta digitaalisen maanpäällisen verkon ensimmäisessä rakennusvaiheessa (1997–2001) eli ennen jakelutilin perustamista.
These figures are included in Table 4 (column 1b) and are considered in the calculation of Teracom's profits and losses in its dealings with SVT.
Kyseiset luvut esitetään taulukossa 4 (sarake 1b), ja ne otetaan huomioon laskettaessa Teracomin voittoja ja tappioita, joita Teracomille on aiheutunut SVT:n kanssa harjoitetuista liiketoimista.
Based on Teracom's actual costs and fees, Table 4 illustrates, for every year between 1999 and 2006, Teracom's profits or losses in its dealings with SVT (column 5).
Taulukossa 4 esitetään Teracomille aiheutuneiden tosiasiallisten kustannusten ja sen maksamien maksujen perusteella Teracomin SVT:n kanssa harjoitetuista liiketoimista saamat voitot ja sille aiheutuneet tappiot kultakin vuodelta 1999-2006 (taulukko 5).
It appears that, in every year except 2005, SVT's total payments for analogue and digital transmission to Teracom (column 1c) have been lower than Teracom's total costs of transmitting SVT (column 4).
SVT näyttää maksaneen Teracomille analogisesta ja digitaalisesta siirrosta (sarake 1c) kaikkina vuosina vuotta 2005 lukuun ottamatta vähemmän kuin Teracomille on aiheutunut kustannuksia SVT:n ohjelmistojen lähettämisestä (sarake 4).
Over the period as a whole, Teracom has in fact made losses on transmitting SVT in the order of SEK 149,5 million.
Koko aikana on SVT:n ohjelmistojen lähettäminen aiheuttanut Teracomille itse asiassa yhteensä 149,5 miljoonan kruunun tappiot.
Table 4:
Taulukko 4.
SVT's actual transmission fees and Teracom's actual transmission costs from 1999 until 2006 (excluding VAT)
SVT:n tosiasiallisesti maksamat siirtomaksut ja Teracomille tosiasiallisesti aiheutuneet siirtokulut vuosina 1999–2006 (ilman arvonlisäveroa)
Source: Annex 6 to the 20 March response. For figures with an asterisk, see explanation in footnote 81.
Lähde: 20 päivänä maaliskuuta annetun vastauksen liite 6; *:lla merkityt tiedot, ks. alaviitteessä 81 oleva selitys.
SVT's analogue fees
SVT:n maksamat maksut (analoginen)
SVT's digital fees
SVT:n maksamat maksut (digitaalinen)
SVT's total fees
SVT:n maksamat maksut yhteensä
Teracom's annual profits/losses
Teracomin vuosivoitto /tappio
Teracom's accumulated profits/losses
Teracomin kokonaisvoitto /tappio
The Government has provided the Commission with explanations regarding the losses Teracom made on SVT transmissions during the period 1999 to 2006.
Hallitus on selittänyt komissiolle, miksi SVT:n ohjelmistojen lähettäminen oli Teracomille tappiollista vuosina 1999–2006.
First, according to the Government, Teracom's pricing in the digital terrestrial network was based on the actual number of viewers (the so-called penetration rate), which, during the initial phase of the roll-out, was below expectations.
Hallituksen mukaan syynä oli ensinnäkin se, että Teracom perusti hinnoittelunsa todelliseen katsojalukuun (kattavuus), joka oli odotettua pienempi verkon ensimmäisessä rakennusvaiheessa.
Second, to give broadcasters an incentive to start digital terrestrial transmissions, Teracom was initially not able to charge transmission fees which would fully cover its costs.
Toiseksi Teracom ei voinut alussa veloittaa siirtomaksuja, jotka olisivat kattaneet kustannukset kokonaan, koska televisioyhtiöitä haluttiin kannustaa aloittamaan digitaalisen maanpäällisen verkon kautta tapahtuvat lähetykset.
Finally, Teracom's costs as presented in include imputed costs such as the owner's required rate of return.
Kolmanneksi Teracomille aiheutuneisiin kustannuksiin, jotka ilmoitetaan taulukossa 4, sisältyy laskennallisia kustannuksia kuten omistajien tuottovaatimus.
Such imputed costs are not considered losses under accountancy rules.
Laskennallisia kustannuksia ei lueta kirjanpitosäännöissä tappioksi.
The Government has also submitted Teracom's actual prices and costs of transmitting broadcasters other than SVT in the analogue and the digital terrestrial network, in particular the costs and prices of Sweden's main commercial broadcaster, TV4, which is also the only other broadcaster present in the analogue terrestrial network.
Hallitus on myös esittänyt tietoja Teracomin tosiasiassa veloittamista hinnoista ja tosiasiallisista kustannuksista, jotka liittyvät muiden televisioyhtiöiden kuin SVT:n ohjelmistojen lähetykseen analogisen ja digitaalisen maanpäällisen verkon kautta; tämä koskee erityisesti Ruotsin suurimman kaupallisen televisioyhtiön, TV4:n, ohjelmistojen lähetystä.
To the extent that the data indicate that SVT has paid higher transmission fees than TV4, these price differences can, according to the Government, be explained by the special requirements for SVT's transmissions, for example, SVT's higher coverage rate and greater capacity utilisation, the regional breakdown of SVT's transmission signals and security enhancing measures.
on toinen kahdesta analogista maanpäällistä verkkoa käyttävästä televisioyhtiöstä. Siltä osin, kun luvut osoittavat SVT:n maksaneen korkeampia siirtomaksuja kuin TV4, hinnan ero voidaan hallituksen mukaan selittää SVT:n lähetyksiin kohdistetuilla erityisvaatimuksilla kuten suuremmalla kattavuudella ja kapasiteetin käyttöasteella, lähetyssignaalin alueellisella hajotettavuudella ja suojatoimenpiteillä.
The alleged credit guarantee issued in favour of Teracom
Väite, jonka mukaan Teracomille on myönnetty luottotakaus
According to the Government, a credit guarantee was never issued.
Hallituksen mukaan takausta ei koskaan annettu.
The Government concedes, however, that in February 2002 Parliament adopted a Decision authorizing the Government to issue a credit guarantee.
Hallitus kuitenkin myöntää, että valtiopäivät teki helmikuussa 2002 päätöksen, jonka mukaan hallitus saa antaa luottotakauksen.
As indicated by the Government, it is important to note that, according to the Swedish Constitution, only the Government, but not Parliament, can make financial commitments towards third parties (such as Teracom) with respect to funds belonging to the State budget.
Kuten hallitus totesi, on tärkeää huomata, että Ruotsin perustuslain mukaan ainoastaan hallitus (ei siis valtiopäivät) voi tehdä valtion talousarvioon sisältyviä varoja koskevia rahoitussitoumuksia kolmansien osapuolten (esim. Teracom) hyväksi.
However, the Government cannot make such commitments without Parliament's prior approval.
Hallitus ei kuitenkaan voi tehdä kyseisiä sitoumuksia ilman valtiopäiviltä saatua ennakkolupaa.
Also, in the case at hand, the Government had requested that the National Debt Office be charged with the task of issuing the guarantee.
Kyseisessä tapauksessa hallitus oli lisäksi pyytänyt, että takauksen antaminen annettaisiin Ruotsin valtiokonttorin tehtäväksi.