natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to overcome its difficulties, in April 2004 Novoles Straža presented the Ministry of Economy with a restructuring plan from March 2004 concerning a restructuring period from 2004 to 2008.
Huhtikuussa 2004 Novoles Straža esitti talousministeriölle vaikeuksiensa voittamiseksi maaliskuussa 2004 laaditun rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2004–2008.
The plan cites as the reason for the current situation the decline of economic growth in its main export markets (in particular Germany and USA), where it sold 60 % of its products.
Suunnitelmassa mainitaan tuolloisen tilanteen syiksi talouskasvun hidastuminen tärkeimmillä vientimarkkinoilla (erityisesti Saksassa ja Yhdysvalloissa), missä yritys myi 60 prosenttia tuotannostaan.
Moreover, demand for intermediate products had fallen.
Lisäksi välituotteiden kysyntä oli vähentynyt.
The fall in revenues in 2003 culminated in the company's inability to settle liabilities from its own resources and hence in an increase in debts and financial charges.
Tulojen pieneneminen oli pahimmillaan vuonna 2003, jolloin yritys ei kyennyt maksamaan velkojaan omista varoistaan, ja tämän vuoksi velat ja rahoituskustannukset kasvoivat entisestään.
Moreover, the company's organisational structure did not enable it to tailor production to demand.
Yrityksen organisaatiorakenne ei myöskään mahdollistanut tuotantoa, joka olisi vastannut kysyntään.
In order to overcome its difficulties, a financial restructuring operation was envisaged — and has since taken place — aiming at transformation of mortgage-backed short-term loans of SIT 1669940776 into long-term liabilities with the help of a State guarantee of SIT 1,1 billion for some loans which were 65 % mortgage-backed, while the remaining refinancing of SIT 569940776 was financed without state aid but with a mortgage ratio of more than 100 % of nominal value.
Vaikeuksien vuoksi tehtiin rahoituksen uudistussuunnitelma, joka on sittemmin toteutettu. Sen tavoitteena oli 1669940776 Slovenian tolarin suuruisten lyhytaikaisten kiinnelainojen uudelleenjärjestely. Eräät lainat, joiden määrästä 65 prosentilla oli vakuutena kiinteistökiinnitys, muutettiin 1,1 miljardin Slovenian tolarin valtion takauksen avulla pitkäaikaisiksi lainoiksi. Loput uudelleenjärjesteltävistä lainoista, 569940776 Slovenian tolaria, rahoitettiin ilman valtion apua, mutta kiinnitysvakuuksien arvo nousi yli 100 prosenttiin nimellisarvosta.
Moreover, Novoles Straža aims to redirect its activities as follows:
Lisäksi Novoles Straža aikoo suunnata liiketoimintansa uudelleen seuraavasti:
A change in its marketing strategy, consisting of a partial switch from the EU and North American markets towards the markets of Eastern Europe and Russia.
Myyntistrategiaa muutetaan osittain niin, että siirrytään EU:n ja Pohjois-Amerikan markkinoilta erityisesti Itä-Euroopan ja Venäjän markkinoille.
The Slovenian authorities have provided evidence of several sales projects commencing inter alia in Russia, Slovakia and Serbia.
Slovenian viranomaiset ovat esittäneet näyttöä useista myyntiprojekteista, joita käynnistetään muun muassa Slovakiassa, Serbiassa ja Venäjällä.
Sales to foreign markets will increase to 77 % in 2008 compared with 70 % in 2004, with sales to Eastern European markets accounting for 8 % (compared with 0 %).
Myynti ulkomaanmarkkinoilla kasvaa 77 prosenttiin vuonna 2008, kun se vuonna 2004 oli 70 prosenttia. Myynti Itä-Euroopan markkinoilla kasvaa 8 prosenttiin (aiemmin 0).
A reduction in the proportion of intermediate products in favour of final products.
Puolivalmisteiden osuutta vähennetään ja valmiiden tuotteiden osuutta lisätään.
Finished products will account for 33 % in 2008 (compared with 26 % in 2003) and own brand products will account for 26 % in 2008 (compared with 20 % in 2003) while intermediate products will decline from 41 % to 31 % in 2008.
Vuonna 2008 valmiiden tuotteiden osuus tulee olemaan 33 prosenttia tuotannosta (26 prosenttia vuonna 2003) ja omalla tuotemerkillä valmistettujen tuotteiden osuus 26 prosenttia (20 prosenttia vuonna 2003). Puolivalmisteiden osuus sen sijaan laskee 41 prosentista 31 prosenttiin vuonna 2008.
Intermediate products will, nevertheless, remain an important part of production, but will not consist solely of plywood, thereby increasing the value added.
Puolivalmisteilla tulee tästä huolimatta olemaan tärkeä osa tuotannossa. Ne eivät kuitenkaan ole enää pelkästään vaneria, mikä nostaa jalostusarvoa.
The company's advantage here lies in its production of smaller quantities for a known producer.
Yrityksen etuna on, että se valmistaa pienempiä määriä tunnetulle valmistajalle.
In addition, the redirection is accompanied by technological restructuring aimed at more cost-efficient production and the adaptation of technological equipment to demand-driven production which also meets ecological standards.
Tuotannon uudelleen suuntaamiseen liittyy tekniikan uudistaminen. Tavoitteena on päästä kustannustehokkaampaan tuotantoon ja mukauttaa tekniikka kysyntälähtöiseen tuotantoon, joka lisäksi täyttää ympäristönormit.
Investments amounting to SIT 1455 million (EUR 6,06 million) are envisaged, focusing in particular on measures to increase productivity, improve working conditions, improve the use of materials, save energy and meet ecological standards.
On suunniteltu toteutettavan 1455 miljoonan Slovenian tolarin (6,06 miljoonaa euroa) investoinnit, jotka on tarkoitettu erityisesti toimenpiteisiin, joilla lisätään tuottavuutta, parannetaan työoloja, parannetaan materiaalien käyttöä, säästetään energiaa ja täytetään ympäristönormit.
The Slovenian authorities have provided the Commission with a table of investments, which comprise measures such as modernising the plywood profit centre, introducing a computer-controlled drying process, modernising production at the new product range profit centre, overhauling the energy system and introducing a new information system.
Slovenian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle luettelon investoinneista, joita ovat vanerintyöstökeskuksen uudistaminen, tietokoneohjatun kuivausprosessin käyttöönotto, tuotannon nykyaikaistaminen uusien tuotteiden tuotantolaitoksessa, energiajärjestelmän uudistaminen ja uuden tietojärjestelmän käyttöönotto.
The Slovenian authorities have indicated some delays in the implementation of some of the key investments, such as production at the new product range profit centre or the overhaul of the energy system, due to lack of funds (these investments were mainly to be financed by own resources).
Slovenian viranomaiset ovat ilmoittaneet joidenkin keskeisten investointien viivästyvän varojen puutteen vuoksi. Näihin kuuluvat tuotannon aloittaminen uusien tuotteiden tuotantolaitoksessa ja energiajärjestelmän uudistaminen, jotka on tarkoitus rahoittaa pääasiassa omin varoin.
Finally, personnel restructuring will aim at reducing the workforce by 96 employees and providing special and general training for the remaining employees.
Viimeisenä suunnitelmassa on vielä henkilöstön saneeraus, jolla pyritään vähentämään 96 työntekijää. Jäljelle jääville työntekijöille yritys järjestää yleis- ja erityiskoulutusta.
The costs of SIT 537 million will be covered partly by a subsidy of SIT 283 million (EUR 1,2 million).
Osa 537 miljoonan Slovenian tolarin kustannuksista katetaan 283 miljoonan Slovenian tolarin (1,2 miljoonaa euroa) avustuksella.
Slovenia presented five-year business projections indicating that the restructuring plan would enable Novoles Straža to restore viability.
Slovenia on esittänyt viiden vuoden liiketoimintaennusteen, josta ilmenee, että rakenneuudistussuunnitelman avulla on mahdollista palauttaa Novoles Stražan kannattavuus.
The Slovenian authorities have provided the Commission with data in support of the sales forecasts.
Slovenian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle tietoja myyntiennusteiden tueksi.
First, the projections took into account growth from 2005 to 2007 of around 10 % in the Western European markets and around 20 % in the Eastern European markets [5].
Ennusteissa on ensinnäkin otettu huomioon, että myynti kasvoi Länsi-Euroopan markkinoilla vuodesta 2005 vuoteen 2007 noin 10 prosenttia ja Itä-Euroopan markkinoilla noin 20 prosenttia [5].
Second, they factored in the shift of production from intermediate products to finished products (59 % finished products rather than 46 %).
Lisäksi on otettu huomioon tuotannon suuntaaminen puolivalmisteista valmiisiin tuotteisiin (valmiiden tuotteiden osuus 59 prosenttia 46 prosentin sijaan).
On the basis of these assumptions, together with sales executives’ forecasts based on information obtained at trade fairs, through agents and directly from buyers, Novoles Straža has produced a sales plan for the period 2004 to 2008.
Novoles Straža on tehnyt vuosiksi 2004–2008 myyntisuunnitelman, joka perustuu näihin ennusteisiin sekä ennusteisiin, joita myyntipäälliköt ovat laatineet niiden tietojen perusteella, joita he ovat saaneet messuilta, edustajilta ja suoraan asiakkailta.
On the basis of realistic forecasts, it is projected that, over the period 2003-08, annual growth will be between 3,6 % and 5,7 % in domestic sales and 6,5 % to 8,4 % in foreign sales.
Realististen ennusteiden perusteella kotimaan myynti kasvaa vuosina 2003–2008 3,6–5,7 prosenttia vuodessa ja ulkomaan myynti 6,5–8,4 prosenttia vuodessa.
Consequently, the restructuring will result in an operating margin of 11,7 % in 2008.
Rakenneuudistuksella olisi tarkoitus saavuttaa vuonna 2008 11,7 prosentin käyttökate.
The operating profit in relation to equity capital will increase to 12,6 % in 2008.
Liiketoiminnan tulos suhteessa omaan pääomaan kasvaa vuonna 2008 12,6 prosenttiin.
Costs and financing of restructuring
Rakenneuudistuksen kustannukset ja rahoitus
The table below gives an overview of the financing of the restructuring costs:
Rakenneuudistuksen kustannusten rahoittaminen on esitetty seuraavassa taulukossa:
Financing required (in SIT 000)
Tarvittava summa (tuhatta SIT)
Financial restructuring
Rahoitukseen liittyvä rakenneuudistus
Marketing and development restructuring
Liiketoimintaan ja kehitykseen liittyvä rakenneuudistus
Technological restructuring
Tekniikkaan liittyvä rakenneuudistus
Personnel restructuring
Henkilöstöön liittyvä rakenneuudistus
The company received state aid totalling SIT 1583 million (EUR 6,6 million), however apparently only at the end of 2004 and not as planned in mid-2004.
Yritys sai valtiontukea yhteensä 1583 miljoonaa Slovenian tolaria (6,6 miljoonaa euroa), mutta ilmeisesti vasta vuoden 2004 lopulla eikä vuoden puolivälissä niin kuin oli suunniteltu.
The main support consists of a State guarantee for four loans totalling SIT 1,3 billion, which enable Novoles Straža to reschedule its existing debt.
Suurin tuki annettiin valtion takauksena neljälle lainalle, joiden yhteismäärä oli 1,3 miljardia Slovenian tolaria ja joiden avulla Novoles Straža saattoi järjestellä uudelleen lainakantaansa.
The deadline for repayment is seven years, including a two year moratorium.
Takaisinmaksuaika on seitsemän vuotta, ja siihen kuuluu kahden vuoden maksunlykkäys.
Thereafter the interest rate is 4,5 %, including a lumpsum payment amounting to 0,1 % for concluding and managing the credit transaction.
Korko on 4,5 prosenttia, ja lisäksi maksetaan 0,1 prosentin kertakorvaus luoton avaamisesta ja hoitamisesta.
The guarantee will cover 100 % of the loans and will be additionally secured by a mortgage of at least 65 %.
Takaus kattaa 100 prosenttia lainoista, ja vähintään 65 prosentilla on lisävakuutena kiinteistökiinnitys.
Slovenia submits that SIT 2385 million of the restructuring costs is financed from the company's own funds.
Slovenian mukaan 2385 miljoonaa Slovenian tolaria rakenneuudistuksen kustannuksista katetaan yrityksen omin varoin.
However, the Commission considers it appropriate to add another SIT 569 million from the private financing of the loans (amounting to 8,5 %).
Komissio kuitenkin katsoo, että tähän on syytä lisätä 569 miljoonaa Slovenian tolaria yksityistä lainarahoitusta (8,5 prosenttia).
Some of the own funds were to be generated by disinvestments (SIT 1323 million, i.e. 30,5 %) and by amortisation and depreciation (29,76 %).
Osa omista varoista saataisiin liikeomaisuuden luovutuksilla (1323 miljoonaa Slovenian tolaria eli 30,5 prosenttia) ja jaksottamalla hankintamenoja (29,76 prosenttia).
The Slovenian authorities have provided the Commission with a detailed list of the disinvestments.
Slovenian viranomaiset ovat toimittaneet komissiolle yksityiskohtaisen luettelon liikeomaisuuden luovutuksista.
While around SIT 300 million was already disinvested in 2005, further divestments were planned (and have been partly realised) for 2006 (around SIT 600 million) and for 2007 and 2008 (SIT 450 million).
Noin 300 miljoonaa Slovenian tolaria on jo toteutunut vuonna 2005, vuodelle 2006 on suunniteltu (ja osittain toteutettu) noin 600 miljoonan lisäluovutukset ja vuosille 2007 ja 2008 vielä 450 miljoonan luovutukset.
Market situation and compensatory measures
Markkinaolosuhteet ja vastasuoritteet
Novoles Straža produces the following products, for which its market shares in the EU-25 are as follows:
Novoles Straža valmistaa seuraavia tuotteita, joiden markkinaosuus 25 jäsenvaltion EU:ssa on:
Market shares
Markkinaosuus
2003 market share
Markkinaosuus 2003
2005 market share
Markkinaosuus 2005
Plywood [7]
Vaneri [7]
Chairs and parts [8]
Tuolit ja niiden osat [8]
Furniture and parts [9]
Huonekalut ja niiden osat [9]
Other aid
Muu tuki
Correcting the figures quoted in the decision opening the procedure, the Slovenian authorities stated that Novoles Straža did indeed benefit from favourable loans in 2004, but that these loans, granted from public and private sources for environmental purposes, amounted to only SIT 115,2 million (EUR 0,48 million) and had a net grant equivalent of SIT 14,9 million (EUR 62000).
Slovenian viranomaiset ovat oikaisseet menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettyjä lukuja. Viranomaisten mukaan Novoles Straža on saanut vuonna 2004 julkisista ja yksityisistä lähteistä ympäristönsuojelutarkoituksiin edullisia lainoja, mutta ainoastaan 115,2 miljoonan Slovenian tolarin arvosta (0,48 miljoonaa euroa). Lainojen nettoavustusekvivalentti on viranomaisten mukaan 14,9 miljoonaa Slovenian tolaria (62000 euroa).
This aid was given under the ‘Environmental Investment Cofinancing’ scheme and approved in February 2004.
Tuki on myönnetty osana ympäristöinvestointien yhteisrahoitusohjelmaa, ja se hyväksyttiin helmikuussa 2004.
Slovenia also reported that the aid received in 1999 consisted only of SIT 18,1 million (EUR 75000) in interest rate subsidies, SIT 11,5 million (EUR 48000) in employment aid, SIT 3,6 million (EUR 15000) in aid for research and development and SIT 1,1 million (EUR 4600) in export aid.
Slovenia ilmoittaa myös, että yritys sai vuonna 1999 tukea vain 18,1 miljoonaa Slovenian tolaria (75000 euroa) korkotukena, 11,5 miljoonaa Slovenian tolaria (48000 euroa) työllisyystukena, 3,6 miljoonaa Slovenian tolaria (15000 euroa) tutkimus- ja kehitystukena ja 1,1 miljoonaa Slovenian tolaria (4600 euroa) vientitukena.
The first aid mentioned in the previous paragraph, which was originally assumed to be restructuring aid, was merely an interest rate subsidy granted because interest rates in Slovenia were relatively high compared to foreign interest rates.
Ensimmäinen edellisessä kohdassa mainittu tuki, jonka oletettiin alun perin suuntautuvan rakenneuudistukseen, oli pelkästään korkotukitoimenpide, kun otetaan huomioon, että korot olivat Sloveniassa suhteellisen korkeita ulkomaiseen korkotasoon verrattuna.
In fact, one of the conditions for benefiting from the programme was that the companies had to have an A, B, C or D credit rating and were not allowed to be in bankruptcy proceedings.
Itse asiassa ehtona yrityksen osallistumiselle ohjelmaan oli, että sen luottoluokitus oli A, B, C tai D ja että se ei ollut konkurssimenettelyssä.
The company furnished proof that it had an A/B rating at that time.
Yritys on esittänyt todisteet siitä, että sen luokitus oli tuolloin A/B.
REASONS FOR OPENING THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 88(2) OF THE EC TREATY
III SYYT EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETUN MENETTELYN ALOITTAMISEEN
In its letter of 16 May 2006, the Commission held that the measures in question constituted new aid and should thus be notified on the basis of Article 88 EC and assessed under Article 87 EC.
Komissio ilmoitti 16 päivänä toukokuuta 2006 päivätyssä kirjeessään, että kyseiset toimenpiteet ovat uutta tukea, josta olisi pitänyt EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla ilmoittaa ja joka olisi pitänyt arvioida EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan perusteella.
To this end, the Commission reiterated that the relevant criterion is the legally binding act by which the competent national authority undertakes to grant state aid, which was adopted in May 2004.
Komissio korosti jälleen, että määräytymisperuste on säädös, jolla toimivaltainen kansallinen viranomainen sitoutuu hyväksymään tuen, mikä tapahtui toukokuussa 2004.
In addition, the Commission expressed doubts on the compatibility of the measure with the common market, and in particular with the 1999 Community Guidelines on aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [10], on the following grounds:
Lisäksi komissio epäili, soveltuuko toimenpide yhteismarkkinoille ja erityisesti onko se sopusoinnussa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vuonna 1999 annettujen yhteisön suuntaviivojen [10] kanssa.
It was not sure whether the company showed the usual signs of a company in difficulty, given that its sales increased in 2003 and inventories decreased in 2002.
Komissio ei ollut varma, täyttikö yritys vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset tunnusmerkit, sillä sen myynti kasvoi vielä vuonna 2003, ja varastot vähenivät vuonna 2002.
Moreover, it was not clear whether the company was part of a larger group.
Ei ollut myöskään selvää, onko yritys osa suurempaa konsernia.
It was not clear how the company was to restore its long-term viability, in particular as data underlying the financial projections for the future was missing.
Ei ollut selvää, miten yritys palauttaisi pitkäaikaisen kannattavuutensa, varsinkaan kun ei ollut tietoja, joiden perusteella sen tulevaa taloudellista tilannetta olisi voitu ennustaa.
It was unclear whether the company was providing a significant own contribution to the restructuring for want of a clear explanation as to how the own funds mentioned were to be sourced.
Ei ollut selvää, oliko yritys käyttänyt rakenneuudistukseen huomattavan osuuden omia varojaan, sillä oli epäselvää, mistä kyseiset omat varat tulisivat.
No market analysis was provided to justify the non-existence of compensatory measures.
Ei ollut esitetty mitään markkina-analyysiä, jolla vastasuoritteiden puuttumista olisi voitu perustella.
Compliance with the ‘one time, last time’ principle was doubtful, given that the company had already received restructuring aid in 1999.
Tuen ainutkertaisuuden periaatteen toteutuminen oli kyseenalaista, sillä yritykselle myönnettiin rakenneuudistustukea jo vuonna 1999.
COMMENTS FROM SLOVENIA
IV SLOVENIAN HUOMAUTUKSET
Slovenia insisted that the state aid for Novoles Straža was allocated before Slovenia’s accession to the European Union, since the state's economic exposure was known before accession.
Slovenia väittää edelleen, että Novoles Stražalle myönnettiin valtiontukea ennen Slovenian liittymistä Euroopan unioniin, sillä valtion taloudellinen sitoutuminen oli tiedossa ennen liittymistä.
Second, Slovenia sought to allay the European Commission's doubts regarding whether or not Novoles Straža belongs to a larger business group by explaining the particularities of the ownership structure in Slovenia, as presented above, and by correcting the percentages of the participating interests of the shareholders.
Toiseksi Slovenia kiisti Euroopan komission epäilyt Novoles Stražan kuulumisesta suurempaan konserniin ja selosti omistusrakenteen erityispiirteitä, jotka on esitetty edellä. Lisäksi se oikaisi tiedot osakkeenomistajien prosenttiosuuksista.
Third, Slovenia put forward evidence that Novoles Straža is a ‘company in difficulties’, explaining more fully the overall trend of financial difficulties the company has been facing since 1999 (as evidenced by growing inventories and debt and a decrease in sales, with certain extraordinary events causing the increase in 2002), culminating in its inability to obtain external financing in 2004.
Kolmanneksi Slovenia esitti todisteita siitä, että Novoles Straža on ”vaikeuksissa oleva yritys”, ja selitti tarkemmin yrityksen talousvaikeuksien yleistä kehitystä. Yrityksen vaikeudet alkoivat vuonna 1999 (varastot ja velat kasvoivat ja myynti väheni, vaikkakin se vuonna 2002 lisääntyi joidenkin poikkeuksellisten tapahtumien vuoksi) ja ne olivat pahimmillaan vuonna 2004, jolloin yritys ei enää voinut saada ulkopuolista rahoitusta.
Fourth, the Slovenian authorities provided information indicating that Novoles Straža's strategy is based on market research and forecasts confirming relatively high furniture sales.
Neljänneksi Slovenian viranomaiset toimittivat tietoja, joista käy ilmi, että Novoles Stražan strategia perustuu markkinatutkimuksiin ja ennusteisiin, joiden mukaan huonekalumyynti olisi suhteellisen vilkasta.
Fifth, as regards compensatory measures, Slovenia submitted a market study showing that Novoles Straža's market share in the relevant product market in the EU-25 is very small.
Viidenneksi Slovenia kommentoi vastasuoritteita esittämällä selvityksen, jonka mukaan Novoles Stražan markkinaosuus 25 jäsenvaltion EU:n merkityksellisillä tuotemarkkinoilla on hyvin pieni.
The Slovenian authorities also pointed out that Novoles Straža is located in an assisted area within the meaning of Article 87(3)(a) EC.
Slovenian viranomaiset muistuttavat myös, että Novoles Straža sijaitsee alueella, joka saa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea.
Finally, as regards state aid received in the past, Slovenia corrected some clerical errors regarding the sums received and, above all, stated that the aid originally identified as restructuring aid was not allocated for rescue and restructuring as defined in the Guidelines.
Lopuksi Slovenia oikaisi joitakin lyöntivirheitä myönnetyissä valtiontukisummissa ja ennen kaikkea vakuutti, että tukea, joka alun perin määriteltiin rakenneuudistustueksi, ei myönnetty suuntaviivoissa määriteltyyn pelastamiseen ja rakenneuudistukseen.
Existence of state aid
Onko tuki valtiontukea?
According to Article 87 EC, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, insofar as it affects trade between Member States, constitutes incompatible state aid unless it can be justified under Article 87(2) or (3) EC.
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Poikkeuksen muodostaa tuki, jota voidaan myöntää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan nojalla.
The Commission notes that the aid is granted through State resources to an individual company.
Komissio toteaa, että tuki on myönnetty valtion varoista yksittäiselle yritykselle.
This clearly applies to a direct grant, but also to a guarantee, in particular where a company is in difficulty and 100 % security for the loan is provided [11].
Tämä pätee erityisesti suoraan tukeen, mutta myös takaukseen, erityisesti jos yritys on vaikeuksissa ja lainalle on myönnetty 100 prosentin takaus [11].
Indeed, the guarantee allowed the company to secure a larger loan than it would have been able to obtain without the guarantee.
Todellisuudessa takauksen ansiosta yrityksen oli mahdollista saada suurempi laina kuin mitä se olisi voinut saada ilman takausta.