natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Guidelines on the implementation of surveillance programmes for avian influenza in wild birds to be carried out in the Member States
Ohjeet lintuinfluenssaa luonnonvaraisissa linnuissa koskevien valvontaohjelmien täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa
Virological surveillance for avian influenza in wild birds aim to identify the risk of introduction of AI viruses (LPAI and HPAI) to domestic poultry by:
Luonnonvaraisissa linnuissa esiintyvän lintuinfluenssan virologisessa valvonnassa pyritään tunnistamaan riski lintuinfluenssavirusten (LPAI ja HPAI) kulkeutumisesta kotieläiminä pidettävään siipikarjaan
ensuring early detection of HPAI H5N1 by investigating increased incidence of morbidity and mortality in wild birds, in particular in selected ‘higher risk’ species.
varmistamalla tyyppiä H5N1 olevan HPAI:n varhainen toteaminen tutkimalla sairastavuuden ja kuolleisuuden kasvua luonnonvaraisissa linnuissa, erityisesti valikoiduissa suuririskisissä lajeissa,
in the event that HPAI H5N1 is detected in wild birds, then surveillance of live and dead wild birds shall be enhanced to determine whether wild birds of other species can act as asymptomatic carriers or ‘bridge species’ (see Part E of this Annex).
tehostamalla elävien ja kuolleiden luonnonvaraisten lintujen valvontaa, jos luonnonvaraisissa linnuissa todetaan tyyppiä H5N1 olevaa HPAI:ta, sen määrittämiseksi, voivatko muiden lajien luonnonvaraiset linnut toimia oireettomina kantajina tai tartuntaa välittävinä lajeina (ks. tässä liitteessä oleva E osa),
continuing a ‘baseline’ surveillance of different species of free living migratory birds as part of continuous monitoring of LPAI viruses.
jatkamalla luonnossa elävien eri muuttolintulajien valvontaa perustasolla osana jatkuvaa LPAI-virusten seurantaa.
Anseriformes (water fowl) and Charadriiformes (shorebirds and gulls) shall be the main sampling targets to assess if they carry LPAI viruses of H5 and H7 subtypes (which would in any case also detect HPAI H5N1 and other HPAI, if present).
Näytteenotossa on keskityttävä lahkojen Anseriformes (sorsalinnut) ja Charadriiformes (rantalinnut ja lokit) lintuihin sen arvioimiseksi, kantavatko ne alatyyppiä H5 ja H7 olevia LPAI-viruksia (jolloin todettaisiin myös tyyppiä H5N1 oleva HPAI ja muut HPAI-lajit, jos niitä esiintyy).
‘Higher risk species’ must be targeted in particular.
Näytteenotossa on keskityttävä erityisesti suuririskisiin lajeihin.
All results shall be sent to the Community Reference Laboratory for Avian Influenza (CRL) for collation.
Kaikki tulokset on lähetettävä lintuinfluenssaa tutkivaan yhteisön vertailulaboratorioon vertailua varten.
All avian influenza virus isolates of cases in wild birds shall be submitted to the CRL in accordance with Community legislation, unless a derogation according to paragraph 4 of Chapter V under Differential diagnosis in the avian influenza Diagnostic Manual laid down in Decision 2006/437/EC is granted.
Kaikki luonnonvaraisista linnuista saadut lintuinfluenssaviruksen isolaatit on toimitettava yhteisön vertailulaboratoriolle yhteisön lainsäädännön mukaisesti, ellei myönnetä poikkeusta päätöksessä 2006/437/EY vahvistetun taudinmäärityskäsikirjan V luvussa olevan 4 kohdan (Erotusdiagnoosi) mukaisesti.
Viruses of H5/H7 subtype shall be submitted without delay and shall be subjected to the standard characterisation tests (nucleotide sequencing/IVPI) according to the said diagnostic manual.
Alatyyppiä H5 ja H7 olevat virukset on toimitettava viipymättä, ja niille on tehtävä kyseisen taudinmäärityskäsikirjan mukaiset yleiset tunnistamistestit (nukleotidien sekvenssianalyysi / suonensisäinen patogeenisuusindeksi IVPI).
Surveillance for avian influenza in wild birds
Luonnonvaraisten lintujen lintuinfluenssavalvonta
Design and implementation
Suunnittelu ja toteutus
Close cooperation with epidemiologists and ornithologists and the competent authority for nature conservation shall be ensured for designing the surveillance, assisting in species identification and optimising sampling.
Epidemiologien, ornitologien ja toimivaltaisen luonnonsuojeluviranomaisen kanssa on tehtävä tiivistä yhteistyötä suunniteltaessa valvontaa, tunnistettaessa lajeja ja optimoitaessa näytteenottoa.
The design of the surveillance shall be adapted to the national situation as regards selection of species to be sampled according to species predominance and bird population sizes.
Valvonnan suunnittelussa on otettava huomioon kansallinen tilanne siten, että lajit valitaan näytteenottoa varten niiden yleisyyden ja lintupopulaatioiden koon mukaan.
Sampling must consider the seasonality of migration patterns, which may vary in different Member States.
Näytteenotossa on otettava huomioon muuttokäyttäytymisen kausiluonteisuus, joka voi vaihdella jäsenvaltioittain.
It shall take into account the behaviour of bird species as regards migratory flyways, main habitats, gregariousness and degree of mixing during migration and the results obtained from previous surveillance during 2003-2006.
Siinä on otettava huomioon lintulajien käyttäytyminen, kuten muuttoreitit, pääasiallisen elinympäristö, esiintyminen parvissa, samoin kuin se, missä määrin eri lajit sekoittuvat muuton aikana keskenään, sekä vuosina 2003–2006 toteutetun edellisen valvonnan tulokset.
In addition, continuous review and feedback will be provided through the AI wild bird surveillance working group who are analysing new data as they become available.
Lintuinfluenssaa luonnonvaraisissa linnuissa seuraava työryhmä, joka analysoi uudet tiedot niiden tullessa käytettäviksi, tarkkailee tilannetta jatkuvasti ja antaa palautetta.
For H5N1 HPAI, all those factors shall be considered in relation to the probability of wild bird exposure to infected poultry and wild birds in outbreak areas and the probability of contact of wild birds with domestic poultry in the poultry husbandry systems in the different Member States.
Tyyppiä H5N1 olevan HPAI:n osalta kaikkia näitä tekijöitä on tarkasteltava siltä osin, kuinka todennäköisesti luonnonvaraiset linnut altistuvat tartunnan saaneelle siipikarjalle ja tartunnan saaneille luonnonvaraisille linnuille tartunta-alueilla ja kuinka todennäköisesti luonnonvaraiset linnut joutuvat kosketuksiin eri jäsenvaltioiden siipikarjantuotantojärjestelmään kuuluvan siipikarjan kanssa.
To assess those probabilities, the decision trees and tables in the opinion of EFSA [1], which were drawn up in collaboration with the European Commission's Environment Directorate-General can provide an effective tool for Member States’ local risk assessments to adapt to an evolving situation based on a close collaboration and exchange of views between Member States.Liaisons with bird conservation/watching institutions and ringing stations shall be encouraged.
Näiden todennäköisyyksien arvioimiseksi Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausunnossa [1] esitetyt päätöksentekokaaviot ja -taulukot, jotka on laadittu yhteistyössä Euroopan komission ympäristöasioiden pääosaston kanssa, voivat tarjota tehokkaan työvälineen jäsenvaltioiden paikallisen riskinarvioinnin mukauttamiseksi muuttuvaan tilanteeseen jäsenvaltioiden tiiviin yhteistyön ja näkemysten vaihdon pohjalta.Yhteydet lintujensuojelu- ja/tai havainnointilaitoksiin ja rengastusasemiin ovat tarpeen.
Sampling, where appropriate, shall be carried out under the supervision of staff from these groups/stations, by hunters and other ornithologically skilled persons.
Näytteet otetaan tarvittaessa näiden ryhmien tai asemien henkilökunnan, metsästäjien ja muiden ornitologiaa tuntevien valvonnassa.
Passive surveillance of sick and dead wild birds shall be targeted on:
Sairaiden ja kuolleiden luonnonvaraisten lintujen passiivisen valvonnan on kohdistuttava
areas where increased incidence of morbidity and mortality in wild birds occurs;
alueisiin, joilla luonnonvaraisten lintujen sairastavuus ja kuolleisuus ovat lisääntyneet;
areas close to the sea, lakes and waterways where birds were found dead; and in particular when these areas are in proximity to domestic poultry farms;
alueisiin, jotka ovat lähellä niitä merialueita, järviä ja vesiväyliä, joista kuolleita lintuja on löytynyt, erityisesti silloin, kun nämä alueet ovat siipikarjatilojen läheisyydessä;
birds belonging to identified ‘higher risk’ species listed in part D and other wild birds living in close proximity with them.
lintuihin, jotka kuuluvat D osassa lueteltuihin suuririskisiksi todettuihin lajeihin, ja muihin näiden lintujen välittömässä läheisyydessä eläviin luonnonvaraisiin lintuihin.
In addition, investigations of living and dead wild birds in areas where H5N1 cases have been detected shall ideally be targeted on birds:
Elävien ja kuolleiden luonnonvaraisten lintujen tutkimusten alueilla, joilla on todettu H5N1-tapauksia, olisi mieluiten kohdistuttava
wild birds or poultry to possibly identify asymptomatic carriers;
luonnonvaraisiin lintuihin tai siipikarjaan, jotta voidaan mahdollisesti tunnistaa oireettomat kantajat;
in areas epidemiologically linked to these cases;
alueisiin, joilla on epidemiologinen yhteys näihin tapauksiin;
coming possibly in close contact to domestic poultry holdings (Protection zone, surveillance zone and area B), which might function as ‘bridge species’, in particular those that are listed in part E.
lintuihin, jotka joutuvat mahdollisesti läheiseen kosketukseen siipikarjatilojen kanssa (suojavyöhyke, valvontavyöhyke ja alue B) ja jotka voivat toimia tartuntaa välittävinä lajeina, erityisesti E osassa luetellut lajit.
Active surveillance on living and clinically healthy and/or clinically diseased, injured or hunted [2] birds shall be targeted on:
Elävien ja kliinisesti terveiden ja/tai kliinisesti sairaiden, loukkaantuneiden tai saaliiksi saatujen [2] lintujen aktiivinen valvonta on kohdistettava
migratory birds belonging to the orders of Anseriformes (water fowl) and Charadriiformes (shorebirds and gulls);
lahkoihin Anseriformes (sorsalinnut) ja Charadriiformes (rantalinnut ja lokit) kuuluviin muuttolintuihin;
at identified areas for concentration and mixing of high number of migratory birds involving different species and in particular when these areas are in proximity to domestic poultry farms;
sellaisiin tunnistettuihin alueisiin, joille on keskittynyt suuri määrä eri lajien muuttolintuja ja joilla eri lajien linnut sekoittuvat keskenään, erityisesti jos nämä alueet sijaitsevat siipikarjatilojen läheisyydessä;
a selection of higher risk species [3].
valikoituihin suuririskisiin lajeihin [3].
Sampling procedures
Näytteenottomenettelyt
Oropharyngeal and cloacal swabs for virological examination shall be taken from apparently healthy free living birds.
Ilmeisen terveiltä luonnossa eläviltä linnuilta otetaan nielusta ja yhteissuolesta pyyhkäisynäytteet virologista tutkimusta varten.
If for any reason it is impractical to take cloacal swabs from live birds carefully collected fresh faeces samples may serve as an alternative.
Jos jostakin syystä ei ole käytännöllistä ottaa pyyhkäisynäytteitä yhteissuolesta eläviltä linnuilta, vaihtoehtona voidaan käyttää huolellisesti kerättyjä tuoreita ulostenäytteitä.
However, traceability in case of mixed sites frequented by different bird species must be ensured.
Jäljitettävyys on kuitenkin varmistettava, kun on kyse paikoista, joissa eri lajien linnut ovat kosketuksissa toisiinsa.
Cloacal and tracheal/oropharyngeal swabs and/or tissues (namely the brain, heart, lung, trachea, kidney and intestines) from wild birds found dead or shot shall be sampled for virus isolation and molecular detection (PCR).
Kuolleina löydetyiltä tai ammutuilta luonnonvaraisilta linnuilta otetaan yhteissuolesta ja henkitorvesta/nielusta pyyhkäisynäyte ja/tai kudosnäyte (aivoista, sydämestä, keuhkoista, henkitorvesta, munuaisesta ja sisäelimistä) viruksen eristämistä ja molekyylien osoittamista (PCR) varten.
Swabs must be chilled immediately on ice or with frozen gel packs and submitted to the laboratory as quickly as possible.
Pyyhkäisynäytteet on jäähdytettävä jäillä tai jäädytetyillä geelipakkauksilla ja toimitettava laboratorioon mahdollisimman nopeasti.
Samples must not be frozen unless absolutely necessary.
Näytteitä ei saa jäädyttää ellei se ole aivan välttämätöntä.
If available, swabs must be placed in antibiotic or specific virus transport medium so that they are fully immersed.
Pyyhkäisynäytteet on upotettava kokonaan antibiootteja sisältävään kuljetusliuokseen tai erityiseen virusten kuljetukseen tarkoitettuun elatusaineeseen, jos sellainen on saatavilla.
Placing samples in medium for transportation must be done in addition to chilling and not as an alternative to chilling.
Näytteet on asetettava kuljetusliuokseen jäähdyttämisen lisäksi eikä sen vaihtoehtona.
In the absence of such medium, swabs must be returned to their casing and submitted dry.
Jos tällaista elatusainetta ei ole käytettävissä, pyyhkäisynäytteet on palautettava koteloonsa ja toimitettava kuivina.
If rapid transport within 48 hours to the laboratory (in transport medium at 4° Celsius) is not guaranteed, samples shall be immediately frozen, stored and then transported on dry ice.
Jos näytteiden nopeaa, 48 tunnin kuluessa tapahtuvaa kuljetusta laboratorioon (kuljetuselatusaineessa, jonka lämpötila on 4 °C) ei voida taata, näytteet on välittömästi jäädytettävä, varastoitava ja kuljetettava tämän jälkeen kuivajäässä.
Storage and transport of samples may be affected by a variety of factors so the method selected must be fit for purpose.
Useat eri tekijät saattavat vaikuttaa näytteiden varastointiin ja kuljetukseen, joten valitun kuljetusmenetelmän on oltava tarkoitukseensa sopiva.
Sampling procedures shall be carried out in accordance with the avian influenza diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC) laying down the procedures for the confirmation and differential diagnostic of avian influenza.
Näytteenottomenettelyt on toteutettava lintuinfluenssaa koskevan taudinmäärityskäsikirjan (päätös 2006/437/EY) mukaisesti; siinä esitetään menettelyt lintuinfluenssan vahvistamista ja erotusdiagnoosia varten.
Laboratory tests shall be carried out in accordance with the avian influenza diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC) laying down the procedures for the confirmation and differential diagnostic of avian influenza.
Laboratoriotestit on toteutettava lintuinfluenssaa koskevan taudinmäärityskäsikirjan (päätös 2006/437/EY) mukaisesti; siinä esitetään menettelyt lintuinfluenssan vahvistamista ja erotusdiagnoosia varten.
All samples collected in the surveillance for avian influenza in wild birds shall be tested as soon as possible by molecular techniques if available and according to the diagnostic manual (Commission Decision 2006/437/EC).
Kaikki luonnonvaraisissa linnuissa esiintyvän lintuinfluenssan valvontaa varten kerätyt näytteet on testattava mahdollisimman pian molekyylitesteillä, jos sellaisia on käytettävissä, ja taudinmäärityskäsikirjan (komission päätös 2006/437/EY) mukaisesti.
These tests shall only be carried out in laboratories able to guarantee quality assurance and using methods recognised by the CRL for avian influenza.
Nämä testit on tehtävä sellaisissa laboratorioissa, jotka voivat taata laadunvarmistuksen ja jotka käyttävät lintuinfluenssaa tutkivan yhteisön vertailulaboratorion tunnustamia menetelmiä.
In addition, methods used must have produced acceptable results in the most recent comparative ring test of national laboratories.
Käytettyjen menetelmien on lisäksi annettava hyväksyttävät tulokset kansallisten laboratorioiden tuoreimmasta vertailevasta rengastestistä.
Initial screening using M gene PCR is recommended, with rapid testing of positives for H5 (but within two weeks) and in case of a positive finding analysis of the cleavage site must be undertaken as soon as possible to determine whether or not it has a highly pathogenic avian influenza (HPAI) or a low pathogenic avian influenza (LPAI) motif.
On suositeltavaa tehdä alustava seulonta käyttäen M-geenin PCR:tä siten, että H5-positiivisille tapauksille tehdään pikatesti (kahden viikon kuluessa), ja positiivisen tuloksen löydyttyä katkaisukohdan analyysi on suoritettava mahdollisimman pian sen määrittämiseksi, onko kyseessä korkeapatogeeninen lintuinfluenssa (HPAI) vai matalapatogeeninen lintuinfluenssa (LPAI).
If H5 HPAI is confirmed further analysis to determine the N type must be done rapidly (even this can only provide evidence eliminating N1).
Jos H5-tyypin HPAI vahvistetaan, on nopeasti tehtävä lisämääritys N-tyypin määrittämiseksi (tästäkin voidaan kuitenkin saada näyttöä vain N1:n sulkemiseksi pois laskuista).
At the laboratory, pooling of up to five samples taken from the same species collected at the same site and same time may be permitted when it can be ensured that, in case of a positive finding, the individual samples can be identified and retested.
Laboratoriossa on sallittua yhdistää enintään viisi samasta lajista, samasta paikasta ja samaan aikaan kerättyä näytettä, jos voidaan varmistaa, että positiivisen tuloksen löydyttyä yksittäiset näytteet voidaan tunnistaa ja testata uudelleen.
Serological surveillance shall not be applied for avian influenza investigations in wild birds because serological methods cannot distinguish between HP and LP strains and antibody findings do not allow inference in relation to the likely location where wild birds might have become infected.
Serologista valvontaa ei sovelleta luonnonvaraisten lintujen lintuinfluenssatutkimuksiin, koska serologisilla menetelmillä ei voida erottaa HP- ja LP-kantoja toisistaan ja koska vasta-ainelöydösten avulla ei voida päätellä sitä, missä luonnonvaraiset linnut ovat saattaneet saada tartunnan.
However, serological surveillance might be important to study in which resident or migrating bird species H5/H7 viruses are/were prevalent (or endemic).
Serologinen valvonta saattaa kuitenkin olla tärkeää tutkittaessa, missä alueella asuvissa lintulajeissa tai muuttolintulajeissa H5- ja H7-virukset ovat/olivat yleisiä (tai endeemisiä).
Such analysis shall only be performed by specialised laboratories using a carefully selected panel of antigens to ensure the detection of haemagglutinin specific antibodies (i.e. to eliminate the possibility of interference from N specific antibodies).
Tällaisia määrityksiä saa tehdä vain erikoistuneissa laboratorioissa, jotka käyttävät huolellisesti valittuja antigeenejä hemagglutiniinin spesifisten vasta-aineiden toteamisen varmistamiseksi (eli poistamaan N-spesifisten vasta-aineiden aiheuttama mahdollinen interferenssi).
List of wild bird species presenting a higher risk in relation to avian influenza [4]Common name
Luettelo luonnonvaraisista lintulajeista, joihin liittyy kasvanut lintuinfluenssariski [4]Yleisnimi
Bewick's Swan
Pikkujoutsen
Whooper Swan
Laulujoutsen
Mute Swan
Kyhmyjoutsen
Pink-footed Goose
Lyhytnokkahanhi
Bean Goose
Metsähanhi
Greater White-fronted Goose (European race)
Tundrahanhi (eurooppalainen rotu)
Lesser White-fronted Goose
Kiljuhanhi
Greylag Goose
Merihanhi
Barnacle Goose
Valkoposkihanhi
Brent Goose
Sepelhanhi
Red-breasted Goose
Punakaulahanhi
Canada Goose
Kanadanhanhi
Eurasian Wigeon
Haapana
Common Teal
Tavi
Northern Pintail
Jouhisorsa
Garganey
Heinätavi
Northern Shoveler
Lapasorsa
Marbled Teal
Marmorisorsa
Red-crested Pochard
Punapäänarsku
Common Pochard
Punasotka
Tufted Duck
Tukkasotka
Waders
Kahlaajat
Northern Lapwing
Töyhtöhyyppä
Eurasian Golden Plover
Kapustarinta
Black-tailed Godwit
Mustapyrstökuiri
Gulls
Lokit
Black-headed Gull
Naurulokki
Common Gull
Kalalokki
List of birds living in proximity to domestic poultry [5]
Luettelo linnuista, jotka elävät kotieläiminä pidetyn siipikarjan läheisyydessä [5]
Probability of contact with poultry
Sen todennäköisyys, että laji joutuu kosketuksiin siipikarjan kanssa
Group 1.
Ryhmä 1.
Species intimately associated with poultry production in Europe
Lajit, jotka liittyvät läheisesti siipikarjantuotantoon Euroopassa
Domestic Goose
Kesyhanhi
Domestic Mallard
Kesyyntynyt sinisorsa
Domestic Muscovy Duck
Kesyyntynyt myskisorsa
Feral Pigeon
Kesykyyhky
House Sparrow
Varpunen
Group 2.
Ryhmä 2.
Species which may share farmland also used by domesticated poultry in north Europe
Lajit, joita saattaa esiintyä Pohjois-Euroopassa samoilla maatalousmailla kuin kotieläiminä pidettyä siipikarjaa
Herring Gull
Harmaalokki
Wood Pigeon
Sepelkyyhky
Eurasian Collared Dove
Turkinkyyhky
Ring-necked Pheasant
Fasaani
Larks species
Kiurulajit
Pipits
Kirviset
Wagtails
Västäräkit
Fieldfare
Räkättirastas
Redwing
Punakylkirastas
Black-billed Magpie
Harakka
Eurasian Jackdaw
Naakka
Rook
Mustavaris
Carrion Crow
Nokivaris
Raven
Korppi
Starling
Kottarainen
Spotless Starling
Mustakottarainen
Eurasian Tree Sparrow
Pikkuvarpunen
Finches
Peipot
Buntings
Sirkut
Group 3.
Ryhmä 3.
Species which may share wetlands also used by domesticated water birds in Northern Europe
Lajit, joita saattaa esiintyä Pohjois-Euroopassa samoissa kosteikoissa kuin kotieläiminä pidettyjä vesilintuja
Egrets
Haikarat
Herons
Haikarat
Ardea and other spp.
Ardea ja muut spp.
Cormorant
Merimetso
Storks
Kattohaikarat
Common Coot
Nokikana
Moorhen
Liejukana
Scientific opinion on ‘Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza’ (EFSA 12 May 2006).
Tieteellinen lausunto ”Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza” (EFSA, 12. toukokuuta 2006).
Hunting by respecting the requirements of Council Directive 79/409/EEC on the protection and conservation of all naturally occurring wild birds.
Saatu saaliiksi siten, että on noudatettu luonnonvaraisten lintujen suojelusta annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY vaatimuksia.
To be provided by the European Commission’s Environment Directorate-General.
Asiasta päättää Euroopan komission ympäristöasioiden pääosasto.
This list is not a limitating list but is only meant to identify migratory species that may pose a high risk for introduction of avian influenza into the Community based on their migratory pattern involving areas where H5N1 HPAI has either occurred in wild birds or poultry.
Kyseessä ei ole rajoittava luettelo, vaan sen avulla pyritään ainoastaan tunnistamaan ne muuttolintulajit, joista voi aiheutua suuri riski lintuinfluenssan kulkeutumisesta yhteisöön ottaen huomioon sen, että ne muuttavat alueille, joilla tyyppiä H5N1 olevaa HPAI:ta on esiintynyt joko luonnonvaraisissa linnuissa tai siipikarjassa.
It is based on the Scientific opinion on ‘Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza’ adopted by the Animal Health and Welfare Panel of EFSA on 12 May 2006 and the work carried out by ORNIS Committee and contractors to European Commission’s Environment Directorate-General.
Luettelo perustuu Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen eläinten terveyttä ja hyvinvointia käsittelevän lautakunnan 12. toukokuuta 2006 antamaan tieteelliseen lausuntoon ”Migratory birds and their possible role in the spread of highly pathogenic avian influenza” sekä ORNIS-komitean ja Euroopan komission ympäristöasioiden pääosastolle työskentelevien toimeksisaajien työhön.
However, this list could be updated following results of further scientific studies as they become available and based on the risk assessment carried out by national authorities taking into account their specific ornithological situation.
Luettelo voidaan kuitenkin saattaa ajan tasalle uusien tieteellisten tutkimusten tulosten tullessa saataville ja kansallisten viranomaisten toteuttamien, kyseisen maan ornitologisen erityistilanteen huomioon ottavien riskinarviointien pohjalta.
This list is not an exhaustive list but is only meant to identify resident or non-migratory European bird species that live in proximity to domestic poultry (especially in NW Europe) and which have the theoretical potential to transfer HPAI H5N1 from potential asymptomatically infected wild birds (‘bridge species’).
Tämä ei ole tyhjentävä luettelo, vaan sen avulla on pelkästään tarkoitus tunnistaa ne alueella asuvat tai paikalliset eurooppalaiset lintulajit, jotka elävät kotieläiminä pidetyn siipikarjan läheisyydessä (erityisesti Luoteis-Euroopassa) ja jotka voivat potentiaalisesti siirtää tyyppiä H5N1 olevaa HPAI:ta mahdollisesti oireettomista tartunnan saaneista luonnonvaraisista linnuista (tartuntaa välittävät lajit).