natgillin/translations-raw huggingface dataset:
As a guideline, the national codes applied by Member States under Council Regulations (EC) No 852/2004 of 29 April 2004 on the hygiene of foodstuffs [4], (EC) No 853/2004 of 29 April 2004 on hygiene rules for food of animal origin [5] and (EC) No 854/2004 of 29 April 2004 on the organisation of official controls on products of animal origin intended for human consumption [6], shall additionally be used as a means of cross checking and identifying enterprises classified under NACE code 15.20.
Elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 852/2004 [4], eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 [5] ja ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 [6] mukaisesti jäsenvaltioissa sovellettuja kansallisia koodeja käytetään lisäksi ohjeellisesti NACE-koodiin 15.20 luokiteltujen yritysten ristiintarkastamiseen ja tunnistamiseen.
The statistical unit for collection of data shall be the ‘enterprise’ as defined as the lowest legal entity for accounting purposes.
Tilastoyksikkö on ”yritys”, joka määritellään kirjanpidollisesti pienimmäksi oikeussubjektiksi.
For enterprises that carry out fish processing but not as a main activity, it is mandatory to collect the following data, in the first year of each programming period:
Sellaisten yritysten osalta, jotka harjoittavat kalanjalostusta ilman että se on niiden pääasiallinen toiminta, on kerättävä seuraavat tiedot kunkin ohjelmakauden ensimmäiseltä vuodelta:
number of enterprises;
yritysten lukumäärä;
turnover attributed to fish processing.
kalanjalostuksen osuus liikevaihdosta.
MODULE OF EVALUATION OF THE EFFECTS OF THE FISHERIES SECTOR ON THE MARINE ECOSYSTEM
MERIEKOSYSTEEMIIN KOHDISTUVIEN KALASTUSALAN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI -MODUULI
To allow the calculation of the indicators listed in Appendix XIII, data specified in this Appendix shall be collected on an annual basis with the exception of those which are specified to be collected at more disaggregated levels.
Kaikkien lisäyksessä XIII lueteltujen indikaattoreiden laskemiseksi kyseisessä lisäyksessä täsmennetyt tiedot on kerättävä vuosittain, lukuun ottamatta tietoja, jotka on kerättävä eriytetymmällä tasolla.
Data specified in Appendix XIII shall be collected at national level in order to allow end-users to calculate the indicators at the relevant geographical scale, as given in Appendix II.
Lisäyksessä XIII määritellyt tiedot on kerättävä kansallisella tasolla, jotta loppukäyttäjät voisivat laskea indikaattorit asianmukaisella maantieteellisellä tasolla lisäyksen II mukaisesti.
The disaggregation level set out in the specifications laid down in Appendix XIII shall be applied.
Sovelletaan lisäyksessä XIII olevien erittelyjen mukaista jaottelutasoa.
Member States shall apply the recommendations set out in the specifications laid down in Appendix XIII.
Jäsenvaltioiden on sovellettava lisäyksessä XIII olevissa erittelyissä vahvistettuja suosituksia.
MODULE FOR MANAGEMENT AND USE OF THE DATA COVERED BY THE DATA COLLECTION FRAMEWORK
TIETOJEN KERUUTA KOSKEVIEN PUITTEIDEN MUKAISTEN TIETOJEN HALLINTA JA KÄYTTÖ -MODUULI
Management of the data
Tietojen hallinta
With regard to the data covered by this Community Programme, this section covers the development of data bases, data input (storage), data quality control and validation, and data processing from primary data into detailed or aggregated data as referred to in Article 17(1) of Regulation (EC) No 199/2008.
Tähän yhteisön ohjelmaan liittyvien tietojen osalta tämä osa käsittää tietokantojen kehittämisen, tietojen syöttämisen (tallentamisen), tietojen laadunvalvonnan ja validoinnin sekä perustietojen koostamisen yksilöimättömien tai yhdistettyjen tietojen tietokokonaisuuksiksi asetuksen (EY) N:o 199/2008 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
It shall include the transformation process of the primary socioeconomic data into metadata referred to in Article 13(b) of Regulation (EC) No 199/2008.
Osaan sisältyy myös sosioekonomisten perustietojen muuntaminen asetuksen (EY) N:o 199/2008 13 artiklan b alakohdassa tarkoitetuiksi metatiedoiksi.
Member States shall guarantee that, upon request by the Commission, the information on the transformation process referred to in paragraph 2 can be provided.
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että komission pyynnöstä voidaan esittää tiedot edellä 2 kohdassa tarkoitetusta muuntamisesta.
Use of the data
Tietojen käyttö
The section covers the production of sets of data and their use to support scientific analysis as a basis for advice to fisheries management as referred to in Article 18(1)a of Regulation (EC) No 199/2008.
Tämä osa käsittää tietokokonaisuuksien tuottamisen ja käytön tieteellisten analysointien tueksi kalastuksenhoitoa koskevien lausuntojen perusteeksi asetuksen (EY) N:o 199/2008 18 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.
It shall include biological parameter estimates (age, weight, sex, maturity and fecundity) for stocks listed in Appendix VII, preparation of sets of data for stock assessments and bio-economic modelling and corresponding scientific analysis.
Se sisältää arvioita lisäyksessä VII lueteltujen kantojen biologisista parametreista (ikä, paino, sukupuoli, sukukypsyys ja hedelmällisyys), tietokokonaisuuksien laatimisen kantojen arvioimista varten sekä bioekonomisen mallintamisen ja vastaavat tieteelliset analyysit.
List of appendices
Lisäysluettelo
Appendix No
Lisäys N:o
Geographic stratification by Regional Fisheries Management Organisations
Maantieteellinen jaottelu alueellisten kalastusjärjestöjen mukaan
Geographical stratification by region
Maantieteellinen jaottelu alueen mukaan
Fleet segmentation by region
Laivaston ositus alueittain
Fishing activity (metier) by region
Kalastustoiminta (kalastus) alueittain
Disaggregation levels used for the collection of data
Jaottelutasot
List of economic variables
Luettelo taloudellisista muuttujista
List of biological variables with species sampling specification
Luettelo biologisista muuttujista sekä näytteenotto-erittely lajeittain
List of transversal variables with sampling specification
Luettelo monialaisista muuttujista sekä näytteenotto-erittely
List of research surveys at sea
Luettelo merellä tehtävistä tarkastuksista
List of economic variables for the aquaculture sector
Luettelo taloudellisista muuttujista vesiviljelyalalla
Sector segmentation to be applied for the collection of aquaculture data
Vesiviljelyä koskevien tietojen keruussa käytettävä jaottelu alan mukaan
List of economic variables for the processing industry sector
Luettelo taloudellisista muuttujista jalostusteollisuuden alalla
Definition of environmental indicators to measure the effects of fisheries on the marine ecosystem
Meriekosysteemiin kohdistuvien kalastusalan vaikutusten mittaamisessa käytettävien ympäristö-indikaattoreiden määritteleminen
OJ L 186, 15.7.2008, p. 3.
EUVL L 186, 15.7.2008, s. 3.
For parameters referred to in Chapter III section B/B1 1. (2), data shall be provided quarterly and be consistent with the fleet fishing activity matrix described in Appendix IV (1 to 5).
III luvun B/B1 jakson 1 kohdan 2 alakohdassa tarkoitettujen parametrien osalta tiedot toimitetaan neljännesvuosittain, ja niiden on oltava johdonmukaisia lisäyksessä IV kuvatun kalastuslaivaston toimintamallin (1–5) kanssa.
For sampling purpose, only the major metiers need be considered. In order to identify the metiers to be sampled, the following ranking system shall be used at level 6 of the matrix in Appendix IV (1 to 5) on a national basis by Member States using as reference the average values of the two previous years and:
Näytteenotossa on otettava huomioon ainoastaan tärkeimmät kalastukset, jotka jäsenvaltiot tunnistavat kansallisesti käyttäen jäljempänä esitettyä luokitusjärjestelmää lisäyksessä IV olevan mallin (1–5) tason 6 perusteella ja käyttäen viitearvona kahden edellisen vuoden keskiarvoja, ja:
establishing detailed guidelines for the implementation and application of Annex II to Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council
yksityiskohtaisista ohjeista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY liitteen II täytäntöönpanoa ja soveltamista varten
(notified under document number C(2008) 7294)
(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 7294)
Having regard to Directive 2004/8/EC of the European Parliament and of the Council of 11 February 2004 on the promotion of cogeneration based on a useful heat demand in the internal energy market and amending Directive 92/42/EEC [1], and in particular Annex II, point (e) thereof,
ottaa huomioon hyötylämmön tarpeeseen perustuvan sähkön ja lämmön yhteistuotannon edistämisestä sisämarkkinoilla ja direktiivin 92/42/ETY muuttamisesta 11 päivänä helmikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/8/EY [1] ja erityisesti sen liitteessä II olevan e alakohdan,
Directive 2004/8/EEC provides that Member States must establish a system of guarantees of origin for electricity produced from high-efficiency cogeneration.
Direktiivin 2004/8/EY mukaan jäsenvaltioiden on perustettava tehokkaalla yhteistuotannolla tuotettua sähköä koskeva alkuperätakuujärjestelmä.
This electricity should be generated in a process linked to the production of useful heat and calculated in accordance with the methodology laid down in Annex II to Directive 2004/8/EC.
Tällainen sähkö olisi tuotettava hyötylämmön tuotantoon liittyvässä prosessissa, ja se olisi laskettava direktiivin 2004/8/EY liitteessä II vahvistetuin menetelmin.
With an aim of ensuring a harmonised methodology for calculating the amount of electricity from cogeneration, it is necessary to adopt Guidelines clarifying the procedures and definitions laid down in Annex II to Directive 2004/8/EC.
Jotta voitaisiin varmistaa yhdenmukaisten menetelmien soveltaminen yhteistuotannosta saatavan sähkömäärän laskentaan, on tarpeellista vahvistaa ohjeet, joissa selvennetään direktiivin 2004/8/EY liitteessä II esitettyjä menettelyjä ja määritelmiä.
Moreover, those Guidelines should allow Member States to fully transpose crucial parts of Directive 2004/8/EC such as guarantees of origin and establishment of support schemes for high efficiency cogeneration.
Lisäksi ohjeiden pitäisi mahdollistaa se, että jäsenvaltiot saattavat täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään direktiivin 2004/8/EY olennaiset osat, kuten alkuperätakuut ja tehokasta yhteistuotantoa edistävien tukijärjestelmien perustamisen.
They should provide further legal certainty for the energy market in the Community and thus contribute to remove barriers for new investments.
Ohjeiden olisi luotava suurempaa oikeusvarmuutta yhteisön energiamarkkinoille ja edistettävä siten esteiden poistamista uusilta investoinneilta.
They should also help to provide clear criteria when screening applications for State aid and financial support for cogeneration from Community funds.
Niiden olisi myös autettava luomaan selkeät kriteerit, joita sovelletaan arvioitaessa yhteistuotannon edistämiseksi annettavaa valtiontukea ja yhteisön rahoitustukea koskevia hakemuksia.
The measures provided for in this Decision are in accordance with opinion of the Committee established by Article 14(1) of Directive 2004/8/EC,
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2004/8/EY 14 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
The detailed guidelines clarifying the procedures and definitions necessary for the application of the methodology to determine the quantity of electricity from cogeneration, laid down in Annex II to Directive 2004/8/EC, are set out in the Annex to this Decision.
Tämän päätöksen liitteessä esitetään yksityiskohtaiset ohjeet, joilla selvennetään direktiivin 2004/8/EY liitteessä II esitettyjä menettelyjä ja määritelmiä, jotka ovat tarpeellisia yhteistuotannosta saatavan sähkömäärän määrittämistä koskevien menetelmien soveltamiseksi.
The guidelines shall establish a harmonised methodology for calculating this amount of electricity.
Ohjeissa määritellään yhdenmukaistetut menetelmät tämän sähkömäärän laskentaa varten.
Done at Brussels, 19 November 2008.
Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 2008.
Detailed guidelines for the implementation and application of Annex II to Directive 2004/8/EC
Yksityiskohtaiset ohjeet direktiivin 2004/8/EY liitteen ii täytäntöönpanoa ja soveltamista varten
I. Calculation of the electricity from cogeneration
I. Yhteistuotannosta saatavan sähkön laskeminen
A cogeneration unit operating with maximum technically possible heat recovery from the cogeneration unit itself is said to be operating in full cogeneration mode.
Yhteistuotantoyksikön, joka toimii suurimmalla teknisesti mahdollisella lämmön talteenotolla itse yhteistuotantoyksiköstä, sanotaan toimivan täysin yhteistuotantokäytössä.
The heat has to be produced at the site pressure and temperature levels required for the specific useful heat demand or market.
Lämpö on tuotettava paine- ja lämpötilatasoilla, jotka vastaavat sijoituspaikkakohtaisen hyötylämmön tarpeen tai markkinoiden vaatimuksia.
In the case of full cogeneration mode, all electricity is considered combined heat and power (CHP) electricity (see Figure 1).
Jos laitos toimii täysin yhteistuotantokäytössä, kaikki sähkö katsotaan sähkön ja lämmön yhteistuotannosta (Combined Heat and Power, CHP) saatavaksi sähköksi (ks. kuva 1).
For cases in which the plant does not operate in full cogeneration mode under normal conditions of use, it is necessary to identify the electricity and heat not produced under cogeneration mode, and to distinguish it from the CHP production.
Tapauksissa, joissa laitos ei toimi täysin yhteistuotantokäytössä tavanomaisissa käyttöolosuhteissa, on tarpeellista määrittää sähkö ja lämpö, jota ei ole tuotettu yhteistuotantokäytössä, ja erottaa se CHP-tuotannosta.
This is to be done based on the principles defining the CHP boundaries described in Section II.
Tämä tehdään noudattamalla yhteistuotantojärjestelmän rajojen määrittämistä koskevia periaatteita, joita kuvaillaan II jaksossa.
The energy input and output of the heat-only-boilers (top-up, back-up boilers) which in many cases are part of the on-site technical installations are to be excluded, as illustrated in Figure 1.
Laitoksen tekniseen laitteistoon usein kuuluvien lämmön erillistuotannon kattiloiden (lisä- tai varakattiloiden) energiapanosta ja tuotosta ei oteta huomioon, kuten kuvassa 1 esitetään.
The arrows inside the ‘Cogeneration Unit’ box illustrate the energy flow over system boundaries.
”Yhteistuotantoyksikkö”-laatikon sisällä olevat nuolet kuvaavat energiavirtaa järjestelmän rajojen yli.
Figure 1
Kuva 1:
CHP part, non-CHP part and heat-only boilers within a plant
Laitoksen CHP-osa, ei-CHP-osa ja lämmön erillistuotannon kattilat.
Fuel CHP
CHP-polttoaine
CHP electricity
CHP sähkö
Useful heat (HCHP)
Hyötylämpö (HCHP)
Fuel non-CHP
Ei-CHP-polttoaine
Non-CHP part
Ei-CHP-osa
Non-CHP electricity
Ei-CHP-sähkö
heat
Lämpö
Cogeneration Unit
Yhteistuotantoyksikkö
Fuel boiler
Kattilan polttoaine
Heat-only boiler
Lämmön erillistuotannon kattila
Plant
Laitos
For micro-cogeneration units, the certified values have to be issued, approved or supervised by the national authority or competent body appointed by each Member State as referred to in Article 5(2) of Directive 2004/8/EC.
Mikroyhteistuotantoyksiköiden osalta on esitettävä varmennetut arvot, jotka on hyväksynyt tai joita valvoo kansallinen viranomainen tai direktiivin 2004/8/EY 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu jäsenvaltion nimeämä toimivaltainen elin.
The electricity from cogeneration is calculated in accordance with the following steps.
Yhteistuotannosta saatavan sähkön laskennassa sovelletaan seuraavia vaiheita.
To distinguish which part of the electricity produced is not recognised as electricity from cogeneration, it is first necessary to calculate the overall efficiency of the cogeneration unit.
Jotta voidaan erottaa se osa tuotetusta sähköstä, jota ei katsota yhteistuotannosta saatavaksi sähköksi, on ensin tarpeellista laskea yhteistuotantoyksikön kokonaishyötysuhde.
The overall efficiency of a cogeneration unit is determined in the following way: the energy output of the CHP plant (electricity, mechanical [1] energy and useful heat) over a defined reporting period shall be divided by the fuel input to the cogeneration unit over the same reporting period, i.e.
Yhteistuotantoyksikön kokonaishyötysuhde määritetään seuraavasti: CHP-laitoksen energiatuotos (sähkö, mekaaninen energia [1] ja hyötylämpö) määrätyllä raportointikaudella jaetaan yhteistuotantoyksikön polttoainepanoksella samalla raportointikaudella, eli
Overall efficiency = (energy output)/(fuel input)
Kokonaishyötysuhde = (energiatuotos) / (polttoainepanos)
The calculation of overall efficiency has to be based on the actual operational data taken from real/registered measured values of the specific cogeneration unit, collected over the reporting period.
Kokonaishyötysuhteen laskennan on perustuttava koko raportointikaudelta koottuihin tosiasiallisiin toimintatietoihin, jotka on otettu tietyn yhteistuotantoyksikön todellisista/rekisteröidyistä mitatuista arvoista.
Generic or certified values provided by the manufacturer (according to the specific technology) cannot be used [2].
Valmistajan (tietyn teknologian mukaan) antamia yleisiä tai varmennettuja arvoja ei saa käyttää [2].
The reporting period means the period of operation of the cogeneration unit for which the electricity output has to be established.
Raportointikausi tarkoittaa sitä yhteistuotantoyksikön toimintajaksoa, jolle sähkötuotos on määritetty.
Normally, reporting will be done on an annual basis.
Tavallisesti raportointi tehdään vuosittain.
However, shorter periods are permissible.
Myös lyhyemmät jaksot ovat sallittuja.
The maximum period is one year and the minimum period is one hour.
Jakson enimmäispituus on yksi vuosi ja vähimmäispituus yksi tunti.
Reporting periods may differ from the frequency of measurements.
Raportointikauden ei tarvitse olla sama kuin mittaustiheys.
The energy output means the total electrical energy (CHP and non-CHP) and useful heat (HCHP) generated in the CHP plant over a reporting period.
Energiatuotos tarkoittaa CHP-laitoksen raportointikaudella tuottamaa kokonaissähköenergiaa (CHP ja ei-CHP) ja hyötylämpöä (HCHP).
In accordance with the definitions in Article 3(b) and 3(c) of Directive 2004/8/EC, the following heat can be regarded as useful heat (HCHP): heat that is used for process heating or space heating and/or delivered for subsequent cooling purposes; heat delivered to district heating/cooling networks; exhaust gases from a cogeneration process that are used for direct heating and drying purposes.
Direktiivin 2004/8/EY 3 artiklan b ja c alakohdassa annettujen määritelmien mukaisesti hyötylämpönä (HCHP) voidaan pitää seuraavaa lämpöä: lämpö, jota käytetään prosessilämpönä tai tilojen lämmitykseen ja/tai jota toimitetaan käytettäväksi edelleen jäähdytystarkoituksiin; kaukolämmitykseen tai jäähdytykseen toimitettava lämpö; yhteistuotantoprosessien poistokaasut, joita käytetään suoraan lämmitys- ja kuivaustarkoituksiin.
Examples of heat other than useful heat are the following: heat rejected to the environment without any beneficial use [3]; heat lost from chimneys or exhausts; heat rejected in equipment such as condensers or heat-dump radiators; heat used internally for de-aeration, condensate heating, make-up water and boiler feed-water heating used in the operation of boilers within the boundaries of the cogeneration unit, such as heat recovery boilers.
Esimerkkejä muusta lämmöstä kuin hyötylämmöstä ovat seuraavat: lämpö, joka vapautetaan ympäristöön ilman hyötykäyttöä [3]; savupiippujen ja poistoputkien kautta karkaava lämpö; laitteissa, kuten lauhduttimissa tai varalauhduttimissa, poistuva lämpö; lämpö, jota käytetään sisäisesti ilmanpoistoon, lauhteen lämmittämiseen sekä lisäveden ja syöttöveden lämmitykseen, käytettäväksi yhteistuotantoyksikön rajojen sisällä olevien kattiloiden, kuten lämmön talteenottokattiloiden, toimintaan.
The heat content of the returned condensate to the cogeneration plant (e.g. after being used for district heating or in an industrial process) is not considered as useful heat and may be subtracted from the heat flow associated with the steam production in line with the Member States practices.
Yhteistuotantoyksikköön palautetun lauhteen (esim. sen jälkeen kun sitä on käytetty kaukolämmityksessä tai teollisuusprosessissa) lämpösisältöä ei pidetä hyötylämpönä ja se voidaan vähentää höyryn tuotantoon liittyvästä lämpövirrasta jäsenvaltioiden käytäntöjen mukaisesti.
Exported heat used in power generation on another site does not qualify as useful heat but is considered as a part of the internal heat transfer within a cogeneration unit.
Viety lämpö, jota käytetään sähköntuotantoon toisessa laitoksessa, ei ole hyötylämpöä vaan se katsotaan osaksi yhteistuotantoyksikön sisäistä lämmönsiirtoa.
In this case, the electricity generated from this exported heat is included in the total electricity output (see Figure 4).
Tässä tapauksessa tästä viedystä lämmöstä tuotettu sähkö lasketaan mukaan kokonaissähkötuotokseen (ks. kuva 4).
Non-CHP electricity means the electrical energy generated by a cogeneration unit in a reporting period at times when one of the following situations occurs: no related heat produced by the cogeneration process or part of the heat produced cannot be considered as useful heat.
Ei-CHP-sähkö tarkoittaa yhteistuotantoyksikön raportointikaudella tuottamaa sähköenergiaa ajanjaksoina, joina toteutuu jompikumpi seuraavista tilanteista: yhteistuotantoprosessin yhteydessä tuotettua lämpöä ei voida pitää hyötylämpönä joko lainkaan tai osittain.
Non-CHP electricity generation might occur in the following cases:
Ei-CHP-sähköntuotantoa voi tapahtua seuraavissa tapauksissa:
in processes with insufficient useful heat demand or no generation of useful heat energy (for example, gas turbines, internal combustion engines and fuel cells with insufficient or no utilisation of heat);
prosesseissa, joissa ei ole riittävää hyötylämmön tarvetta tai joissa ei tuoteta hyötylämpöenergiaa (esim. kaasuturbiinit, polttomoottorit ja polttokennot, joissa lämpöä ei käytetä riittävästi tai sitä ei käytetä lainkaan);
in processes with heat rejection facilities (for example, in the condensing part of steam cycle power plants and in combined-cycle power plants with extraction-condensing steam turbines).
prosesseissa, joihin liittyy lämmönpoistolaitteistoja (esim. höyrykiertovoimalaitosten lauhdutusosassa ja kombilaitoksissa, joissa on väliottolauhdutusturbiinit).
The fuel input means the total (CHP and non-CHP) fuel energy based on the lower heating value needed to generate (CHP and non-CHP) electrical energy and heat produced in the cogeneration process during the reporting period.
Polttoainepanos tarkoittaa sitä alempaan lämpöarvoon perustuvaa kokonaispolttoaine-energiaa (CHP ja ei-CHP), joka tarvitaan yhteistuotantoprosessissa raportointikauden aikana tuotetun (CHP ja ei-CHP) sähköenergian ja lämmön tuottamiseen.
Examples of fuel inputs are any combustibles, steam and other heat imports, and process waste heat used in the cogeneration unit for electricity generation [4].
Esimerkkejä polttoainepanoksista ovat kaikki palavat polttoaineet, höyry ja muu tuotu lämpö sekä prosessin hukkalämpö, jota käytetään yhteistuotantoyksikössä sähköntuotantoon [4].
Returned condensate from the cogeneration process (in the case of steam output) is not considered to be fuel input.
Yhteistuotantoprosessin palautettua lauhdetta (jos prosessista lähtee höyryä) ei pidetä polttoainepanoksena.
CHP fuel energy means the fuel energy based on lower heating value needed in a cogeneration process to co-generate CHP electrical energy and useful heat energy in a reporting period (see Figure 1).
CHP-polttoaine-energia tarkoittaa sitä alempaan lämpöarvoon perustuvaa polttoaine-energiaa, joka tarvitaan yhteistuotantoprosessissa raportointikauden aikana CHP-sähköenergian ja hyötylämmön yhteiseen tuottamiseen (ks. kuva 1).