natgillin/translations-raw huggingface dataset:
External light (usually sunlight) falls on the visual display reducing display contrast and makes the information on the screen more difficult to see from the driver's normal viewing position;
Ajoneuvossa häikäisyä voi aiheutua monin tavoin: Ulkoinen valo (yleensä auringonvalo) kohdistuu näyttöön, jolloin näytön kontrasti heikkenee ja kuljettajan on vaikeampaa nähdä näytön tiedot normaalista asennosta.
The display is itself too bright and causes distraction from the road scene and other in-vehicle displays and controls.
Näyttö on liian kirkas ja rajoittaa kykyä huomioida tienäkymä ja ajoneuvon muut näytöt ja hallintalaitteet.
This is most likely to be apparent to the driver in low ambient light conditions.
Näin käy kuljettajalle todennäköisimmin silloin, kun ympäristössä on valoa vain vähän.
Reflection is the generation of a secondary image of an object as a result of light from the object bouncing off intermediate surfaces.
Heijastumasta on kyse silloin, kun kohteesta syntyy toissijainen kuva siten, että kohteesta peräisin oleva valo heijastuu muista pinnoista.
This is relevant in a number of ways:
Tämä on tärkeä seikka monellakin tavalla:
Light from a light emitting display travels to another surface (or via several surfaces) producing a secondary image of the display screen; for example, on the windscreen.
Valoa säteilevästä näytöstä peräisin oleva valo siirtyy toiseen pintaan (tai useiden pintojen kautta), jolloin näytöstä heijastuu toissijainen kuva esimerkiksi tuulilasiin.
This is most likely to be perceived by the driver when there is high contrast between the secondary image and its background, such as against the windscreen during darkness;
Kuljettaja huomaa tämän todennäköisimmin silloin, kun toissijaisen kuvan ja sen taustan välillä on suuri kontrasti, esimerkiksi kuvan heijastuessa tuulilasiin pimeällä.
Light from an external source (e.g. the sun, streetlights, or other bright objects) is reflected by the display surface into the driver's eyes (see also glare above).
Ulkoisesta lähteestä (esimerkiksi auringosta, katuvaloista tai muista kirkkaista kohteista) peräisin oleva valo heijastuu näytöstä kuljettajan silmiin (ks. myös häikäisyä koskeva kohta edellä).
The effects should be considered during design and installation process.
Nämä vaikutukset on otettava huomioon suunnittelu- ja asennusprosessissa.
Issues that could be considered include provision of a (manual or automatic) display brightness control, choice of display technology, choice of display surface texture and finish, choice of colour and gloss of surfaces being reflected in the display surface, choice of image polarity, sighting of the display and adjustability, the use of a recess or cowl.
Huomioon otettavia seikkoja ovat esimerkiksi näytön kirkkauden säätöjärjestelmä (manuaalinen tai automaattinen), näyttöteknologian valinta, näytön pinnan rakenteen ja viimeistelyn valinta, näytön pinnan värin valinta ja näytön pintaan heijastuvien pintojen kiilto, kuvien polariteetin valinta, näytön erottuminen ja säätäminen sekä syvennyksen tai lipan käyttäminen.
Good: A screen with an automatic brightness control which does not produce secondary images on the vehicle's glass and which has a display front surface which can be easily read under all normal lighting conditions.
Hyvä: Näytössä on automaattinen kirkkaudensäätöjärjestelmä, joka estää toissijaisten kuvien muodostumisen ajoneuvon lasiin. Näytön tietoja on helppo lukea kaikissa normaaleissa valaistusolosuhteissa.
Bad: A display which is so bright at night that it is significant in the driver's peripheral vision when looking at the forward road-scene and whose information is difficult to read in sunlight because the contrast is so low.
Huono: Näyttö on öiseen aikaan niin kirkas, että sillä on vaikutusta kuljettajan ääreisnäköön hänen katsoessaan edessä olevaa tienäkymää. Näytön tietoja on vaikea lukea auringonvalossa, koska kontrasti on niin alhainen.
The principle applies to all in-vehicle information and communication systems equipped with visual displays.
Periaate koskee kaikkia näytöillä varustettuja ajoneuvon sisäisiä tieto- ja viestintäjärjestelmiä.
The verification should be based upon procedures to determine glare and reflections.
Varmentamisen tulee perustua häikäisyn ja heijastumien määrittämiseen käytettyihin menettelytapoihin.
Specific criteria depend on the vehicle concept.
Erityisvaatimukset riippuvat ajoneuvotyypistä.
ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specification and compliance procedures for in-vehicle visual presentation.
ISO 15008 (2003): Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — specifications and compliance procedures for in-vehicle visual presentation
Information presentation principles
Tiedon esittämistä koskevat periaatteet
Information presentation principle I
Tiedon esittämistä koskeva periaate 1
Visually displayed information presented at any one time by the system should be designed such that the driver is able to assimilate the relevant information with a few glances which are brief enough not to adversely affect driving.
Kuljettajan on voitava omaksua järjestelmän milloin tahansa visuaalisesti esittämä tieto niin lyhyillä silmäyksillä, että ajosuoritus ei häiriinny.
Visual processing by the driver to take account of the traffic environment forms the basis for completion of vehicle control and manoeuvring tasks.
Kuljettajan suorittama visuaalisten tietojen käsittely liikenneympäristön huomioon ottamiseksi toimii ajoneuvon hallinnan ja ohjauksen perustana.
Therefore, demand to detect and acquire visually presented relevant information at any one time should be limited.
Tästä syystä kuljettajan ei pitäisi joutua havaitsemaan ja hankkimaan kovin suurta määrää visuaalisesti esitettyä tärkeää tietoa yhdellä kertaa.
Increasing the frequency and/or duration of glances required to detect and acquire visually displayed information may increase the risk for potentially dangerous traffic situations caused by driver preoccupation with non-primary driving-related tasks.
Jos kuljettajan pitää havaita ja hankkia visuaalisesti esitettyä tietoa entistä tiheämmin toistuvilla ja/tai pitemmillä silmäyksillä, mahdollisesti vaarallisten liikennetilanteiden riski kasvaa, koska kuljettaja on keskittynyt tehtäviin, jotka eivät liity ensisijaisesti ajamiseen.
Relevant information is the portion of all visually displayed information sought by the driver to satisfy a particular need.
Tärkeitä tietoja ovat kaikki ne visuaalisesti esitetyt tiedot, joita kuljettaja etsii tietyn tarpeen täyttämiseksi.
Good: Easily legible and well structured graphics on a well positioned visual display which allows identification of the relevant menu item with one single glance of 1 second.
Hyvä: Asianmukaisesti sijoitetussa näytössä näkyy helppolukuisia ja johdonmukaisesti esitettyjä graafisia tietoja, joten oleellinen valikkokohta on löydettävissä yhden sekunnin mittaisella silmäyksellä.
Bad: A navigation system which only offers support by a visual display rich in detail, which needs full and lengthy attention of the driver to identify a target on a moving map.
Huono: Navigointijärjestelmä tarjoaa kuljettajan tueksi ainoastaan erittäin yksityiskohtaisen näytön, joka vaatii kuljettajan täyden, pitkäaikaisen huomion kohteen löytämiseksi liikkuvalta kartalta.
The principle applies to all in-vehicle information and communication systems with visual displays presenting information intended to be viewed by the driver while driving.
Periaate koskee kaikkia ajoneuvon sisäisiä tieto- ja viestintäjärjestelmiä, joiden näyttöjen tietoja kuljettajan on tarkoitus seurata ajon aikana.
Compare design alternatives for the presentation of information: the number and duration of glances needed to detect and acquire relevant information presented at a time should be minimized.
Vertaillaan tiedon esittämiseen tarkoitettuja erilaisia vaihtoehtoja: tavoitteena on, että kuljettaja voi havaita ja hankkia kulloisessakin tilanteessa tärkeät tiedot mahdollisimman harvoin ja lyhytkestoisin silmäyksin.
Result: Optimized design of a single screen.
Tulos: yksittäisen näytön optimoitu rakenne
ISO FDIS 16673: Road vehicles — ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction
ISO FDIS 16673: Road vehicles — Ergonomic aspects of transport information and control systems — Occlusion method to assess visual distraction ISO TC22/SC13/WG8 -standardointiryhmässä kehitetään paraikaa muita menetelmiä ja mittareita visuaalisen havainnoinnin häiriintymisen määrällistä tutkimista varten.
Additional Methods/Scales are under development in ISO TC22/SC13/WG8 for quantification of visual distraction; e.g. revision of ISO 15008, display legibility and TC22/SC13/WG8/AWI on the Lane Change Test, method to measure driver distraction.
Tähän liittyy esimerkiksi ISO 15008 -standardin tarkistaminen ja näytön luettavuus. TC22/SC13/WG8/AWI-ryhmä on perehtynyt Lane Change -testiin, joka on kuljettajan havainnoinnin häiriintymisen mittaamiseen tarkoitettu menetelmä.
Information presentation principle II
Tiedon esittämistä koskeva periaate 2
Internationally and/or nationally agreed standards relating to legibility, audibility, icons, symbols, words, acronyms and/or abbreviations should be used.
Kansainvälisesti ja/tai kansallisesti sovittuja luettavuutta, kuuluvuutta, kuvakkeita, kuvatunnuksia, sanoja, lyhennesanoja ja/tai lyhenteitä koskevia standardeja on noudatettava.
Standards related to legibility, audibility and symbols prescribe geometrical and/or physical characteristics for information which is displayed visually and/or aurally and are intended to give information the highest probability of being easily comprehended by drivers in a large range of circumstances and environments.
Luettavuutta, kuuluvuutta ja kuvatunnuksia koskevissa standardeissa määritetään katsottavien ja/tai kuunneltavien tietojen geometriset ja/tai fysikaaliset ominaisuudet. Standardeilla pyritään siihen, että kuljettajien olisi mahdollisimman helppo ymmärtää tiedot erilaisissa olosuhteissa ja ympäristöissä.
The continuously increasing number of functions available to the driver makes it necessary to adopt the most common practice in the selection of symbols, icons, abbreviations and words for function identification.
Koska kuljettajan käytettäväksi tulee jatkuvasti lisää toimintoja, on tärkeää valita toimintojen tunnistamiseen mahdollisimman tavalliset kuvatunnukset, kuvakkeet, lyhenteet ja sanat.
Good: Road signs are used on in-vehicle displays to augment traffic information
Hyvä: Ajoneuvoihin asennetuissa näytöissä käytetään liikennemerkkejä, jotka tarkentavat liikennetietoja.
Bad: Symbols and icons used in a navigation system are unique to a particular manufacturer and are not comprehended by a majority of drivers.
Huono: Tietty valmistaja käyttää navigointijärjestelmässään omia kuvatunnuksiaan ja kuvakkeitaan, joita valtaosa kuljettajista ei ymmärrä.
The principle applies to all cues used to identify functionality and functions provided by information or communication systems in a vehicle.
Periaate koskee kaikkia vihjeitä, joita käytetään ajoneuvon tieto- tai viestintäjärjestelmien toimintojen tunnistamiseksi.
Verification by inspection, whether internationally and/or nationally agreed standards relating to legibility, audibility, icons, symbols, words, acronyms and/or abbreviations are used, taking into account the main relevant standards.
Asia varmistetaan tarkastamalla, noudatetaanko kansainvälisesti ja/tai kansallisesti sovittuja luettavuutta, kuuluvuutta, kuvakkeita, kuvatunnuksia, sanoja, lyhennesanoja ja/tai lyhenteitä koskevia standardeja ottaen huomioon asiaa koskevat keskeiset standardit.
ISO 15008 (2003) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Ergonomic Aspects of In-Vehicle Information Presentation (under revision)
ISO 15008 (2003) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Ergonomic Aspects of In-Vehicle Information Presentation (on parhaillaan tarkistettavana)
Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information
ISO 15006 (2004) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information
Information presentation principle III
Tiedon esittämistä koskeva periaate 3
Information relevant to the driving task should be accurate and provided in a timely manner.
Ajamiseen liittyvien tietojen on oltava ajantasaisia ja tarkkoja.
Information relevant to the driving task should be provided to the driver at the most appropriate moment and be sufficiently accurate to assist the driver in dealing adequately with the situation.
Ajamiseen liittyvät tiedot on annettava kuljettajalle juuri sopivalla hetkellä, ja niiden on oltava niin tarkkoja, että ne auttavat kuljettajaa selviämään ajotilanteesta asianmukaisella tavalla.
The driving task requires the driver to continuously monitor the environment to select relevant stimuli and to concentrate and focus attention on those stimuli which require an adjustment of his/her behaviour.
Ajaminen edellyttää, että kuljettaja tarkkailee ympäristöään jatkuvasti oleellisten ärsykkeiden erottamiseksi ja keskittää huomionsa niihin ärsykkeisiin, jotka vaativat häntä muuttamaan omaa toimintaansa.
This adjustment depends on which action is most suitable for the situation and on the goals and priorities of the driver.
Tämä muutos riippuu siitä, millaiset toimenpiteet tilanteeseen sopivat parhaiten ja millaiset tavoitteet kuljettajalla on.
The actions may involve changing speed, changing lane, warning others, etc.
Tarvittavia toimenpiteitä voivat olla nopeuden tai kaistan muuttaminen, muiden tienkäyttäjien varoittaminen jne.
Correctly timed and accurate information reduces uncertainty by giving valid and clear answers to questions such as: ‘What?’‘When?’‘Where?’‘For how long?’ etc. The requirement of accuracy and timing of information also implies that it is necessary for the displayed message to match the driver's judgement of the environment.
Ajantasaiset ja tarkat tiedot vähentävät epävarmuutta ja antavat asianmukaiset ja täsmälliset vastaukset kysymyksiin ”Mitä?”, ”Miten?”, ”Missä?”, ”Kuinka kauan?” jne. Tietojen ajantasaisuutta ja tarkkuutta koskeva vaatimus viittaa myös siihen, että näytössä näkyvän viestin tulee vastata kuljettajan omaa arviota ympäristöstä.
Therefore, information should not conflict with, for instance, road signs.
Tästä syystä tiedot eivät saa olla ristiriidassa esimerkiksi liikennemerkkien kanssa.
Systems providing ill-timed and/or incorrect information may create safety critical driver distraction and frustration.
Väärin ajoitettuja ja/tai virheellisiä tietoja antavat järjestelmät saattavat häiritä kuljettajaa ja saada hänet turhautuneeksi, mikä voi olla riski liikenneturvallisuudelle.
Good: The distance to the next manoeuvre is provided exactly at the point where the driver needs to know if a manoeuvre is to be undertaken and which manoeuvre it should be.
Hyvä: Etäisyys seuraavaan toimenpiteeseen ilmoitetaan juuri silloin kun kuljettajan pitääkin tietää, onko johonkin toimenpiteeseen syytä ryhtyä ja mikä toimenpide on kyseessä.
Bad: Direction instructions from a navigation system are displayed well after the manoeuvre needs to be performed.
Huono: Navigointijärjestelmän suorat ohjeet näkyvät huomattavasti myöhemmin kuin toimenpiteeseen on syytä ryhtyä.
The principle applies to all auditory and visual time-critical information from information and communication systems.
Periaate koskee kaikkea tieto- ja viestintäjärjestelmien äänen muodossa antamaa tai visuaalista aikasidonnaista tietoa.
Verification by inspection, whether the information provided by the system is sufficiently correct and presented at the expected point of time.
Asia varmistetaan tarkastamalla, ovatko järjestelmän antamat tiedot riittävän oikeat ja onko ne esitetty oikeaan aikaan.
Result: Yes/No.
Tulos: kyllä/ei
Information presentation principle IV
Tiedon esittämistä koskeva periaate 4
Information with higher safety relevance should be given higher priority.
Tiedot, joilla on suuri merkitys turvallisuudelle, on asetettava etusijalle.
The driver may need to perceive and act on safety-relevant information within a short timescale.
Kuljettaja saattaa joutua havaitsemaan turvallisuuteen liittyviä tietoja ja toimimaan niiden pohjalta hyvin lyhyessä ajassa.
Such information therefore needs to be presented as rapidly as possible and should not be delayed by more routine information.
Tästä syystä nämä tiedot on esitettävä mahdollisimman nopeasti eivätkä rutiiniluonteiset tiedot saa viivyttää niiden välittymistä.
Information priority from the point of view of safety-relevance depends on its urgency and criticality (i.e. severity of the consequences if the information is not acted upon).
Se, millaiset tiedot ovat ensisijaisia turvallisuuden kannalta, riippuu niiden kiireellisyydestä ja tärkeydestä (niistä seurauksista, joita tietojen noudattamatta jättämisestä saattaa aiheutua).
These factors, in turn, also depend on the driving situation as explained in ISO/TS 16951.
Nämä tekijät puolestaan riippuvat myös ajotilanteesta standardissa ISO/TS 16951 kuvatulla tavalla.
Where information is generated off-board (from the roadside or remote system) prioritisation cannot take account of the driving situation and only a more generic priority allocation is possible.
Jos tietoja tulee ajoneuvon ulkopuolelta (tienvarsi- tai etäjärjestelmästä), tietojen tärkeyden arvioinnissa ei voida ottaa huomioon ajotilannetta ja tärkeydestä on mahdollista tehdä vain yleinen arvio.
Where information is derived from autonomous vehicle systems, or where external and on-board information can be combined, the possibility of appreciating the driving situation exists and message priority can be refined.
Jos tietoja saadaan ajoneuvon omista järjestelmistä tai jos ulkoiset ja ajoneuvon sisäiset tiedot voidaan yhdistää, ajotilanne voidaan ottaa huomioon ja viestin tärkeys voidaan määrittää.
For off-board information, the dynamic information providers (service providers) should implement an information dissemination strategy which ensures — apart from currency and reliability — transmission priority to messages with highest importance.
Kun tiedot tulevat ajoneuvon ulkopuolelta, muuttuvien tietojen tarjoajien (palveluntarjoajien) on otettava käyttöön tietojen levittämistä koskeva strategia, jonka avulla taataan — ajantasaisuuden ja luotettavuuden lisäksi — se, että tärkeimmät viestit välitetään ensimmäiseksi.
In-vehicle systems need to recognise incoming safety-relevant messages and treat them accordingly.
Ajoneuvon sisäisten järjestelmien on tunnistettava tulevat turvallisuutta koskevat viestit ja käsiteltävä niitä tarvittavalla tavalla.
Safety relevance of information may not always be easily determined and not all information may be technically available for prioritization.
Tietojen merkitystä turvallisuudelle ei ole välttämättä aina helppo ratkaista, eikä kaikkia tietoja välttämättä ole teknisesti saatavilla tärkeyden määrittämiseksi.
Good: Information concerning manoeuvring around a complex intersection is given priority over an incoming telephone call.
Hyvä: Monimutkaisesta risteyksestä selviytymistä koskevia tietoja pidetään tärkeämpinä kuin tulevaa puhelinsoittoa.
Bad: A high-priority message concerning ice at the current location is prevented from immediate delivery because the information screen is in the process of displaying a message concerning distant traffic congestion.
Huono: Alueen teiden jäätilannetta koskevaa erittäin tärkeää viestiä ei toimiteta heti, koska tietonäytössä näkyy kaukana olevaa liikenneruuhkaa koskeva viesti.
The principle applies to systems that provide dynamic information (i.e. information that changes as a result of conditions immediately surrounding the vehicle or traffic conditions more generally).
Periaate koskee järjestelmiä, jotka antavat muuttuvia tietoja (tietoja, jotka muuttuvat ajoneuvon ympärillä vallitsevien olosuhteiden tai yleisempien liikenneolosuhteiden johdosta).
Verification by inspection whether priority of information is taken into account.
Asia varmistetaan tarkastamalla, onko tiedon tärkeys otettu huomioon.
Information presentation principle V
Tiedon esittämistä koskeva periaate 5
System generated sounds, with sound levels that can not be controlled by the driver, should not mask audible warnings from within the vehicle or the outside.
Järjestelmän tuottamat kuljettajan kontrolloimattomissa olevat äänet eivät saa peittää alleen ajoneuvolta tai sen ulkopuolelta kuuluvia varoitusääniä.
Auditory information at a sound level which is too high may affect driving or road safety by masking significant and important warning sounds concerning road and vehicle safety.
Jos äänen muodossa annettu tieto kuuluu liian voimakkaasti, se saattaa vaikuttaa ajo- tai tieturvallisuuteen, koska se peittää tie- ja ajoneuvoturvallisuutta koskevia merkittäviä ja tärkeitä varoitusääniä.
In addition, improperly designed sounds might result in driver distraction and annoyance.
Lisäksi epäasianmukaisesti suunnitellut äänet saattavat häiritä kuljettajaa ja aiheuttaa ärtymystä.
Therefore, auditory information needs to be designed such that it does not mask warning sounds from the interior or exterior to the driver.
Tästä syystä äänen muodossa annettu tieto on suunniteltava siten, että se ei peitä kuljettajalle tarkoitettuja ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelta tulevia varoitusääniä.
Any system, including audio systems, should bear in mind the effect the system could have on the driver before being introduced.
Kaikkien järjestelmien — myös ääneen perustuvien järjestelmien — suunnittelussa on otettava huomioon järjestelmän vaikutus kuljettajaan ennen järjestelmän ottamista käyttöön.
This can be achieved in a number of ways including:
Tärkeitä seikkoja ovat muun muassa seuraavat:
The sounds produced by the system are not at such a level that warning sounds are likely to be masked;
Järjestelmän tuottamat äänet eivät ole niin voimakkaita, että varoitusäänet todennäköisesti hautautuvat niiden alle.
The duration of the sounds is sufficiently short that warnings are not missed;
Äänien kesto on niin lyhyt, että varoitukset eivät jää kuulematta.
Intermittent sounds are such that the interval between them is long enough for warnings to be received by the driver.
Toistuvien äänien väli on niin pitkä, että kuljettaja pystyy kuulemaan varoitukset.
Good: Auditory signals from the system are set at a level that is below the sound level of warnings from within and outside the vehicle.
Hyvä: Järjestelmän antamat äänisignaalit ovat voimakkuudeltaan heikompia kuin ajoneuvon sisältä ja ulkopuolelta tulevat varoitukset.
Bad: An incoming telephone call is at a very high sound level liable to mask warnings, and out of the driver's control.
Huono: Tulevan puhelinsoiton ääni on erittäin voimakas ja todennäköisesti peittää varoitusäänet, eikä kuljettaja pääse kontrolloimaan sitä.
The principle applies to all audible sounds from information- and communication systems with sound levels that can not be controlled by the driver, either from in-vehicle systems, after-market or nomadic devices, or as a result of information received through communication with the outside world.
Periaate koskee kaikkia tieto- ja viestintäjärjestelmistä kuuluvia ääniä, joiden äänenvoimakkuutta kuljettaja ei voi kontrolloida ja jotka ovat peräisin joko ajoneuvon sisäisistä järjestelmistä tai jälkiasenteisista tai liikuteltavista laitteista tai jotka aiheutuvat ajoneuvon ulkopuolisesta viestinnästä.
Verification by inspection whether warnings are still clearly perceptible while the system produces uncontrollable sound levels.
Asia varmistetaan tarkastamalla, ovatko varoitukset selkeästi havaittavissa silloinkin kun järjestelmä tuottaa kontrolloimattomissa olevia ääniä.
ISO 15006 (2004) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information.
ISO 15006 (2004) — Road Vehicles — Traffic Information and Control Systems (TICS) — Auditory Presentation of Information
Interface with displays and controls
Näytöillä ja hallintalaitteilla varustettu käyttöliittymä
Interaction with displays and controls principle I
Vuorovaikutusta näyttöjen ja hallintalaitteiden kanssa koskeva periaate 1