natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In assessing the relevant measures against these criteria, the Commission will distinguish the various State aid measures identified above within two groups:
Arvioidessaan asianomaisia toimenpiteitä näiden perusteiden mukaisesti komissio jakaa edellä mainitut valtion tukitoimenpiteet kahteen ryhmään:
existing aid measures (advantages related to the inapplicability of bankruptcy law, the inapplicability the normal corporate tax law and the fiscal measure related to the acquisition of land by Tieliikelaitos),
voimassa olevat tukitoimenpiteet (konkurssilainsäädännön soveltumattomuuteen, tavanomaisen yhteisöverolainsäädännön soveltumattomuuteen ja Tieliikelaitoksen maa-alueiden ostoon liittyvään verotukselliseen toimenpiteeseen liittyvät edut);
new aid measures mainly linked to the transitional period (advantages related to the State loan, the negotiated contracts in road sector, the special services projects, the staff adjustment measures, possible aid related to land and gravel sites).
pääasiassa siirtymäkauteen liittyvät uudet tukitoimenpiteet (valtion lainaan, tienpidon neuvottelu-urakoihin, erityisiin palveluhankkeisiin ja henkilöstön sopeuttamistoimenpiteisiin liittyvät edut sekä maa- ja sora-alueisiin liittyvä mahdollinen tuki).
Compatibility of the existing aid measures
Voimassa olevien tukitoimenpiteiden soveltuvuus yhteismarkkinoille
The Commission notes that the special corporate income tax provisions and the non-application of the bankruptcy law are measures inherent to the legal status of Tieliikelaitos as a State Enterprise.
Komissio toteaa, että yhteisöverotusta koskevat erityissäännökset ja konkurssilainsäädännön soveltumattomuus ovat Tieliikelaitoksen oikeudellisesta asemasta valtion liikelaitoksena johtuvia toimenpiteitä.
The same is true with respect to the fiscal measure related to land acquisition by Tieliikelaitos.
Sama koskee Tieliikelaitoksen maa-alueiden ostoon liittyvää verotuksellista toimenpidettä.
Furthermore, these measures are not linked either to the opening of the Finnish market for road construction, road planning, road maintenance or to the development of other economic activities.
Nämä toimenpiteet eivät myöskään ole yhteydessä teiden rakentamisen, suunnittelun ja kunnossapidon Suomen markkinoiden avaamiseen eivätkä muun taloudellisen toiminnan kehittämiseen.
On the basis of the information available to the Commission, the compatibility of the measures pursuant to Article 87(3)(c) of the EC Treaty can thus not be established.
Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella toimenpiteiden ei voida siten katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.
The Commission considers that the so called profit crediting mechanism and guarantee fee mechanism do not guarantee that the advantages related to inapplicability of bankruptcy legislation and corporate income tax legislation are entirely eliminated (see Chapter 6.2).
Komissio katsoo, etteivät ns. voitontuloutusmekanismi ja takausmaksumekanismi takaa, että konkurssi- ja yhteisöverolainsäädännön soveltumattomuuteen liittyvät edut poistuisivat kokonaan (ks. 6.2 jakso).
The Commission also notes that the arrangements involving unlimited State guarantees for the benefit of entities engaged in commercial activities have always been found incompatible with State aid rules of the EC Treaty.
Lisäksi komissio toteaa, että järjestelyt, joihin sisältyy rajoittamaton valtion takaus kaupallista toimintaa harjoittaville yksiköille, on aina todettu perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen vastaisiksi.
Consequently, the Commission concludes that the continuation of derogations from normal corporate income taxation rules and bankruptcy legislation are incompatible with the common market.
Sen vuoksi komissio päättelee, että tavanomaisia yhteisöverosääntöjä ja konkurssilainsäädäntöä koskevien poikkeusten jatkaminen ei sovellu yhteismarkkinoille.
In this respect the Commission welcomes the commitment of the Finnish Government to reorganise Tieliikelaitos as a government owned limited company by 1 March 2008.
Tässä mielessä komissio on tyytyväinen Suomen hallituksen sitoumukseen muuttaa Tieliikelaitos valtion omistamaksi osakeyhtiöksi viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2008.
The Commission agrees with this deadline since it appears to be a reasonable time limit for carrying out such a procedure, in the light of its complexity from a legal standpoint.
Komissio on samaa mieltä mainitusta määräajasta, koska se vaikuttaa oikeudellisten seikkojen monimutkaisuuden vuoksi kohtuulliselta ajalta menettelyn toteuttamiseksi.
Finally, the Commission notes that the existing aid part of the fiscal measure related to the land acquisition by Tieliikelaitos was repealed in 2004.
Komissio toteaa myös, että Tieliikelaitoksen maa-alueiden ostoon liittyvään verotukselliseen toimenpiteeseen sisältynyt voimassa oleva tuki kumottiin vuonna 2004.
Compatibility of the new aid measures
Uusien tukitoimien soveltuvuus yhteismarkkinoille
This section concerns aid involved in the grant of a preferential State loan, funding of special service projects, attribution of negotiated contracts and funding of Staff adjustment measures, as well as possible aid related to land and gravel sites.
Tässä kohdassa käsitellään edullisen valtion lainan myöntämiseen, erityisten palveluhankkeiden rahoitukseen, neuvottelu-urakoihin ja henkilöstön sopeuttamistoimenpiteisiin liittyvää tukea sekä maa- ja sora-alueisiin liittyvää mahdollista tukea.
By way of preliminary observation, the Commission notes that, as is clear from the submission of the Finnish authorities, the aid in question, which were mainly of transitional nature, do not seem to have negatively affected the competitive structure of the markets on which Tieliikelaitos operates.
Aluksi komissio toteaa, että kuten Suomen viranomaisten huomautuksista käy ilmi, kyseinen pääasiassa siirtymäkauteen liittynyt tuki ei näytä vaikuttaneen kielteisesti niiden markkinoiden, joilla Tieliikelaitos toimii, kilpailurakenteeseen. Suomen viranomaisten toimittamat, 5.10 jaksossa esitetyt tiedot osoittavat, että kilpailu asianomaisella alalla on kasvanut huomattavasti koko siirtymäkauden ajan ja että Tieliikelaitokseen kohdistuu nykyisin huomattavia kilpailupaineita. Kantelijoiden esittämä näyttö ei vaikuta tähän päätelmään.
This is in particular the case when the high number of bids submitted, the switching rate of customers, and the outcome of the tenders organised in 2006 are considered.
Tämä pätee erityisesti tarjousten suureen määrään, asiakkaiden vaihtuvuuteen ja vuonna 2006 järjestettyjen tarjouskilpailujen tulokseen.
Commission notes in this respect that, according to the complainants themselves, already during the transitional period in 2001-2004, foreign operators were active in the Finnish infrastructure market, including Sweden’s Skanska AB and NCC AB through their Finnish subsidiaries.
Komissio toteaa tältä osin, että kantelijoiden itsensäkin mukaan Suomen infrastruktuurimarkkinoilla on jo siirtymäkaudella 2001–2004 ollut ulkomaalaisia toimijoita, muun muassa ruotsalaiset Skanska Ab ja NCC Ab suomalaisten tytäryhtiöidensä kautta.
Furthermore, foreign undertakings have competed for the EUR 630 million contract to build a highway between Muurla and Lohja; Estonian contractors, among others, have competed for Finnish maintenance contracts.
Lisäksi ulkomaalaiset yritykset ovat tehneet tarjouksia 630 miljoonan euron moottoritieurakasta Muurlan ja Lohjan välillä. Myös virolaiset urakoitsijat ovat tehneet tarjouksia Suomeen kunnossapitourakoista.
The development of prices for road maintenance services (cf. Section 5.10) has been for the benefit of the Finnish tax payers and the economy as a whole.
Teiden kunnossapitopalvelujen hinnat ovat kehittyneet (ks. 5.10 jakso) edullisesti suomalaisten veronmaksajien ja koko talouden kannalta.
Convincing evidence to that effect, which has not been contested by the complainants, has been provided by the Finnish authorities.
Suomen viranomaiset ovat toimittaneet tätä koskevaa vakuuttavaa näyttöä, jota kantelijat eivät ole kiistäneet.
The Commission therefore concludes that the aid measures related to the transitional period do not appear to have affected competition and trade to an extent contrary to the common interest.
Sen vuoksi komissio katsoo, etteivät siirtymäkauden tukitoimenpiteet näytä vaikuttaneen kilpailuun tai kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
It is against this background that the necessity and proportionality of the aid will have to be assessed, within the overall balancing test that is called for under Article 87(3)(c).
Tuen tarpeellisuutta ja oikeasuhtaisuutta on arvioitava edellä esitetyn perusteella tehtäessä yleistä arviota siitä, onko se tasapainossa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
Project that is in the interest of the Community as a whole
Yhteisön kokonaisedun mukainen hanke
The common interest invoked by the Finnish authorities is the effective opening of the State segment of the Finnish road service market to competition, combined with the preservation of the industrial potential of the ‘Road Production’ section of the Road Service (Tieliikelaitos’ predecessor), and allowing it to transform into a competitive undertaking while avoiding from the forced lay-offs of existing employees at least during the transitional period.
Suomen viranomaisten esille tuoma yhteinen etu on Suomen tiepalvelumarkkinoiden valtionsektorin tosiasiallinen avautuminen kilpailulle sekä Tielaitoksen Tietuotannon (Tieliikelaitoksen edeltäjä) teollisen potentiaalin säilyttäminen ja sen muuttaminen kilpailukykyiseksi yritykseksi välttäen samalla työntekijöiden irtisanominen ainakin siirtymäkauden ajan.
The Commission considers that such a project can indeed serve the common interest of the Community.
Komissio katsoo, että tällainen hanke voi todella olla yhteisön yhteisen edun mukainen.
As correctly mentioned by the Finnish authorities, the opening of closed national markets to competition at European level constitutes a positive development and an important policy objective of the Community.
Kuten Suomen viranomaiset aivan oikein mainitsevat, suljettujen markkinoiden avautuminen kilpailulle Euroopassa osoittaa myönteistä kehitystä ja on tärkeä yhteisön poliittinen tavoite.
The Commission considers that the liberalisation of the road service market and the preservation of Tieliikelaitos’ industrial tool were intimately linked.
Komissio katsoo, että tiepalvelumarkkinoiden avaaminen ja Tieliikelaitoksen teollisten valmiuksien säilyttäminen liittyvät tiiviisti toisiinsa.
Firstly, it notes that the adoption of the liberalisation legislation was directly linked to the adoption of a provision guaranteeing that Tieliikelaitos could not lay-off personnel — although at that time the company had a serious problem of overstaffing.
Ensinnäkin komissio toteaa, että avautumista koskeva lainsäädäntö oli suoraan sidoksissa säännökseen, jolla taataan, ettei Tieliikelaitos irtisano ketään, vaikka yrityksellä oli tuolloin ylimääräiseen henkilöstöön liittyviä suuria ongelmia.
Secondly, as is evident from the evolution of the market, there was ample scope for Tieliikelaitos to play a significant role in the competitive landscape and offer road services that adequately met the demand by the various customers, in terms of both price and quality.
Toiseksi markkinoiden kehitys osoittaa, että Tieliikelaitoksen oli mahdollista toimia merkittävällä tavalla kilpailuympäristössä ja tarjota tienpitoa, joka vastasi riittävässä määrin eri asiakkaiden kysyntää niin hinnan kuin laadun suhteen.
The examined State aid package, by relieving Tieliikelaitos from the extra personnel costs it had to bear due to inherited liabilities from the time when the respective services were part of the public administration system (in-house services), would enable the company to operate freely in the liberalised market and to make the necessary adjustments to respond to market and other technological developments that affect the company’s viability in the long term.
Koska tarkastelun kohteena oleva valtiontukipaketti auttoi Tieliikelaitosta välttämään ylimääräiset henkilöstökustannukset, jotka johtuivat sen aiemmista velvoitteista, jolloin sen palvelut olivat osa julkista hallintoa (sisäiset palvelut), yritys pystyi toimimaan vapaasti avatuilla markkinoilla ja tekemään markkinoiden ja tekniikan kehityksen edellyttämät sopeutukset, jotka vaikuttavat sen elinkelpoisuuteen pitkällä aikavälillä.
The Commission further notes that the complainants do not challenge in substance the argument by the Finnish authorities that opening the market to competition is in the common interest of the Community.
Komissio toteaa myös, etteivät kantelijat kyseenalaista Suomen viranomaisten väitettä, jonka mukaan markkinoiden avautuminen kilpailulle on yhteisön yhteisen edun mukaista.
Nor do they contend that there was no link between the opening of the market and the preservation of staff at Tieliikelaitos.
Ne eivät myöskään väitä, ettei markkinoiden avautumisen ja Tieliikelaitoksen henkilöstön säilyttämisen välillä olisi mitään yhteyttä.
They essentially argue that the desired results could also have been achieved without aid.
Kantelijat katsovat kuitenkin, että tavoiteltu tulos olisi voitu saavuttaa myös ilman tukea.
Necessity and proportionality of the aid measures, no effect on competition and trade contrary to the common interest
Tukitoimenpiteiden tarpeellisuus ja oikeasuhtaisuus sekä se, etteivät ne vaikuta kilpailuun tai kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla
In order to assess whether the relevant aid measures are necessary and proportionate to the objective of common interest identified above, it is appropriate to distinguish first between the various aid measures.
Jotta voitaisiin arvioida, ovatko tarkasteltavina olevat tukitoimenpiteet tarpeellisia ja oikeassa suhteessa edellä mainittuun yhteistä etua koskevaan tavoitteeseen, aluksi on syytä erotella eri tukitoimenpiteet toisistaan.
As set out in Section 6.3.2 of the present decision, State aid might have been granted to Tieliikelaitos by the Finnish government in relation to the land and gravel sites.
Kuten tämän päätöksen 6.3.2 jaksossa todetaan, Suomen hallitus on saattanut myöntää valtiontukea maa- ja sora-alueiden siirron yhteydessä.
The Commission acknowledges that if the Finnish authorities were to introduce competition in the road and ferry services, they had to transform Tieliikelaitos into a separate entity and to provide it either with the assets necessary to perform its tasks or with the capital necessary to buy these assets.
Komissio myöntää, että halutessaan käynnistää kilpailun tienpito- ja lauttapalvelujen alalla Suomen viranomaisten oli muutettava Tieliikelaitos erilliseksi yksiköksi ja annettava sen käyttöön joko sen tehtävien suorittamisen edellyttämä omaisuus tai kyseisen omaisuuden ostamiseksi tarvittava pääoma.
Therefore, in the present case, taking into consideration the process undertaken by the Finnish authorities to open road services to competition, the possible State aid in relation to the land and gravel sites can be considered as a proportionate measure.
Kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevassa tapauksessa Suomen viranomaisten tienpitopalvelujen kilpailulle avaamisen osalta toteuttamat toimenpiteet, maa- ja sora-alueisiin liittyvää mahdollista valtiontukea voidaan pitää oikeasuhtaisena toimenpiteenä.
The Commission concludes that, should there be State aid in relation to land and gravel sites, this State aid is necessary and proportionate.
Komissio päättelee, että jos maa- ja sora-alueita koskevaan toimenpiteeseen sisältyi valtiontukea, se oli tarpeellista ja oikeasuhtaista.
The various Staff adjustment measures described above in Section 5.5 provided incentives to Tieliikelaitos’ employees to leave the company.
Edellä 5.5 jaksossa kuvatut erilaiset henkilöstön sopeuttamistoimenpiteet kannustivat Tieliikelaitoksen työntekijöitä lähtemään yrityksestä.
Such measures were clearly necessary to the objective sought, in view of Tieliikelaitos’ overstaffing, which is not contested by the complainants.
Toimenpiteet olivat Tieliikelaitoksen ylimääräisen henkilöstön vuoksi selvästi tarpeellisia tavoitteen saavuttamiseksi, mitä kantelijat eivät kiistäneet.
They were also manifestly proportionate, since the State financed only 50 % of the respective expenditure (EUR 20,1 million were financed by the State and EUR 20 million by the undertaking).
Ne olivat niin ikään selvästi oikeasuhtaisia, sillä valtio rahoitti vain 50 prosenttia asianomaisista menoista (valtio rahoitti 20,1 miljoonaa euroa ja yritys 20 miljoonaa euroa).
Since their effect was largely dependent on whether the relevant staff would seize the opportunity of leaving the company, they were not sufficient to compensate the significant costs of Tieliikelaitos’ overstaffing.
Koska niiden vaikutus riippui suuresti siitä, käyttikö henkilöstö hyväkseen mahdollisuuttaan lähteä yrityksestä, ne eivät riittäneet korvaamaan Tieliikelaitoksen ylimääräisestä henkilöstöstä aiheutuvia huomattavia menoja.
Funding of Special services projects
Erityisten palveluhankkeiden rahoitus
As has been described above, Special service projects provided an activity to part of Tieliikelaitos’ excess staff.
Kuten edellä mainitaan, osa Tieliikelaitoksen ylimääräisestä henkilöstöstä siirrettiin erityisiin palveluhankkeisiin.
Had not such projects been put in place, it is clear that, in view of the fact that Staff adjustment measures could only solve part of the overstaffing problem, Tieliikelaitos would have either maintained the remaining excess staff temporarily without work or would have affected it to maintenance contracts.
Jollei tällaisia hankkeita olisi toteutettu, Tieliikelaitoksen olisi ollut pakko jättää loput ylimääräisestä henkilöstöstä väliaikaisesti vaille työtä tai siirtää se kunnossapitourakoihin, sillä henkilöstön sopeuttamistoimenpiteillä voitiin ratkaista vain osa ylimääräiseen henkilöstöön liittyvästä ongelmasta.
Both such options would have been detrimental to the objective of common interest aimed at through the measure.
Molemmat vaihtoehdot olisivat olleet ristiriidassa yhteistä etua koskevan tavoitteen kanssa.
Maintaining the staff concerned inactive would have wasted human capital accumulated in the period prior to liberalisation, in terms of specific skills and know-how.
Asianomaisen henkilöstön pitäminen toimettomana olisi hukannut ennen markkinoiden avautumista kertynyttä inhimillistä pääomaa niin erityistaitojen kuin taitotiedon suhteen.
Affecting the staff to maintenance contracts would have prevented Tieliikelaitos’ from progressively adapting its way of working in order to deliver the relevant road services in a cost-effective way.
Henkilöstön siirtäminen kunnossapitourakoihin olisi heikentänyt Tieliikelaitoksen mahdollisuuksia mukauttaa työskentelytapojaan asteittain niin, että se voisi tarjota tienpitopalveluja kustannustehokkaasti.
Therefore, the Commission considers that the funding of Special services projects through State aid may meet the criterion of necessity of the aid to a common interest objective.
Näin ollen komissio katsoo, että erityisten palveluhankkeiden rahoittaminen valtiontuella voi vastata perustetta, jonka mukaan tuen on oltava tarpeen yhteistä etua koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.
As regards the proportionality of that measure, the Commission notes that there was no overcompensation for the work carried out in the Special service projects.
Toimenpiteen suhteellisuuden osalta komissio toteaa, ettei erityisten palveluhankkeiden toteuttamisesta maksettu korvaus ollut liian suuri.
Convincing evidence to that effect was submitted by the Finnish authorities (see above, Section 5.5).
Suomen viranomaiset ovat toimittaneet tätä koskevaa vakuuttavaa näyttöä (ks. 5.5 jakso).
There was naturally a limit as to the amount of work that could be done through Special service projects, this limit residing in the State’s actual need for such services to be provided.
Sitä, kuinka paljon erityisillä palveluhankkeilla pystyttiin tekemään, oli luonnollisesti rajoitettu tällaisiin palveluihin liittyvien valtion tosiasiallisten tarpeiden perusteella.
The Commission concludes from the various data submitted by the Finnish authorities that the Special services project only absorbed a part of Tieliikelaitos’ overstaffing-related costs.
Komissio katsoo Suomen viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että erityisillä palveluhankkeilla saatiin katettua ainoastaan osa Tieliikelaitoksen ylimääräisestä henkilöstöstä johtuvista kustannuksista.
As mentioned above in Chapter 5.3, on average, Tieliikelaitos had during the transitional period, still 100 employees more than the optimum number, in spite of the Staff adjustment measures and the Special service projects.
Kuten 5.3 jaksossa mainitaan, Tieliikelaitoksen työntekijöiden määrä oli siirtymäkauden aikana edelleen keskimäärin 100 työntekijää optimimäärää korkeampi henkilöstön sopeuttamistoimenpiteistä ja erityisistä palveluhankkeista huolimatta.
For the same reasons set out above in relation with Special service projects, it was not in the common interest for Tieliikelaitos to maintain this extra staff inactive.
Ylimääräisen henkilöstön pitäminen toimettomana ei ollut yhteisen edun mukaista samoista syistä kuin edellä mainitaan erityisten palveluhankkeiden kohdalla.
The ability not to overburden tendered contracts, where it was submitting bids to open tender, with the costs related to redundant staff was indeed essential if Tieliikelaitos was to adapt to a competitive market.
Sopeutuminen kilpailluille markkinoille edellytti Tieliikelaitokselta sitä, ettei se rasittanut kilpailtuja urakoita, joista se jätti tarjouksia, liikaa ylimääräisiin työntekijöihin liittyvillä kustannuksilla.
Therefore the respective financial burden was compensated through the negotiated contracts.
Sen vuoksi asianomainen taloudellinen rasite korvattiin neuvottelu-urakoista.
As regards the negotiated contracts, their existence was linked to the gradual nature of the liberalisation process as devised by Finland.
Neuvottelu-urakoiden olemassaolo puolestaan riippui markkinoiden avaamisesta asteittain Suomen suunnittelemalla tavalla.
These contracts represented at the beginning of the period a large portion of Tieliikelaitos’ activity, which then gradually decreased.
Nämä urakat muodostivat kauden alussa suuren osan Tieliikelaitoksen toiminnasta, mutta niiden osuus pieneni vähitellen.
Not taking into account the additional costs borne by the undertaking as a result of its overstaffing would have led to significant deterioration of its financial situation.
Jollei ylimääräisestä henkilöstöstä yritykselle aiheutuneita lisäkustannuksia olisi otettu huomioon, yrityksen taloudellinen tilanne olisi heikentynyt huomattavasti.
In the light of the above considerations, the Commission considers that the aid mechanism linked with negotiated contracts was necessary.
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että neuvottelu-urakoihin liittyvä tuki oli tarpeen.
As regards the proportionality condition, a procedure was organised in order to limit risks of overcompensation.
Oikeasuhtaisuuteen liittyvän edellytyksen osalta todettakoon, että liiallisten korvausten välttämiseksi otettiin käyttöön tietty järjestely.
The Commission considers that the annual expenditure adjustment procedure described above at the beginning of Section 5.3 was appropriate in this regard.
Komissio katsoo, että edellä 5.3 jakson alussa kuvattu vuosittainen menonoikaisumenettely oli tältä osin riittävä.
Preferential loan and overall conclusion on necessity and proportionality
Edullinen laina ja yleinen päätelmä tarpeellisuudesta ja oikeasuhtaisuudesta
As regards finally the preferential loan granted to Tieliikelaitos, the Commission notes firstly that it yields a net advantage for the undertaking of EUR 7,2 million, which is approximately 8 % of the overall amount of aid granted to Tieliikelaitos.
Tieliikelaitokselle myönnetystä edullisesta lainasta komissio toteaa ensinnäkin, että yritys sai siitä 7,2 miljoonan euron nettoedun, joka on noin 8 prosenttia Tieliikelaitokselle myönnetyn tuen kokonaismäärästä.