natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Furthermore, on 27 June 2006 AGCOM notified the Commission of the definition of relevant markets on the terrestrial analogue television market and its assessment of significant market power, concluding that RAI and Mediaset held a collective dominant position.
Lisäksi AGCOM ilmoitti komissiolle 27 päivänä kesäkuuta 2006, mitkä ovat analogisten maanpäällisen verkon televisiolähetysten merkitykselliset markkinat, ja arvioi huomattavaa markkinavoimaa todeten, että RAI:lla ja Mediasetillä on markkinoilla yhteinen määräävä markkina-asema.
AGCOM did not, however, propose any measures to remedy this situation.
AGCOM ei ole kuitenkaan ilmoittanut tilanteen korjaavista toimenpiteistä.
On 27 July 2006 the Commission sent AGCOM its comments pursuant to Article 7(3) of Directive 2002/21/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on a regulatory framework for electronic communications networks and services (Framework Directive). The Commission broadly agreed with AGCOM's conclusions but asked for a more in-depth analysis and invited AGCOM to notify remedies as soon as possible.
Komissio lähetti 27 päivänä heinäkuuta 2006 AGCOMille sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY (puitedirektiivi) 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun lausuntonsa, jossa se pääosin yhtyi AGCOMin päätelmiin mutta pyysi perusteellisempaa analyysiä ja kehotti AGCOMia ilmoittamaan komissiolle korjaavista toimenpiteistä mahdollisimman pian.
Finally, the Commission is currently considering a complaint alleging that Law No 112/04 regulating the switchover from analogue to digital terrestrial broadcasting technology creates entry barriers for newcomers to the TV advertising and broadcasting transmission services markets.
Komissio tutkii parhaillaan kantelua, jonka mukaan laki nro 112/2004, jolla säännellään yleisradiotoiminnan siirtymistä analogisesta tekniikasta digitaaliseen, estää uusien kilpailijoiden pääsyä televisiomainonnan ja lähetyspalvelujen markkinoille. Italialta pyydettiin kantelusta lausuntoa ja sekä Italialle että niille yrityksille, joita järjestely koski, esitettiin tietopyyntö.
After requesting Italy to submit its observations on the complaint and asking both Italy and the undertakings affected by the measures for information, the Commission sent a letter of formal notice to Italy on 19 July 2006 concerning the infringement of the above Directive 2002/21/EC and Directive 2002/20/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on the authorisation of electronic communications networks and services (Authorisation Directive), and Commission Directive 2002/77/EC of 16 September 2002 on competition in the markets for electronic communications networks and services.
Tämän jälkeen Italialle lähetettiin 19 päivänä heinäkuuta 2006 virallinen ilmoitus mainitun direktiivin 2002/21/EY, sähköisiä viestintäverkkoja ja -palveluja koskevista valtuutuksista 7 päivänä maaliskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi) ja kilpailusta sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen markkinoilla 16 päivänä syyskuuta 2002 annetun komission direktiivin 2002/77/EY rikkomisesta.
Italy replied on 15 September 2006.
Italia vastasi 15 päivänä syyskuuta 2006.
The Commission subsequently received a copy of the bill to reform the Italian broadcasting legislation with a view to addressing the issues raised in the letter of formal notice.
Tämän jälkeen komissio sai Italian valtiolta jäljennöksen lakiesityksestä radio- ja televisiosektoria koskevan lainsäädännön muuttamisesta siten, että virallisessa ilmoituksessa esitetyt ongelmat poistuvat.
The Commission is currently examining this bill.
Komissio tutkii parhaillaan lakiesitystä.
In June 2005, the overall digital TV penetration rate was 34,5 % of households, with some 7,3 million viewers in total.
Kesäkuussa 2005 digilähetysten katselumahdollisuus oli kotitalouksista 34,5 prosentilla. Kaiken kaikkiaan digitelevisionkatsojia oli noin 7,3 miljoonaa.
This figure includes digital terrestrial, satellite and cable/ADSL viewers.
Luvussa ovat mukana digitaalisia lähetyksiä maanpäällisen verkon, satelliitin ja kaapelin/ADSL:n välityksellä katsovat.
10 % of households were digital terrestrial TV viewers and more than one third of them (0,8 million) were also viewers of pay-per-view TV content.
Kotitalouksista 10 prosenttia katsoo digitaalisia televisiolähetyksiä maanpäällisen verkon välityksellä. Yli kolmannes näistä (0,8 miljoonaa) kuului myös kertamaksupohjaisten televisiolähetysten katsojiin.
However, when this decision is published, the two types of digital TV on offer — terrestrial and satellite — are both expected to have achieved a similar number of viewers (5 million viewers for satellite and 4 million viewers for digital terrestrial).
Tämän päätöksen julkaisemiseen mennessä digitaalisten televisiolähetysten kaksi lähetystapaa – maanpäällinen verkko- ja satelliittilähetykset – lienevät kumpikin saaneet saman verran katsojia (5 miljoonaa satelliittilähetysten katsojaa ja 4 miljoonaa maanpäällisen verkon digitaalisten lähetysten katsojaa).
Penetration of satellite TV is limited — around 16 % of households (4,8 million) had a parabolic antenna in June 2005.
Satelliittitelevisio ei ole kovin yleinen: kesäkuussa 2005 noin 16 prosentilla kotitalouksista (4,8 miljoonaa henkeä) oli satelliittiantenni. Noin neljä viidestä näistä kotitalouksista kuuluu Sky Italian DTH-jakelutavan (satelliitti) tilaajiin.
Around four-fifths of these households subscribe to Sky Italia's DTH platform (satellite) which reported about 3,3 million customers in June 2005 and an estimated 3,9 million subscribers by the end of that year.
Kesäkuussa 2005 tilaajia oli noin 3,3 miljoonaa, ja arvioidaan, että vuoden 2005 loppuun mennessä sillä oli 3,9 miljoonaa tilaajaa.
Sky Italia is therefore the third television operator in Italy.
Sky Italia on siis Italian kolmanneksi suurin televisioyhtiö.
This type of technology is a proprietary, closed technology because, unlike open common interface decoders, access to NDS decoders requires provision of access to the technology or to certain components of the decoders.
Kyseessä on valmistajakohtainen suljettu tekniikka, sillä NDS-digisovittimien käyttö, toisin kuin yhteisen avoimen rajapinnan digisovittimien käyttö, edellyttää mahdollisuutta käyttää NDS-tekniikkaa tai tiettyjä digisovittimen komponentteja.
Sky rents decoders that use this closed technology to its subscribers.
Sky vuokraa asiakkailleen tätä suljettua tekniikkaa käyttäviä digisovittimia.
When it decided to change to NDS technology, Sky replaced all its subscribers' decoders.
Päätettyään siirtyä käyttämään NDS-tekniikkaa Sky vaihtoi kaikki asiakkaidensa digisovittimet uusiin.
Digital terrestrial broadcasters, however, now use a so-called open technology, i.e. technology using open standards for interactivity.
Maanpäällisen verkon kautta digitaalisia ohjelmia lähettävät televisioyhtiöt sen sijaan käyttävät ns. avointa tekniikkaa eli tekniikkaa, jossa vuorovaikutteisuus perustuu avoimiin standardeihin.
This is currently the only technology that allows simultaneous reception of all DTT channels with only one decoder — thereby replicating the current situation in the analogue mode — plus interactivity and the conditional access properties that allow the use of prepaid pay-per-view cards.
Se on tällä hetkellä ainoa tekniikka, joka mahdollistaa kaikkien maanpäällisen verkon digitelevisiokanavien vastaanottamisen yhdellä digisovittimella – eli tilanne vastaa analogisen tekniikan käyttöä – sekä vuorovaikutteisuuden ja ehdollisen pääsyn toiminnot, jotka mahdollistavat kertamaksutelevisiopalvelut ennalta maksettuja kortteja käyttämällä.
The aid measure in question is for decoders that allow the reception of digital terrestrial transmissions where interactive services are provided.
Tutkittavana oleva tukijärjestely koskee digisovittimia, joilla voidaan vastaanottaa digitaalisia maanpäällisen verkon lähetyksiä, joihin liittyy vuorovaikutteisia palveluja.
Digital mode can accommodate more television channels than analogue mode within the same frequency.
Digitaalitekniikka eroaa analogisesta siinä, että digitaalitekniikalla on mahdollista lähettää suurempi määrä televisiokanavia samalla taajuudella.
The advantages of using open interfaces have been explained above.
Avoimen rajapinnan käytön etuja esiteltiin jo edellä.
Italy started the digitisation process with Law No 66/2001 of 20 March 2001, which stipulated that the switchover to digital should be completed and transmission in analogue mode should be switched off by December 2006.
Italia käynnisti digitalisoinnin 20 päivänä maaliskuuta 2001 annetulla lailla nro 66, jossa säädetään, että digitaalisiin lähetyksiin siirrytään ja analogiset lähetykset lopetetaan joulukuuhun 2006 mennessä.
As from the end of 2003 digital transmissions (T-DVB) were broadcast alongside those in analogue mode (so-called simulcast phase).
Vuoden 2003 lopusta digitaalisia lähetyksiä (DVB-T) on lähetetty analogisten lähetysten rinnalla.
Decree Law No 273 of 22 December 2005 postponed the deadline for the switch-off to 2008 and, on 30 August 2006, the Minister for Communications, Mr Gentiloni, declared that the date for the switch-off would be further postponed to 30 November 2012.
Joulukuun 22 päivänä 2005 annetulla asetuksella nro 273 pelkästään digitaalisiin lähetyksiin siirtymistä lykättiin vuoteen 2008, ja 30 päivänä elokuuta 2006 viestintäministeri Gentiloni ilmoitti, että siirtymistä on jälleen lykätty, 30 päivään marraskuuta 2012.
In the meantime, according to Law No 112/2004 regulating the sector in Italy, only broadcasters already transmitting with analogue technology can apply for experimental digital authorisations and/or digital licences.
Italian televisiolähetystoimintaa säätelevän lain nro 112/2004 mukaan ainoastaan sellaiset televisioyhtiöt, jotka jo lähettävät analogisia lähetyksiä, voivat hakea lupaa kokeellisiin digitaalisiin lähetyksiin ja/tai digitaalilähetyslupaa.
There is no formal obligation for analogue operators to release the frequencies — which have never been reallocated or subject to a regulated sale by Italy — used for transmissions in analogue format after the switchover to digital.
Siirryttäessä digitaalisiin lähetyksiin analogisen verkkopalvelun tarjoajat eivät ole velvollisia vapauttamaan analogisiin lähetyksiin käyttämiään taajuuksia, koska Italia ei ole jakanut niitä uudelleen tai myynyt säännellysti.
New entrants can only access the market via the acquisition of frequencies from operators already on the market.
Uudet kilpailijat voivat tulla markkinoille ainoastaan ostamalla taajuuksia jo markkinoilla toimivilta yrityksiltä.
By December 2005, 7 multiplexes (frequency blocks containing one or more programmes) for digital terrestrial had been licensed in Italy.
Joulukuussa 2005 oli myönnetty lupa jo seitsemään digitaalisen maanpäällisen verkon kanavanippuun (yhden tai useamman ohjelmiston sisältämä taajuuspaketti).
RAI and Mediaset have two multiplexes, while Telecom Italia/TV International, D-Free and Gruppo l'Espresso have one multiplex each.
RAI:lla ja Mediasetillä on kaksi kanavanippua ja Telecom Italia/TV Internationalilla, D-Freellä ja Gruppo l’Espressolla on kullakin yksi kanavanippu.
Under the Italian regulatory regime, network operators holding more than one digital licence must give access to 40 % of their bandwidth to unrelated content providers.
Italian säätelyjärjestelmän mukaan verkkopalvelun tarjoajien, joilla on hallussaan useampi kuin yksi toimilupa digitaaliseen lähetystoimintaan, on annettava 40 prosenttia kaistanleveydestään riippumattomien sisällöntuottajien käyttöön.
In 2006, having acquired infrastructure and licenses from existing regional and local analogue operators, Telecom Italia and the mobile operator H3G entered the digital terrestrial market and started to set up two new multiplexes with the digitalisation of the acquired networks.
Ostettuaan infrastruktuurin ja toimiluvat alueellisilta ja paikallisilta analogista lähetystoimintaa harjoittavilta yhtiöiltä Telecom Italia ja matkaviestinoperaattori H3G tulivat maanpäällisen verkon digitaalimarkkinoille vuonna 2006 ja aloittivat kahden uuden kanavanipun koostamisen ja hankkimiensa verkkojen digitalisoinnin.
The distinction between broadcasters and network operators is not so relevant for the major Italian broadcasters in the terrestrial television sector because RAI, Mediaset, La7 and D-Free all have their own subsidiary for terrestrial transmission.
Ei ole kovin tärkeää erottaa toisistaan televisioyhtiöitä ja verkkopalvelun tarjoajia, sillä Italian merkittävimmillä maanpäällisen verkon televisioyhtiöillä, RAI:lla, Mediasetillä, La7:llä ja D-Free:llä on omat tytäryhtiönsä lähetysten siirtoon maanpäällisen verkon kautta.
It should be noted that the television market in Italy is characterised by strong vertical integration between network operators and broadcasters.
Italian televisiomarkkinoille on tyypillistä verkkopalvelun tarjoajien ja televisioyhtiöiden voimakas vertikaalinen keskittyminen.
The mandatory legal separation between the first two types of companies was only introduced by AGCOM with Decision 435/01/CONS of 2001 and only concerns digital television.
Nämä kaksi yhtiötyyppiä velvoitettiin pitämään juridisesti erillään vasta AGCOMin vuonna 2001 tekemällä päätöksellä 435/01/CONS, mutta ainoastaan digitaalisen television osalta.
The network operators in the satellite TV sector are not, however, integrated with the broadcasters.
Satelliittitelevisiosektorin verkkopalvelun tarjoajat eivät sen sijaan ole yhdentyneet televisioyhtiöihin.
As regards coverage in terms of T-DVB — according to AGCOM — in 2004 more than 50 % of the population was effectively covered by at least two multiplexes and 60 % was potentially covered by three multiplexes.
AGCOM on todennut DVB-T:n kattavuudesta, että vuonna 2004 yli 50 prosenttia väestöstä kuului tosiasiallisesti vähintään kahden kanavanipun piiriin ja 60 prosenttia kuului potentiaalisesti kolmen kanavanipun piiriin.
The market trend suggests that coverage should increase considerably.
Markkinoiden kehityssuuntausten perusteella kattavuus lisääntynee huomattavasti.
According to Italy, 85 % of households could potentially be covered by at least two multiplexes after the switchover to digital terrestrial.
Italian mukaan 85 prosenttia kotitalouksista voisi potentiaalisesti kuulua vähintään kahden kanavanipun piiriin sen jälkeen, kun on siirrytty maanpäällisen verkon digitaalilähetyksiin.
On the other hand, satellite broadcasting could cover virtually 100 % of the population.
Toisaalta satelliittilähetykset voisivat kattaa käytännössä 100 prosenttia väestöstä.
As regards programmes, according to Italy, in June 2005 23 national channels and some 250 local programmes were broadcast free-to-air on digital terrestrial frequencies.
Mitä ohjelmistoihin tulee, Italian mukaan kesäkuussa 2005 maanpäällisen verkon digitaalisilla taajuuksilla oli 23 vapaasti vastaanotettavaa valtakunnallista kanavaa ja noin 250 paikallista kanavaa.
As has already been stated, the TV market was once characterised by mass viewing of free-to-air TV in analogue terrestrial mode and by the offer of satellite pay-TV.
Kuten jo mainittiin, televisiomarkkinoille oli aiemmin ominaista suurille massoille maanpäällisen verkon kautta vapaasti vastaanotettavat analogiset lähetykset ja satelliitin kautta lähetettävät maksulliset televisiolähetykset.
The introduction of digital terrestrial TV and the development of cable and Internet TV are altering this pattern.
Maanpäällisen verkon digitaalisen television käyttöönotto ja kaapelitelevision ja Internet-television kehittyminen ovat muuttaneet tilannetta.
For example, in January 2005 Mediaset and Telecom Italia (through LA7) launched on T-DVB a pay-TV service for premier league soccer matches based on a system of prepaid cards.
Esimerkiksi Mediaset ja Telecom Italia (La7:n välityksellä) käynnistivät tammikuussa 2005 DVB-T:n kautta ennalta maksettuihin kortteihin perustuvan maksutelevisiopalvelun mestaruusliigan jalkapallo-ottelujen katselemiseksi.
At the same time, TF1 — 49 % partner in the D-Free broadcaster — indicated that it may be interested in launching pay channels on its T-DVB multiplex.
Samaan aikaan TF1 (joka omistaa 49 prosenttia D-Free-televisioyhtiöstä) ilmoitti olevansa kiinnostunut käynnistämään DVB-T-kanavanipussaan maksullisia kanavia.
The pay-TV services are made possible, with the prepaid card system, by the digital interactive technology contained in the decoders that are subsidised by the measure in question.
Maksutelevisiopalvelujen käyttö ennalta maksetuilla korteilla perustuu vuorovaikutteiseen digitaalitekniikkaan, joka sisältyy tutkittavana olevassa järjestelyssä tuettuihin digisovittimiin.
Total revenue from the television market in 2005 amounted to EUR 6851 million, of which some 57 % (EUR 3885 million) came from advertising and 21 % from the licence fee paid to the RAI and the supply of pay-TV (EUR 1483 million and EUR 1437 million respectively).
Televisiomarkkinoilta vuonna 2005 saadut tulot olivat yhteensä 6851 miljoonaa euroa. Tuloista noin 57 prosenttia (3885 miljoonaa euroa) kertyi mainoksista ja 21 prosenttia RAI:lle maksettavista televisiolupamaksuista (1483 miljoonaa euroa) ja maksutelevisiotarjonnasta (1437 miljoonaa euroa).
Pay-TV revenue amounted to EUR 1199 million from subscription fees (up by 26,4 % from 2004) and EUR 238 million from pay-per-view (up by 65 % from 2004), a considerable share of which (EUR 45 million) was revenue from the new DTT services.
Maksutelevisiotuloista 1199 miljoonaa euroa kertyi liittymäsopimuksista (26,4 prosentin lisäys vuodesta 2004) ja 238 miljoonaa euroa kertamaksutelevisiosta (65 prosentin lisäys vuodesta 2004). Kertamaksutelevisiotuloista huomattava osuus (45 miljoonaa euroa) kertyi maanpäällisen verkon uusista digitelevisiopalveluista.
In the decision to initiate the procedure, the Commission noted firstly that the measure described seemed to meet all the criteria of Article 87(1) and could, therefore, be regarded as State aid.
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio totesi, että kuvattu järjestely näytti täyttävän kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit ja että sitä näin ollen voitaisiin pitää valtiontukena.
In particular, it discriminated between, on the one hand, incumbent terrestrial broadcasters and cable network operators already on the market and, on the other hand, satellite operators and other terrestrial broadcasters which could not operate at the time.
Tutkittavana oleva tuki muun muassa suosi toisaalta jo markkinoilla olevia maanpäällisen verkon televisioyhtiöitä kaapeliverkossa toimivien yhtiöiden kustannuksella ja toisaalta satelliittitoimijoita sellaisten maanpäällisen verkon televisioyhtiöiden kustannuksella, jotka eivät voineet harjoittaa toimintaansa.
The Commission noted that the beneficiaries receive an indirect advantage and asked the interested parties to propose methods for accurately quantifying this advantage.
Komissio totesi, että tuensaajille koitui välillistä etua, ja pyysi asianomaisia esittämään menetelmiä, joilla edun suuruus voitaisiin täsmällisesti laskea.
The Commission also expressed doubts as to the compatibility of the aid with the EC Treaty.
Lisäksi komissio esitti epäilyjä sen suhteen, onko tuki sopusoinnussa perustamissopimuksen kanssa.
The case in hand seemed not to meet either the exceptions from the general prohibition on aid listed in Article 87(2) or the exception in Article 87(3)(c) of the EC Treaty.
Tutkittavana olevaan tapaukseen ei voida soveltaa poikkeuksia perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan yleisestä valtiontukikiellosta eikä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua poikkeusta.
Particularly problematic, in the Commission's view, is the fact that the objective pursued by Italy — i.e. the diffusion of open standards for digital television — was reached by causing disproportionate distortion of competition and an unnecessary infringement of the principle of technological neutrality.
Erityisen ongelmallisena komissio pitää sitä, että tavoite, johon Italia pyrki (eli digitelevision avoimien standardien levittämiseen), saavutettiin vääristämällä kilpailua ja rikkomalla tarpeettomasti teknologisen puolueettomuuden periaatetta.
Lastly, the Commission initiated the formal investigation procedure in order to give the Italian Government and interested parties the opportunity to submit their comments on its provisional assessment of the measure described and to provide the Commission with any relevant information.
Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn antaakseen Italian hallitukselle ja asianomaisille osapuolille tilaisuuden esittää huomautuksia komission kyseisestä toimenpiteestä laatimasta alustavasta arvioinnista ja toimittaa komissiolle asian kannalta merkitykselliset tiedot.
Generally speaking, both Italy and Mediaset maintained in their comments that the measure does not constitute aid and that, if it were aid, it would be compatible.
Sekä Italian viranomaiset että Mediaset ovat korostaneet huomautuksissaan, että tutkittavana olevassa järjestelyssä ei ole kyse tuesta ja että, jos sitä pidettäisiin tukena, se olisi yhteismarkkinoille soveltuvaa.
RAI states that it was forced to act within the limits imposed by its legal obligations and that it could not therefore benefit from the measure.
RAI:n mukaan sen on täytynyt toimia lainsäädännössä asetettujen velvoitteidensa rajoissa eikä se ole näin ollen voinut saada järjestelystä etua.
The complainants and ESOA, on the contrary, maintained that the measure constitutes unlawful aid.
Sen sijaan kantelun tekijät ja ESOA ovat vahvistaneet, että niiden mielestä järjestely on sääntöjenvastaista tukea.
COMMENTS FROM ITALY, MEDIASET AND RAI
ITALIAN, MEDIASETIN JA RAI:n HUOMAUTUKSET
First, Italy and Mediaset refer to the decision by AGCOM rejecting a complaint against Article 1(572) of the 2006 Finance Act, i.e. against the measure which replaces the measure in question.
Italian viranomaiset ja Mediaset viittaavat ensiksi AGCOM:n päätökseen, jossa se hylkäsi kantelun, joka koski vuoden 2006 budjettilain 1 §:n 572 momentin säännöksiä eli tutkittavana olevaa järjestelyä.
The complainant alleged that Article 1(572) of the 2006 Finance Act favoured decoders distributed by companies linked to Mr Berlusconi's family.
Kyseisen kantelun tekijän mukaan vuoden 2006 budjettilain 1 §:n 572 momentissa suosittiin digisovittimia, joita Silvio Berlusconin perheeseen yhteydessä olevat yritykset myivät.
The procedure was based on the law on the conflict of interest involving members of Government.
Menettely perustui hallituksen jäsenten eturistiriitoja koskevaan lakiin.
Comments by Italy more directly related to the content of the decision to initiate the procedure are that the measure does not constitute aid because (a) the beneficiaries do not receive an advantage and (b) there is no distortion of competition.
Niissä Italian viranomaisten huomautuksissa, jotka liittyivät suoremmin menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen sisältöön, todettiin, että järjestely ei ole tukea, koska: a) tuensaajille ei koidu etua ja b) kilpailu ei vääristy.
Even if it did constitute aid, the measure would be compatible under the exceptions in Articles 87(2)(a) and 87(3)(b), (c) and (d) of the EC Treaty.
Vaikka kyseessä olisi tuki, järjestely soveltuisi yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 87 artiklan 3 kohdan b, c ja d alakohdassa tarkoitettujen poikkeuksien nojalla.
Italy agrees that there is no aid to decoder producers and that network operators and broadcasters have to be put on the same footing.
Italian viranomaiset yhtyvät näkemykseen, että kyseessä ei ole tuki digisovittimien valmistajille ja että verkkopalvelun tarjoajien ja televisioyhtiöiden on oltava samassa asemassa.
Mediaset raises similar issues, although it sometimes uses different arguments.
Mediaset on esittänyt samankaltaisia näkemyksiä kuitenkin tukeutuen toisinaan erilaisiin argumentteihin.
THE MEASURE IS NOT AID
Järjestely ei ole tukea
The selective advantage is not certain
Valikoivasta edusta ei ole varmuutta