natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The ECB recommends that the NCBs deliver these values to ensure more transparent communications.
EKP suosittelee, että kansalliset keskuspankit toimittavat nämä arvot varmistaakseen avoimemman tiedonkulun.
Interest rates data are submitted as percentages.
Korkotiedot toimitetaan prosenttilukuina.
If OBS_STATUS is reported as ‘B’ a value has to be reported under the attribute OBS_PRE_BREAK.
Mikäli OBS_STATUS ilmoitetaan arvona ”B”, jokin arvo on ilmoitettava kohdassa OBS_PRE_BREAK
The observation status ‘E’ is to be adopted for all observations or periods of data that are the result of estimates and cannot be considered as normal values.
Havainnon laatu ”E” olisi valittava kaikkien sellaisten havaintojen tai tietojaksojen yhteydessä, jotka ovat estimoinnin tulosta ja joita eivoida pitääa normaaliarvoina.
FLOW ADJUSTMENTS IN THE CONTEXT OF BSI AND IF STATISTICS
VIRTATIETOJEN KORJAUKSET TASE-ERÄTILASTOJEN JA SIJOITUSRAHASTOTILASTOJEN YHTEYDESSÄ
Framework and general description of the adjustment procedure
Sovellettavat säännökset ja korjausmenettelyn yleinen kuvaus
Section 1: Framework
1 jakso: Sovellettavat säännökset
The framework to obtain flow statistics for MFI balance sheet items (BSI) and investment funds (IF) assets and liabilities statistics is based on the ESA 95 [1].
Virtatilastojen johtamista tase-erätilastoja ja sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevia tilastoja varten koskeva sääntely perustuu EKT95:een [1].
Deviations from this international standard are made to both the data content and statistical concept denominations, where necessary.
Näistä kansainvälisistä standardeista poiketaan tarvittaessa sekä tietojen sisällön että tilastollisten käsitteiden nimitysten osalta.
This Annex is interpreted according to the ESA 95, unless Regulation ECB/2001/13 of 22 November 2001 concerning the consolidated balance sheet of the monetary financial institutions sector, Regulation ECB/2007/8 of 27 July 2007 concerning statistics on the assets and liabilities of investment funds or this Guideline, explicitly or implicitly, overrides its provisions.
Tätä liitettä tulkitaan EKT95:n mukaisesti, ellei rahalaitossektorin konsolidoidusta taseesta 22 päivänä marraskuuta 2001 annetulla asetuksella EKP/2001/13, sijoitusrahastojen saamisista ja veloista 27 päivänä heinäkuuta 2007 annetulla asetuksella EKP/2007/8 tai näillä suuntaviivoilla nimenomaisesti tai implisiittisesti sivuuteta sen määräyksiä.
In the context of BSI and IF statistics, flow data are measured in terms of financial transactions.
Tase-erätilastojen ja sijoitusrahastotilastojen yhteydessä virtatiedot mitataan rahoitustaloustoimien perusteella.
Financial transactions are defined as the net acquisition of financial assets or the net incurrence of liabilities for each type of financial instrument, i.e. the sum of all financial transactions that occur during the relevant reporting period [2].
Rahoitustaloustoimet määritellään nettomääräisiksi rahoitussaamisiksi tai nettomääräisiksi veloiksi kunkin rahoitusinstrumenttityypin osalta eli kaikkien asianomaisen raportointijakson aikana tapahtuneiden rahoitustaloustoimien summaksi [2].
Flow data covering each item specified in Regulation ECB/2001/13 and Regulation ECB/2007/8 are calculated on a net basis, i.e. there is no requirement to identify gross financial transactions or turnover [3].
Virtatiedot, jotka kattavat kunkin asetuksessa EKP/2001/13 ja asetuksessa EKP/2007/8 yksilöidyn erän, lasketaan nettomääräisinä eli taloustoimien bruttomääräistä arvoa tai vaihtoa ei tarvitse määritellä [3].
The method of valuation for each transaction is to take the value at which assets are acquired/disposed of and/or liabilities are created, liquidated or exchanged.
Kutakin taloustoimea arvioitaessa perustaksi otetaan arvo, jolla saamiset hankitaan/myydään ja/tai jolla velat otetaan, muutetaan rahaksi tai vaihdetaan.
Nevertheless, Regulation ECB/2001/13 and Regulation ECB/2007/8 permit deviations from ESA as regards flows in respect of the concept of financial transactions.
Asetuksessa EKP/2001/13 ja asetuksessa EKP/2007/8 sallitaan kuitenkin virtatietojen poikkeamat EKT 95:stä rahoitustaloustoimien käsitteen osalta.
Section 2: Calculation of flows data by the ECB and reporting of adjustment data from the NCBs to the ECB
2 jakso: Virtatietojen laskeminen EKP:ssä ja korjaustietojen antaminen kansallisilta keskuspankeilta EKP:lle
The European Central Bank (ECB) calculates flows data by taking, for each asset and liability item, the difference between stock positions at end-period reporting dates and then removing the effect of developments that are not the result of transactions, i.e. ‘other changes’.
Euroopan keskuspankki laskee virtatiedot jakson lopun raportointipäivien kantatietojen erotuksesta ja poistaa siitä sen jälkeen muista kuin taloustoimista aiheutuneiden muutosten vaikutukset eli ”muut muutokset”.
‘Other changes’ are grouped into two main categories ‘reclassifications and other adjustments’ and ‘revaluation adjustments’ [4].
”Muut muutokset” luokitellaan kahteen pääluokkaan: ”luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt” sekä ”arvostusmuutokset” [4].
National central banks (NCBs) report ‘reclassification and other adjustments’ and ‘revaluation adjustments’ to the ECB so that these non-transaction effects can be removed in the calculation of flow statistics.
Kansalliset keskuspankit raportoivat ”luokituksen muutoksia ja muita vastaavia järjestelyjä” sekä ”arvostusmuutoksia” koskevat tiedot EKP:lle, jotta nämä muista kuin taloustoimista aiheutuvat vaikutukset voidaan poistaa virtatilastoja laskettaessa.
In the case of BSI statistics, NCBs report adjustment data to the ECB in accordance with Part 1 of Annex III.
Tase-erätilastojen osalta kansalliset keskuspankit raportoivat muutostiedot EKP:lle liitteessä III olevan 1 osan mukaisesti.
The ‘revaluation adjustments’ reported by the NCBs consist of write-offs/write-downs of loans and revaluation adjustments due to price changes.
Kansallisten keskuspankkien raportoimiin ”arvostusmuutoksiin” sisältyvät lainojen luottotappiot/arvonalennukset ja hintamuutoksista johtuvat arvostusmuutokset.
Revaluation adjustments due to exchange rate changes are calculated by the ECB [5].
EKP laskee valuuttakurssimuutoksista johtuvat arvostusmuutokset [5].
In the case of IF statistics, NCBs report adjustment data to the ECB in accordance with Part 14 of Annex III.
Sijoitusrahastotilastojen osalta kansalliset keskuspankit raportovat muutostiedot EKP:lle liitteessä III olevan 14 osan mukaisesti.
The ‘revaluations adjustments’ reported by the NCBs consist of revaluation adjustments due to price and exchange rate changes.
Kansallisten keskuspankkien raportoimiin ”arvostusmuutoksiin” sisältyvät hinta- ja valuuttakurssimuutoksista johtuvat arvostusmuutokset.
NCBs compile data on ‘reclassifications and other adjustments’, as requested by this Guideline, using supervisory information, plausibility checks, ad hoc enquiries (e.g. related to outliers), national statistical requirements, information on joiners and leavers of the reporting population and any other source available to them.
Kansalliset keskuspankit kokoavat ”luokituksen muutoksia ja muita vastaavia järjestelyjä” koskevat tiedot näiden suuntaviivojen vaatimusten mukaisesti käyttäen valvontatietoja, todennäköisyystarkastuksia, satunnaisia tiedusteluja (esim. ulkopuolelle jätetyistä laitoksista), kansallisia tilastointivaatimuksia, tietoja tietojen antajien joukkoon tulevista ja siitä poistuvista ja mitä tahansa muita käytettävissään olevia lähteitä.
The ECB is not expected to make ex post adjustments unless the NCBs identify sharp changes in the final data.
EKP:n ei odoteta tekevän korjauksia jälkikäteen, elleivät kansalliset keskuspankit havaitse merkittäviä muutoksia lopullisissa tiedoissa.
NCBs identify changes in stocks that are due to reclassifications and enter the net amount identified under ‘reclassifications and other adjustments’.
Kansalliset keskuspankit määrittelevät luokitusten muutoksista aiheutuvat kantatietojen muutokset ja kirjaavat määritellyn nettoarvon ”luokituksen muutoksiin ja muihin vastaaviin järjestelyihin”.
A net increase in stocks due to reclassifications is entered with a positive sign, a net decrease in stocks with a negative sign.
Luokituksen muutoksista aiheutuva kantojen nettolisäys kirjataan positiivisin etumerkein, nettovähennys negatiivisin etumerkein.
In principle, the NCBs send all ‘reclassifications and other adjustments’.
Lähtökohtaisesti kansalliset keskuspankit toimittavat kaikki ”luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt”.
However, when information is not readily available or of a poor quality, a decision can be made either to do nothing or to make estimates.
Jos tietoja ei kuitenkaan ole saatavilla tai jos tiedot ovat heikkolaatuisia, voidaan joko päättää, ettei tehdä mitään tai että laaditaan arvioita.
For this reason, flexibility is needed in the operation of such a threshold, not least because of the heterogeneity of existing procedures for calculating adjustments.
Näin ollen tällaisen kynnysarvon käytössä tarvitaan joustavuutta etenkin korjausten nykyisten laskentamenetelmien epäyhtenäisyyden vuoksi.
For example, where relatively detailed information is collected regardless of the threshold, it may be counterproductive to try to apply such a threshold.
Jos esimerkiksi verrattain yksityiskohtaisia tietoja saadaan kerättyä kynnysarvosta riippumatta, kynnysarvon soveltaminen saattaa vaikuttaa kielteisesti.
Revaluation adjustments
Arvostusmuutokset
In order to derive ‘revaluation adjustments’, NCBs may need to calculate the adjustments from transactions, security-by-security data or other data reported by the reporting population and/or estimate the adjustments in respect of some of the breakdowns not reported by the reporting population because they are not considered as ‘minimum requirements’.
”Arvostusmuutosten” johtamiseksi kansallisten keskuspankkien saattaa olla tarpeen laskea muutokset taloustoimien, arvopaperikohtaisten tietojen tai tietojen antajien joukon ilmoittamien muiden tietojen perusteella ja/tai estimoida muutokset joidenkin sellaisten erittelyjen osalta, joita tietojen antajien joukko ei ole ilmoittanut, koska niitä ei pidetä ”minimiedellytyksinä”.
The ‘revaluation adjustments’ are compiled by NCBs on the basis of data reported by the reporting populations according to Regulation ECB/2001/13 for BSI statistics and Regulation ECB/2007/8 for IF statistics.
Kansalliset keskuspankit laskevat ”arvostusmuutokset” niiden tietojen perusteella, jotka tietojen antajien joukko raportoi tase-erätilastojen osalta asetuksen EKP/2001/13 mukaisesti ja sijoitusrahastotilastojen osalta asetuksen EKP/2007/8 mukaisesti.
Reporting agents are subject to minimum reporting requirements, which ensure the minimum required in order to compile and estimate adjustments in respect of the full set of data required by the ECB.
Tietojen antajiin sovelletaan raportointia koskevia vähimmäisvaatimuksia, joita on pidettävä minimiedellytyksinä, joiden perusteella muutosten laskeminen ja estimointi olisi mahdollista EKP:n edellyttämän tietojoukon osalta.
NCBs are permitted to collect additional data from reporting agents.
Kansalliset keskuspankit voivat kerätä muita tietoja tietojen antajilta.
In any case, the NCBs are required to submit a full set of data to the ECB according to Part 1 of Annex III for BSI statistics and Part 14 of Annex III for IF statistics.
Kansallisten keskuspankkien on joka tapauksessa toimitettava EKP:lle täydelliset tietosarjat tase-erätilastojen osalta liitteessä III olevan 1 osan mukaisesti ja sijoitusrahastotilastojen osalta liitteessä III olevan 14 osan mukaisesti.
Detailed description of flow adjustments
Virtatietojen korjausten yksityiskohtainen kuvaus
Section 1: Reclassifications and other adjustments
1 jakso: Luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt
Changes in the composition of the reporting sector
Muutokset tietojen antajien sektorin kokoonpanossa
Changes in the composition of the reporting sector may give rise to the transfer of business across economic sector boundaries.
Tietojen antajien sektorin kokoonpanon muutokset saattavat johtaa liiketoiminnan siirtymiseen taloudelliselta sektorilta toiselle.
Such transfers do not represent transactions and are therefore treated as an adjustment in ‘reclassifications and other adjustments’.
Tällaiset siirtymiset eivät ole taloustoimia, joten ne käsitellään ”luokitusten muutosten ja muiden vastaavien järjestelyjen” korjauksina.
An institution that joins the reporting sector may transfer business into the sector, whereas an institution leaving the reporting sector may transfer business out of the sector.
Tietojen antajien sektorille tuleva laitos saattaa siirtää liiketoimintansa tälle sektorille, kun taas tietojen antajien sektorilta poistuva laitos saattaa siirtää liiketoimintansa pois tältä sektorilta.
However, to the extent that the joining institution starts its business ex novo after having joined the reporting sector, this represents a transaction flow that is not removed from the statistical flow [6].
Siltä osin kuin tietojen antajien sektorille tuleva laitos aloittaa liiketoimintansa uudelleen tietojen antajien sektorille tultuaan, kyseessä on kuitenkin taloustoimivirta, jota ei poisteta virtatilastoista [6].
Similarly, where a leaving institution decreases its activities prior to leaving the reporting sector, this is captured in the statistical flow.
Samoin jos tietojen antajien sektorilta poistuva laitos vähentää liiketoimintaansa ennen sektorilta poistumistaan, tapahtuma kirjataan virtatilastoihin.
The impact of a transfer of a business into/out of the reporting sector on the asset and liability items depends, inter alia, on whether there is full reporting or ‘tail’ reporting by some reporting agents.
Se, miten liiketoiminnan siirtäminen tietojen antajien sektorille/sektorilta vaikuttaa saamis- ja velkaeriin riippuu mm. siitä, soveltavatko tietyt tietojen antajat täydellistä raportointia vai suppeampaa raportointia.
Where all reporting agents are subject to full reporting, i.e. there is no ‘tail’, an institution joining the reporting sector reports its first data after a suitable interval, usually at the end of the month in which it joins or at the next end-quarter.
Jos kaikki tietojen antajat toimittavat täydelliset tiedot (eli suppeamman tiedonkeruun piiriin kuuluvia ei ole), tietojen antajien sektorille tuleva laitos ilmoittaa ensimmäiset tiedot sopivan ajanjakson jälkeen, yleensä sen kuukauden lopulla, jona se on tullut sektorille, tai seuraavan vuosineljänneksen lopulla.
Similarly, the data of an institution leaving the reporting sector is removed at the time of its departure, to coincide with the last reported data.
Samoin tietojen antajien sektorilta poistuvan laitoksen tiedot poistetaan silloin, kun laitos poistuu eli samaan aikaan viimeisen raportoinnin kanssa.
To the extent that the first/last assets and liabilities reported are transferred into/out of the reporting sector, an adjustment may be made in the reporting period in which this transfer occurs.
Siltä osin kuin ensimmäiset/viimeiset raportoidut saamiset ja velat siirretään tietojen antajien sektorille tai sieltä pois, korjaus voidaan tehdä siinä raportointijaksossa, jona siirto tapahtuu.
Where institutions join or leave as reporters in the reporting ‘tail’, the impact on the asset and liability items depends on the grossing-up procedure that is used.
Jos laitos tulee tai poistuu suppeamman tiedonkeruun piiriin kuuluvana tietojen antajana, vaikutus saamis- ja velkaeriin riippuu siitä, mitä menetelmää estimoinnissa käytetään.
Most of the information needed to make an adjustment for changes in statistical coverage is usually available from within the statistical reporting system.
Useimmat tilastollisen kattavuuden muutoksista aiheutuvien korjausten tekemiseen tarvittavat tiedot ovat yleensä saatavissa raportointijärjestelmästä.
However, it may be necessary for the NCBs to collect ad hoc information from institutions entering the reporting sector in order to determine whether the first reported assets and liabilities have been transferred from outside the reporting sector or built up after entry.
Kansallisten keskuspankkien saattaa kuitenkin olla tarpeen kerätä tietojen antajien sektorille tulevista laitoksista tapauskohtaisia tietoja, jotta ne voivat määritellä, ovatko ensimmäiset raportoidut saamiset ja velat siirretty tietojen antajien sektorin ulkopuolelta vai ovatko ne kertyneet sektorille tulon jälkeen.
Similar information is collected from those institutions leaving the reporting sector.
Vastaavia tietoja kerätään tietojen antajien sektorilta poistuvista laitoksista.
The net effect of the joiners or leavers on the aggregated assets and liabilities of the reporting sector is calculated by aggregating the first assets and liabilities reported by new entrants and the last assets and liabilities reported by the leavers and, for each item, taking the difference between the two.
Tulevien tai poistuvien laitosten nettovaikutus tietojen antajien sektorin yhteenlaskettuihin saamisiin ja velkoihin saadaan laskemalla tulevien laitosten ensimmäiset raportoidut saamiset ja velat ja poistuvien laitosten viimeiset raportoidut saamiset ja velat yhteen ja laskemalla jokaisen erän osalta näiden kahden erotus.
This net figure is entered under ‘reclassifications and other adjustments’.
Näin saatu nettosumma kirjataan erään ”luokituksen muutokset ja muut vastaavat järjestelyt”.
In certain circumstances there can be an effect on the counterparties’ reporting, so this effect must also be included in the adjustments, in this case as a change in sector.
Joissakin oloissa tämä saattaa vaikuttaa myös vastapuolten raportointiin, joten tämä vaikutus on sisällytettävä myös korjauksiin, tässä tapauksessa sektorin muutoksena.
For instance, if an MFI surrenders its authorisation but continues to operate as an OFI funded through the interbank market, then there is an artificial rise in MFI lending to OFIs, which requires an adjustment (covered by ‘changes in the classification of counterparty sector’).
Jos esimerkiksi rahalaitos luopuu toimiluvastaan mutta jatkaa toimintaansa muuna rahoituksen välittäjänä, jota rahoitetaan pankkienvälisillä markkinoilla, rahalaitosten antolainaus muille rahoituksen välittäjille kasvaa keinotekoisesti, mikä edellyttää korjausta (erään ”muutokset vastapuolen sektoriluokituksessa”).
Changes in the investment policy of an IF, including money market fund (MMF), are possible in the EU Member States.
Sijoitusrahaston, rahamarkkinarahastot mukaan luettuina, sijoitusstrategian muutokset ovat mahdollisia EU:n jäsenvaltioissa.
Any change in investment policy has to be agreed by and communicated to the investors prior to a change.
Kaikista sijoitusstrategian muutoksista on saatava sijoittajien suostumus ja niistä on ilmoitettava sijoittajille ennen muutosta.
The communication channels include letters, advertisements in newspapers, the general meeting of the shareholders, etc. If an investor takes no action, the investor is considered to have given their implicit approval to the fund’s change in investment policy.
Tiedotuskanavina ovat kirjeet, lehti-ilmoitukset, yhtiökokous jne. Mikäli sijoittaja ei ryhdy toimenpiteisiin, hänen katsotaan hyväksyneen rahaston sijoitusstrategian muutoksen.
This means that unilateral changes in investment policy are not possible in the EU.
Tämä merkitsee sitä, että yksipuoliset sijoitusstrategian muutokset eivät ole EU:ssa mahdollisia.
Therefore, the fact that investors stay with a fund after a policy change, is regarded as the conscious decision of these investors to amend their portfolio allocation from one sector (MFIs) to another (IFs) or from one fund type to another (within IFs).
Siksi se, että sijoittajat pysyvät rahastossa strategian muutoksen jälkeen, pidetään näiden sijoittajien tietoisena päätöksenä muuttaa sijoitussalkkunsa jakautumaa yhdeltä sektorilta (rahalaitokset) toiselle (sijoitusrahastot) tai yhdestä rahastotyypistä toiseen (sijoitusrahastosektorin sisällä).
In statistical terms, the situation is the same as an investor withdrawing money from one fund and investing into another fund.
Tilastoinnin kannalta tilanne on sama kuin silloin, jos sijoittaja nostaa varojaan toisesta rahastosta ja sijoittaa ne toiseen rahastoon.
Both situations are treated in the same way, i.e. as genuine financial transactions where reclassification adjustments are not reported.
Molempia tilanteita käsitellään samalla tavoin, eli aitoina rahoitustaloustoimina, joissa luokituksen muutoksia ei ilmoiteta.
Hence, the default is that a change in a fund’s investment policy, covering both MMFs in BSI statistics and IF statistics, is recorded as a financial transaction.
Näin ollen rahaston sijoitusstrategian muutokset kirjataan pääsääntöisesti taloustoimena; tämä koskee sekä rahamarkkinarahastoja tase-erätilastoissa että sijoitusrahastotilastoja.
An NCB may deviate from this default and report a reclassification adjustment only if it has ex ante information that the policy change was not due to a conscious decision made by the investors.
Kansallinen keskuspankki voi poiketa tästä säännöstä ainoastaan, jos sillä on etukäteistieto siitä, että strategian muutos ei johtunut sijoittajien tietoisesta päätöksestä.
Changes in structure
Rakennemuutokset
A change in structure is the appearance and disappearance of certain financial assets and liabilities arising from restructuring.
Rakennemuutoksella tarkoitetaan joidenkin saamisten ja velkojen kirjaamista taseeseen tai poistamista siitä yritysjärjestelyjen johdosta.
It typically refers to mergers, acquisitions and divisions.
Rakennemuutoksella tarkoitetaan yleensä sulautumisia, yritysostoja ja jakautumisia.
When a reporting institution disappears because it is absorbed by one or more other reporting institutions, all financial assets and liabilities that existed between that reporting institution and those that absorbed it disappear from the system.
Kun tietoja antava laitos lakkaa olemasta, koska siitä tulee osa yhtä tai useampaa muuta tietoja antavaa laitosta, kaikki saamiset ja velat, joita tämän tietoja antavan laitoksen ja sen sulauttaneen yrityksen välillä oli, poistuvat järjestelmästä.
The information source by which to identify these adjustments are the final assets and liabilities reported by the old institutions and the first assets and liabilities reported by the new institutions.
Näiden korjausten määrittelyssä tietolähteinä käytetään vanhojen laitosten viimeisiä raportoituja saamisia ja velkoja ja uusien laitosten ensimmäisiä raportoituja saamisia ja velkoja.
The NCBs identify the outstanding balances between the institutions that are restructured.
Kansalliset keskuspankit määrittelevät yritysjärjestelyjen kohteena olevien laitosten keskinäiset saamiset ja velat.
These amounts are created or netted due to the merger, acquisition or division and are not real transactions.
Nämä syntyvät tai nettoutuvat sulautumisen, yritysoston tai jakautumisen vuoksi eivätkä ole varsinaisia taloustoimia.
Therefore, they are considered as ‘reclassifications and other adjustments’.
Tämän vuoksi niitä pidetään ”luokituksen muutoksina ja muina vastaavina järjestelyinä”.
Revaluation effects can be associated with changes in structure and are compiled separately.
Rakennemuutoksiin voi liittyä arvostusmuutoksia, jotka lasketaan erikseen.
For a complete analysis of changes in structure, together with other developments arising from mergers, acquisitions and splits, see Appendix 1.
Rakennemuutoksia ja muita sulautumisista, yritysostoista ja jakautumisista aiheutuvia muutoksia analysoidaan kattavasti lisäyksessä 1.
Reclassification of assets and liabilities
Saamisten ja velkojen luokituksen muutokset
A change, for example, in the sector or instrument classification of their counterparties leads reporting agents to reclassify asset/liability items vis-à-vis these counterparties.
Muutokset, kuten muutokset vastapuolten sektoreiden tai instrumenttien luokittelussa, merkitsevät sitä, että tietojen antajat muuttavat saamis-/velkaerien luokitusta suhteessa näihin vastapuoliin.