natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This can be achieved by redirecting expenditure towards growth-enhancing categories such as Research and Development (R & D), physical infrastructure, environmentally friendly technologies, human capital and knowledge, without jeopardising the goals of economic stability and sustainability.
Tähän voidaan päästä suuntaamalla menoja kasvua edistäviin menoluokkiin, kuten tutkimukseen ja kehitykseen (T&K), fyysisiin infrastruktuureihin, ympäristöä säästäviin teknologioihin sekä inhimilliseen pääomaan ja osaamiseen vaarantamatta talouden vakauden ja kestävyyden tavoitteiden toteutumista.
Public resources have to be used in the most efficient and effective manner.
Julkisia varoja on käytettävä mahdollisimman tehokkaasti.
Member States can help to control expenditure categories through adequate budgetary institutions and fiscal frameworks such as the use of expenditure rules and performance budgeting, which moves the focus away from spending towards actual achievements and by putting assessment mechanisms in place to ensure that individual reform measures and overall reform packages are well-designed.
Jäsenvaltiot voivat valvoa menoluokkia riittävien julkisten talouden instituutioiden ja rakenteen, kuten menoja koskevien sääntöjen ja tulosbudjetoinnin avulla, mikä mahdollistaa sen, että tarkastelun kohde siirtyy varojen käytöstä tosiasiallisten saavutusten suuntaan, sekä ottamalla käyttöön arviointimekanismeja, joilla varmistetaan, että yksittäiset uudistustoimet ja yleiset uudistuspaketit ovat hyvin suunniteltuja.
Key priorities for the EU economy are to ensure that tax structures and their interaction with benefit systems increase incentives to work and to invest, to promote higher growth through more employment and investment and to enhance the efficiency and effectiveness of expenditure in order to improve the quality of public finances.
EU:n talouden tärkeimpinä tavoitteina on varmistaa, että verotusrakenteet ja niiden vuorovaikutus etuusjärjestelmien kanssa lisäävät työtä ja investointeja koskevia kannusteita, lisäävät kasvua kasvattamalla työllisyyttä ja investointeja sekä tehostavat varojen käyttöä julkisen talouden laadun parantamiseksi.
Member States should, without prejudice to guidelines on economic stability and sustainability, re-direct the composition of public expenditure towards growth-enhancing categories in line with the Lisbon strategy, adapt tax structures to strengthen growth potential, ensure that mechanisms are in place to assess the relationship between public spending and the achievement of policy objectives, and ensure the overall coherence of reform packages.
Jäsenvaltioiden olisi talouden vakautta ja kestävyyttä koskevia suuntaviivoja noudattaen ohjattava julkisia menoja kasvua edistäviin menoluokkiin Lissabonin strategian mukaisesti, mukautettava verotusrakenteitaan kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja varmistettava, että käytettävissä on mekanismeja julkisten varojen käytön ja toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisen välisen suhteen arvioimiseksi ja uudistuspakettien yleisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.
See also integrated guideline ‘To encourage the sustainable use of resources and strengthen the synergies between environmental protection and growth’ (No 11).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Resurssien kestävän käytön edistäminen sekä ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian lujittaminen” (nro 11).
Wage developments can contribute to stable macroeconomic conditions and an employment friendly policy mix.
Palkkakehitys voi edistää vakaita makrotaloudellisia olosuhteita ja työllisyyttä tukevaa politiikkayhdistelmää.
This requires that real wage increases are in line with the underlying rate of productivity growth over the medium term and consistent with a rate of profitability that allows for productivity, capacity and employment-enhancing investment.
Tämä edellyttää, että reaalipalkkojen nousu vastaa keskipitkällä aikavälillä samanaikaista tuottavuuden kasvua ja kannattavuusastetta, joka mahdollistaa tuottavuutta, kapasiteettia ja työllisyyttä edistävät investoinnit.
In countries with declining market shares, wage moderation together with reforms boosting productivity are necessary so as to ensure that unit labour costs adjust in order to restore competitiveness.
Maissa, joissa markkinaosuudet ovat laskussa, tarvitaan palkkamalttia sekä tuottavuutta lisääviä uudistuksia, jotta yksikkötyökustannukset voitaisiin mukauttaa kilpailukyvyn palauttamiseksi.
These issues need to be taken into account in the continued dialogue and information exchange between monetary and fiscal authorities and the social partners via the Macroeconomic Dialogue.
Nämä kysymykset on otettava huomioon raha- ja finanssipolitiikasta vastaavien viranomaisten sekä työmarkkinaosapuolten välisessä jatkuvassa vuoropuhelussa ja tietojen vaihdossa makrotaloutta koskevan vuoropuhelun yhteydessä.
See also integrated guideline ‘Ensure employment-friendly labour cost developments and wage-setting mechanisms’ (No 22).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Työllisyyttä tukevien työvoimakustannusten kehittymisen ja palkanmuodostusmekanismien varmistaminen” (nro 22).
Structural reforms, consistent with sound fiscal positions in the short and medium term, are essential to increase productivity and employment in the medium-term, thus leading to the full realisation and strengthening of growth potential.
Julkistalouden vakaan rahoitusaseman kannalta johdonmukaiset rakenneuudistukset ovat välttämättömiä tuottavuuden ja työllisyyden lisäämiseksi keskipitkällä aikavälillä ja auttavat saavuttamaan kasvupotentiaalin täysimääräisesti ja vahvistamaan sitä.
At the same time, appropriate macroeconomic policies are key for reaping the full growth and employment benefits of structural reforms.
Samalla on noudatettava asianmukaista makrotalouspolitiikkaa, jotta rakenneuudistuksista saadaan täysi hyöty kasvun ja työllisyyden kannalta.
In particular, market reforms and investment in human capital need to improve the overall adaptability and adjustment capacity of economies in response to changes in both cyclical economic conditions and longer-term trends such as globalisation and technology.
Markkinauudistuksilla ja inhimilliseen pääomaan investoimalla on erityisesti parannettava talouden kokonaisvaltaista mukautumis- ja sopeutumiskykyä sekä taloussuhdanteiden muutoksiin että globalisaation tai teknologioiden kehityksen kaltaisiin pitkän aikavälin kehityssuuntiin vastaamiseksi.
In this regard, reform of tax and benefit systems are important in order to make work pay and minimise disincentives for labour market participation.
Tämän vuoksi on tärkeää uudistaa verotus- ja etuusjärjestelmiä työnteon tekemiseksi kannattavaksi ja minimoida työmarkkinoille osallistumista mahdollisesti heikentäviä toimenpiteitä.
Member States should pursue labour and product markets reforms that at the same time increase the growth potential and support the macroeconomic framework by increasing flexibility, factor mobility and adjustment capacity in labour and product markets in response to globalisation, technological advances, demand shift, and cyclical changes.
Jäsenvaltioiden olisi toteutettava työ- ja tuotemarkkinoiden uudistuksia, jotka samanaikaisesti lisäävät kasvupotentiaalia ja tukevat makrotaloudellisia puitteita lisäämällä työ- ja tuotemarkkinoiden joustavuutta, tuotannontekijöiden liikkuvuutta ja sopeutumiskykyä vastauksena globalisaation, teknologioiden kehityksen, kysynnässä tapahtuvien muutosten ja suhdannevaihteluiden asettamiin haasteisiin.
In particular, Member States should: renew impetus in tax and benefit reforms to improve incentives and to make work pay; increase adaptability of labour markets combining employment flexibility and security and improve employability by investing in human capital.
Erityisesti jäsenvaltioiden olisi annettava uusi sysäys vero- ja etuusjärjestelmien uudistamiselle kannustimien parantamiseksi, jotta työn tekeminen saadaan kannattavaksi; lisättävä työmarkkinoiden sopeutumiskykyä yhdistämällä joustava työllistäminen ja työsuhdeturva sekä parannettava työllistettävyyttä sijoittamalla inhimilliseen pääomaan.
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21, No 19).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Joustavuuden edistäminen yhdessä työsuhdeturvan kanssa sekä työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen ottaen työmarkkinaosapuolten asema asianmukaisesti huomioon” (nro 21 ja nro 19).
Ensuring a dynamic and well-functioning euro-area
Dynaamisen ja toimivan euroalueen varmistaminen
Since the creation of the euro-area almost 10 years ago four further countries joined the euro-area.
Sen jälkeen, kun euroalue luotiin lähes kymmenen vuotta sitten, vielä neljä maata liittyi euroalueeseen.
The euro has helped to embed economic stability in euro-area countries, consequently providing euro-area countries with favourable financing conditions and mitigating the effects of external exchange rate fluctuations.
Euro on auttanut edistämään talouden vakauttamista euroalueen maissa tarjoamalla suotuisat rahoitusolosuhteet ja lieventämällä ulkoisten valuuttakurssien suhdannevaihtelujen vaikutusta.
Subdued growth performance in some parts of the euro-area and persistent divergences in growth and inflation between euro-area countries raise questions as to whether internal adjustment in the euro-area is working smoothly, suggesting that economic policies and governance structures may not yet have fully adjusted to draw the full benefit from the monetary union.
Kasvu on jatkunut vaimeana joissain euroalueen osissa ja maiden välillä on edelleen pitkään jatkuneita kasvu- ja inflaatioeroja. Tämä nostaa esille kysymyksen siitä, toimiiko sisäinen sopeutus euroalueella moitteettomasti, ja antaa ymmärtää, että talouspolitiikat ja hallintorakenteet eivät ehkä ole vielä täysin mukautuneet siten, että rahaliitosta saataisiin täysimääräinen hyöty.
Since euro-area countries can no longer make independent use of monetary or exchange rate policies, further structural reforms are key to foster smooth adjustment to economic shocks and regain competitiveness, thus firmly putting economic growth on a sustainable basis.
Koska euroalueen maat eivät enää voi luoda riippumattomasti raha- tai valuuttakurssipolitiikkoja, rakenteelliset lisäuudistukset ovat keskeisiä edistettäessä joustavaa sopeutumista talouden häiriötekijöihin ja kilpailukyvyn löytämistä; tällä tavoin talouskasvu saadaan vakaasti kestävälle pohjalle.
The policy mix in the euro-area needs to support economic growth while safeguarding long-term sustainability and stability.
Euroalueen politiikkayhdistelmän on tuettava talouden kasvua, mutta turvattava myös pitkän aikavälin kestävyys ja vakaus.
At the current juncture, it is important that the policy mix underpins confidence among consumers and investors, which also implies commitment to medium-term stability.
Nykyisessä taloustilanteessa on tärkeää, että politiikkayhdistelmä lisää kuluttajien ja sijoittajien luottamusta, mikä tarkoittaa sitoutumista keskipitkän aikavälin vakauteen.
Budgetary policy has to ensure a fiscal position which can support price stability, and is consistent with the need to prepare for the impact of ageing populations on the one hand and to accomplish a composition of public expenditure and revenues that fosters economic growth on the other.
Finanssipolitiikalla on varmistettava sellainen julkisen talouden rahoitusasema, joka tukee hintavakautta ja jonka pohjalta voidaan yhtäältä varautua väestön ikääntymisen vaikutuksiin ja toisaalta saavuttaa talouskasvua edistävä julkinen meno- ja tulorakenne.
In April 2007, the Eurogroup agreed that ‘taking advantage of the favourable cyclical conditions, most euro-area members would achieve their MTOs in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.’
Euroryhmä totesi huhtikuussa 2007, että suotuisan suhdannetilanteen ansiosta useimpien euroalueen jäsenten pitäisi saavuttaa keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2008 tai 2009 ja kaikkien pitäisi pyrkiä saavuttamaan ne viimeistään vuonna 2010.
Due to the high share of the public sector in economic activity in the euro-area, the quality of public finances has a considerable influence on economic performance.
Koska julkisen sektorin osuus taloudellisessa toiminnassa on euroalueella suuri, julkisen talouden laadulla on huomattava vaikutus talouden suorituskykyyn.
It is also crucial that resources are spent in an efficient and effective manner, with a view to enhancing growth potential, and to minimise the distortions arising from the financing of public activity.
On myös erittäin tärkeää, että resurssit käytetään tehokkaasti kasvua tukevalla tavalla ja että julkisen toiminnan rahoittamisesta aiheutuvat vääristymät ovat mahdollisimman vähäiset.
Comprehensive structural reforms will allow the euro-area to raise its growth potential over time and ensure that stronger growth does not build up potential for higher inflation.
Kattavien rakenneuudistusten ansiosta euroalue voi ajan mittaan lisätä kasvupotentiaaliaan ja varmistaa, ettei vahvempi kasvu luo pohjaa nopeammalle inflaatiolle.
Reforms catering for more adaptable, inclusive and integrated labour markets, more competition on product markets and deeper financial market integration accompanied by growth and stability-oriented macroeconomic policies are particularly salient for euro-area Member States as they have an important impact on their capacity to adequately adjust to shocks.
Uudistukset, jotka tukevat sopeutumiskykyisempiä osallisuutta edistävimpiä ja yhdentyneitä työmarkkinoita, lisäävät kilpailua tuotemarkkinoilla ja nopeuttavat rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä yhdessä kasvuun ja vakauteen tähtäävien makrotaloudellisten politiikkojen kanssa, ovat erityisen tärkeitä euroalueen jäsenvaltioille, sillä ne vaikuttavat merkittävästi jäsenvaltioiden kykyyn sopeutua häiriöihin.
While the appointment of a Eurogroup President for a two-year term of office as of 2005 has brought greater stability to the external representation of the euro-area, the external representation of the euro-area should be further improved in line with the existing agreements, so that the euro-area can take a leading strategic role in the development of the global economic system that is commensurate with its economic weight.
Vaikka euroryhmän puheenjohtajan nimittäminen kaksivuotiskaudeksi vuonna 2005 on vakauttanut euroalueen ulkoista edustusta, sitä olisi parannettava nykyisten sopimusten mukaisesti, jotta euroalue voi ottaa strategisesti johtavan aseman maailmanlaajuisen talousjärjestelmän kehittämisessä ja jotta alueen asema on oikeassa suhteessa sen taloudelliseen painoarvoon.
Spill-over effects are most powerful and the need for a common agenda is strongest in the euro-area.
Seurannaisvaikutukset ovat tuntuvimpia ja yhteisen toimintasuunnitelman tarve on suurin euroalueella.
Sharing a common currency and a common monetary policy offers an extra dimension to coordination that could strengthen the role of the euro-area in delivering growth and jobs for the whole EU.
Yhteinen valuutta ja yhteinen rahapolitiikka tehostavat osaltaan koordinaatiota ja vahvistavat euroalueen roolia kasvun ja työllisyyden lisäämisessä koko EU:n alueella.
pay particular attention to fiscal sustainability of their public finances in full compliance with the Stability and Growth Pact;
kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen taloutensa finanssipolitiikan kestävyyteen, vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen;
contribute to a policy mix that supports economic recovery and is compatible with price stability, and thereby enhances confidence among business and consumers in the short run, while being compatible with long term sustainable growth;
edistettävä politiikkayhdistelmää, joka tukee talouden elpymistä eikä vaaranna hintavakautta ja siten lisää yritysten ja kansalaisten luottamusta lyhyellä tähtäimellä ja tukee kestävää kasvua pitkällä tähtäimellä;
press forward with structural reforms that will increase euro-area long-term potential growth and will improve its productivity, competitiveness and economic adjustment to asymmetric shocks, paying particular attention to employment policies; and
vietävä eteenpäin rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät euroalueen pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja parantavat sen tuottavuutta, kilpailukykyä ja talouden sopeutumista epäsymmetrisiin häiriöihin kiinnittäen erityistä huomiota työllisyyspolitiikkaan; sekä
ensure that the euro-area’s influence in the global economic system is commensurate with its economic weight.
varmistettava, että euroalueen vaikutus maailmanlaajuiseen talousjärjestelmään on oikeassa suhteessa sen taloudelliseen painoarvoon.
Structural reforms are essential to increase the EU’s growth potential and support macroeconomic stability, because they increase the efficiency and adaptability of the European economy.
Rakenteelliset uudistukset ovat välttämättömiä EU:n kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja makrotalouden vakauden tukemiseksi, koska ne lisäävät Euroopan talouden tehokkuutta ja sopeutumiskykyä. Kilpailu, inhimillinen pääoma, investoinnit ja innovaatio edistävät tuottavuuden kasvua.
Productivity gains are fuelled by competition, human capital, investment, innovation.
Euroopan talouden kasvumahdollisuuksien lisääminen edellyttää edistymistä työpaikkojen luomisessa ja tuottavuuden kasvussa.
Raising Europe’s growth potential requires making progress in both job creation and productivity growth.
EU:n tuottavuuden kasvu oli yli vuosikymmenen Yhdysvaltojen vastaavaa kasvua alhaisempi.
After lagging US productivity growth for more than a decade, productivity growth in the EU has accelerated since mid-2005, although productivity growth in several service sectors has stalled.
Vuoden 2005 puolivälin jälkeen EU:n tuottavuuden kasvu on kuitenkin nopeutunut, vaikka tuottavuuden kasvu on pysähtynyt useilla palvelualoilla.
Sustaining this improvement is a major challenge facing the Union, especially in the light of its ageing population.
Tämän kehityssuunnan säilyttäminen on unionin tärkeimpiä haasteita, ottaen huomioon erityisesti väestön ikääntyminen.
A continuation of the productivity upswing, better educated, skilled and motivated labour force and increasing the hours worked are thus indispensable to maintain and increase future living standards, and to ensure a high level of social protection.
Tuottavuuden kasvun jatkuminen, koulutetumpi, ammattitaitoinen ja motivoitunut työvoima sekä tehtyjen työtuntien lisääminen ovat välttämättömiä nykyisten elinolojen ylläpitämiseksi ja parantamiseksi ja sosiaalisen suojelun korkean tason turvaamiseksi.
Moreover, greater cooperation between the different government levels will allow for more coherent, coordinated and effective policy making.
Lisäksi tiiviimpi yhteistyö hallituksen eri tasoilla mahdollistaa johdonmukaisemman, koordinoidumman ja tehokkaamman päätöksenteon.
Knowledge accumulated through investment in R & D, innovation, education, skills and life long learning, is a key driver of long-run growth.
Tutkimukseen ja kehitykseen (T&K), innovaatioihin, koulutukseen, taitoihin ja elinikäiseen oppimiseen tehtyjen investointien kautta karttunut osaaminen on pitkän aikavälin kasvun keskeinen tekijä.
This is why national and regional programmes for the period 2007-2013 have been increasingly targeted on investments in these fields in accordance with the Lisbon objectives.
Tästä syystä kauden 2007–2013 kansalliset ja alueelliset ohjelmat kohdistetaan entistä useammin näiden alojen investointeihin Lissabonin tavoitteiden mukaisesti.
Increase and improve investment in R & D, with a view to establishing the European Knowledge Area
T&K-investointien lisääminen ja parantaminen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseksi
A high level of R & D is a crucial input to the innovative process and therefore makes an important contribution to our future competitiveness.
Tutkimuksen ja kehityksen korkea taso on innovointiprosessin keskeinen tekijä ja edistää näin ollen merkittävästi tulevaa kilpailukykyämme.
R & D affects economic growth through various channels: first, it can contribute to the creation of new markets or production processes; second, it can lead to incremental improvements in already existing products and production processes; third, it increases the capacity of a country to absorb new technologies; and fourth, it promotes the innovative potential.
T&K vaikuttaa talouden kasvuun eri kanavien kautta. Ensinnäkin se voi edistää uusien markkinoiden ja tuotantoprosessien syntymistä; toiseksi se voi parantaa jo olemassa olevia tuotteita ja tuotantoprosesseja; kolmanneksi se lisää maan kykyä omaksua uusia teknologioita; ja neljänneksi se edistää innovointikykyä.
In achieving sustainable growth, environmental technologies and eco-innovation play an important role.
Kestävän kasvun saavuttamisessa ympäristöteknologiat ja ekoinnovointi ovat tärkeässä asemassa.
The EU is currently spending about 1,85 % of GDP on R & D (although ranging from below 0,5 % to nearly 4 % of GDP across Member States).
EU käyttää tällä hetkellä T&K:een noin 1,85 prosenttia BKT:sta (vaihtelee jäsenvaltioittain alle 0,5 prosentista lähes 4 prosenttiin).
The level of R & D spending compared to GDP has slightly decreased since 2000.
T&K-menot BKT:hen verrattuna ovat supistuneet hieman vuoden 2000 jälkeen.
Low levels of private R & D investments are identified as one of the main explanations for the EU/US innovation gap.
Yksityisten T&K-investointien pientä määrää pidetään yhtenä tärkeimmistä selityksistä Yhdysvaltojen innovaatioiden alalla EU:sta saamalle etumatkalle.
More rapid progress towards establishing the European Research Area, including meeting the collective EU target of raising research investment to 3 % of GDP by 2010 is needed.
Eurooppalaisen tutkimusalueen, mukaan lukien EU:n yhteinen tavoite eli tutkimusinvestointien lisääminen kolmeen prosenttiin BKT:sta vuoteen 2010 mennessä, toteuttamisessa on sen vuoksi edistyttävä nopeammin.
Member States are invited to report on their R & D expenditure targets and the measures to achieve these in their National Reform programmes and the annual Implementation Reports paying attention in particular to integrating the European dimension within their national R & D policies.
Jäsenvaltioita pyydetään raportoimaan kansallisista T&K-menotavoitteistaan ja niiden saavuttamiseksi toteutettavista toimenpiteistä kansallisissa uudistusohjelmissaan ja vuosittaisissa täytäntöönpanoa koskevissa kertomuksissa ja kiinnittämään erityistä huomiota eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämiseen kansallisiin T&K-politiikkoihin.
The main challenge is to put in place framework conditions, instruments and incentives for companies to invest more in research.
Suurimpana haasteena on luoda perusedellytykset, välineet ja kannustimet, jotka houkuttelevat yrityksiä lisäämään tutkimusinvestointeja.
Poles and networks of excellence should be strengthened and modern research infrastructure developed in a coordinated way, better overall use should be made of public support mechanisms to boost private sector innovation, and a better leverage effect of public investments and a modernised management of research institutions and universities should be ensured.
Osaamiskeskuksia ja -verkkoja olisi vahvistettava ja uudenaikaista tutkimusinfrastruktuuria olisi kehitettävä koordinoidusti, yksityisen sektorin innovointitoimintaa olisi vauhditettava käyttämällä julkisen tuen mekanismeja kokonaisvaltaisemmin, julkisten investointien vipuvaikutusta olisi parannettava ja tutkimuslaitosten ja yliopistojen hallintoa olisi uudistettava.