natgillin/translations-raw huggingface dataset:
By way of derogation from Article 4, the criteria set out in Article 3 of and Annex II to Decision No 1419/1999/EC shall apply in the case of European Capitals of Culture for 2010, 2011 and 2012, unless the city in question decides to base its programme on the criteria set out in Article 4 of this Decision.
Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa säädetään, päätöksen N:o 1419/1999/EY 3 artiklan ja liitteen II mukaisia perusteita sovelletaan vuosien 2010, 2011 ja 2012 Euroopan kulttuuripääkaupunkeihin, ellei asianomainen kaupunki päätä perustaa ohjelmaansa tämän päätöksen 4 artiklan mukaisiin perusteisiin.
This Decision shall enter into force on the 20th day following its publication in the Official Journal of the European Union.
Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä siitä, kun se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
It shall apply from 1 January 2007, with the exception of Article 5, which shall apply from 23 November 2006.
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2007, lukuun ottamatta 5 artiklaa, jota sovelletaan 23 päivästä marraskuuta 2006.
Done at Strasbourg, 24 October 2006.
Tehty Strasbourgissa 24 päivänä lokakuuta 2006.
OJ C 115, 16.5.2006, p. 56.
EUVL C 115, 16.5.2006, s. 56.
Opinion of the European Parliament of 5 April 2006 (not yet published in the Official Journal) and Council Decision of 25 September 2006.
Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. huhtikuuta 2006 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 25. syyskuuta 2006.
Conclusions of the Ministers of Culture meeting within the Council of 18 May 1990 on future eligibility for the ‘European City of Culture’ and on a special European Cultural Month event ( OJ C 162, 3.7.1990, p. 1).
Neuvostossa 18 päivänä toukokuuta 1990 kokoontuneiden kulttuuriministerien päätelmät Euroopan kulttuuripääkaupungin nimeämisehdoista ja Euroopan kulttuurikuukaudesta (EYVL C 162, 3.7.1990, s. 1).
Ireland was entitled to nominate a ‘European Capital of Culture’ in 2005 and Greece in 2006.
Irlanti sai esittää ”Euroopan kulttuuripääkaupunkia” vuonna 2005 ja Kreikka vuonna 2006.
Under the terms of Decision No 1419/1999/EC, the Romanian city of Sibiu was designated as European Capital of Culture for the year 2007.
Päätöksen N:o 1419/1999/EY ehtojen mukaisesti romanialainen Sibiun kaupunki nimettiin vuoden 2007 Euroopan kulttuuripääkaupungiksi.
Subject to its accession to the EU, Bulgaria will participate in the European Capital of Culture event of 2019.
Bulgaria osallistuu vuoden 2019 Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaan edellyttäen, että se liittyy Euroopan unioniin.
Order of entitlement to nominate a ‘European Capital of Culture’ [1] [1]
Euroopan kulttuuripääkaupungin esittämisjärjestys [1] [1]
Decision No 1639/2006/EC of the European Parliament and of the Council
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY,
establishing a Competitiveness and Innovation Framework Programme (2007 to 2013)
kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 156, Article 157(3) and Article 175(1) thereof,
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan, 157 artiklan 3 kohdan ja 175 artiklan 1 kohdan,
The Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000 set the objective of making the European Union the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world.
Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tavoitteeksi, että Euroopan unionista on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous.
It emphasised the importance of creating a climate favourable to small and medium-sized enterprises (SMEs), and considered it important to disseminate best practice and ensure greater convergence between Member States.
Eurooppa-neuvosto korosti, että on tärkeää luoda suotuisa ympäristö pk-yrityksille, levittää hyviä toimintatapoja ja varmistaa mahdollisimman suuri lähentyminen jäsenvaltioiden välillä.
The Gothenburg European Council of 15 and 16 June 2001 agreed the Union's Strategy for Sustainable Development to ensure that economic growth, social inclusion and environmental protection go hand in hand.
Göteborgissa 15 ja 16 päivänä kesäkuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli kestävää kehitystä koskevan unionin strategian, jolla varmistetaan, että taloudellista kasvua, sosiaalista osallisuutta ja ympäristönsuojelua ei eroteta toisistaan.
Enterprises' production patterns play an important role in sustainable development.
Yritysten tuotantotavat ovat tärkeitä kestävän kehityksen kannalta.
In order to contribute to the enhancement of competitiveness and innovation capacity in the Community, the advancement of the knowledge society, and sustainable development based on balanced economic growth, a Competitiveness and Innovation Framework Programme (hereinafter referred to as the Framework Programme) should be established.
Jotta voidaan edistää yhteisön kilpailukykyä ja innovointikapasiteettia, kehittää osaamisyhteiskuntaa ja varmistaa tasapainoiseen talouskasvuun perustuva kestävä kehitys, olisi perustettava kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma, jäljempänä ’puiteohjelma’.
This is in line with the Commission Communication of 2 February 2005 to the Spring European Council entitled ‘Working together for growth and jobs — a new start for the Lisbon Strategy’, which calls for action to deliver growth and competitiveness and to make Europe a more attractive place in which to invest and work, recalling that entrepreneurial initiative must be stimulated, sufficient risk capital attracted to start up businesses, and a strong European industrial base sustained whilst innovation, notably eco-innovation, the uptake of information and communication technologies (ICT), and the sustainable use of resources should be promoted.
Tämä on komission kevään Eurooppa-neuvostolle 2 päivänä helmikuuta 2005 antaman tiedonannon ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle” mukaista; tiedonannossa vaaditaan toimia, joilla varmistetaan kasvu ja kilpailukyky ja saadaan Eurooppa houkuttelevammaksi investoijille ja työntekijöille, ja korostetaan, että yrittäjyyttä koskevia aloitteita on kannustettava, yritysten perustamiseen on houkuteltava riittävästi riskipääomaa ja vahva eurooppalainen teollisuuspohja on säilytettävä, ja että innovointia, erityisesti ekoinnovointia, tieto- ja viestintätekniikan käyttöönottoa ja resurssien kestävää käyttöä olisi edistettävä.
Whilst competitiveness is to a large measure driven by vibrant businesses operating in open and competitive markets and supported by the right framework conditions, in particular by a regulatory framework conducive to innovation, Community financing has a role to play in leveraging support and providing complementary funding in order to tackle situations of market failure.
Vaikka kilpailukyky perustuu suureksi osaksi avoimilla ja kilpailukykyisillä markkinoilla toimivaan elinvoimaiseen liike-elämään ja sitä tuetaan sopivilla puitteilla, erityisesti innovaatioita tukevalla sääntelykehyksellä, yhteisö voi vaikuttaa markkinoiden puutteiden poistamiseen myöntämällä tukea ja lisärahoitusta.
The European Charter for Small Enterprises (hereinafter referred to as the Charter), endorsed by the European Council in Santa Maria de Feira of 19 and 20 June 2000, describes small enterprises as the backbone of the European economy.
Eurooppa-neuvoston Santa Maria da Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2000 hyväksymässä pienyrityksiä koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa, jäljempänä ’peruskirja’, pienyrityksiä kuvataan ”Euroopan talouden perustaksi”.
The specific nature, requirements and expectations of small and craft enterprises should be taken into account more effectively in national and European policies.
Pienten yritysten ja käsiteollisuusyritysten erityisluonne, vaatimukset ja odotukset olisi otettava tehokkaammin huomioon kansallisissa ja eurooppalaisissa politiikoissa.
Community measures to promote SMEs, such as the Commission Communication of 10 November 2005 entitled ‘Implementing the Community Lisbon Programme — Modern SME Policy for Growth and Employment’, should take account of the objectives set out in the Charter, and the Framework Programme should be used as a means of progressing towards the objectives set by it.
Pk-yritysten hyväksi toteutettavissa yhteisön toimissa, kuten komission 10 päivänä marraskuuta 2005 antamassa tiedonannossa ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano — kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä nykyaikainen pk-yrityspolitiikka”, olisi otettava huomioon kyseisessä peruskirjassa vahvistetut tavoitteet, ja puiteohjelman avulla olisi pyrittävä etenemään kohti kyseisiä tavoitteita.
The Framework Programme should particularly address SMEs, as defined in Commission Recommendation 2003/361/EC of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises.
Puiteohjelma olisi kohdistettava erityisesti mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY olevan määritelmän mukaisiin pk-yrityksiin.
It should pay particular attention to the specific characteristics and requirements of ‘gazelles’ as well as of micro and craft enterprises, and specific target groups, including female entrepreneurs.
Siinä olisi kiinnitettävä huomiota varsinkin erittäin nopean kasvun yritysten (niin sanottujen gaselliyritysten) sekä mikro- ja käsiteollisuusyritysten erityispiirteisiin ja -vaatimuksiin ja erityisiin kohderyhmiin, muun muassa naisyrittäjiin.
The Framework Programme should establish a set of common objectives, the total financial envelope for pursuing those objectives, different types of implementing measures, and the arrangements for monitoring and evaluation and for the protection of the Communities' financial interests.
Puiteohjelmassa olisi vahvistettava joukko yhteisiä tavoitteita ja rahoituspuitteet niiden toteuttamiseksi, erilaiset täytäntöönpanotoimenpiteet sekä seurantaa, arviointia ja yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevat järjestelyt.
In line with the Commission Communication of 11 March 2003 entitled ‘Innovation policy: updating the Union's approach in the context of the Lisbon strategy’ and in the light of the OECD Oslo Manual, innovation is understood as comprising the renewal and enlargement of a range of products and services and their associated markets; the establishment of new methods of design, production, supply and distribution; the introduction of changes in management, work organisation, and working conditions and skills of the workforce; and covers technological, non-technological and organisational innovation.
Komission 11 päivänä maaliskuuta 2003 antaman tiedonannon ”Innovaatiopolitiikka: unionin Lissabonin strategiaa koskevan lähestymistavan päivittäminen” mukaisesti ja OECD:ssä laadittuun Oslon käsikirjaan viitaten innovointi ymmärretään siten, että siihen kuuluvat tuotteiden ja palvelujen valikoiman ja niihin liittyvien markkinoiden uudistaminen ja laajentaminen, suunnittelu-, tuotanto-, toimitus- ja jakelumenetelmien uudistaminen, muutosten aikaansaaminen hallinnossa, työn järjestämisessä sekä työoloissa ja työntekijöiden pätevyydessä. Se kattaa teknologiset, muut kuin teknologiset ja organisatoriset innovaatiot.
The Framework Programme should exclude research and technological development activities carried out in accordance with Article 166 of the Treaty.
Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla perustamissopimuksen 166 artiklan mukaisesti toteutettu toiminta ei kuulu puiteohjelmaan.
It should be complementary to the Community's Seventh Framework Programme for research, technological development and demonstration activities (2007-2013) (hereinafter referred to as the Seventh Framework RTD Programme), by dealing with innovation, which includes non-technological as well as technological innovation, that has moved beyond the final demonstration phase and is ready for market replication (testing of innovations for application in markets).
Sillä pitäisi täydentää yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemättä puiteohjelmaa (2007–2013) (jäljempänä ’seitsemäs TTK-puiteohjelma’) käsittelemällä innovointia, johon kuuluu sekä teknologinen että muu kuin teknologinen innovointi, joka on jo käynyt läpi lopullisen demonstroinnin vaiheen ja on valmis saatettavaksi markkinoille (innovaatioiden sovellustestaus markkinoilla).
It should be ensured that there is no financing gap between research development and application (technology-transfer activities including pre-seed phase).
On varmistettava rahoituksen jatkuminen tutkimuksen, kehittämisen ja soveltamisen välillä (tekniikan siirtämistoimet, alkuvaihe mukaan lukien).
Therefore, funding the transfer of research results to commercialisation is a task to be carried out in close coordination with the Seventh Framework RTD Programme and other relevant research programmes.
Näin ollen rahoitus, joka koskee tutkimustulosten siirtämistä kaupallisiin sovellutuksiin, on koordinoitava tiiviisti seitsemännen TTK-puiteohjelman ja muiden asiaa koskevien tutkimusohjelmien kanssa.
The Framework Programme should also cover the market replication of existing technologies that are to be utilised in a new and innovative way.
Puiteohjelman olisi katettava myös uudella innovatiivisella tavalla käytettävien, olemassa olevien teknologioiden markkinoille saattaminen.
In certain circumstances, pilot projects for technological demonstration will be covered by both the Framework Programme and the Seventh Framework RTD Programme.
Molemmat ohjelmat, toisin sanoen puiteohjelma ja seitsemäs TTK-puiteohjelma, kattavat tietyissä olosuhteissa teknologian demonstrointiin tarkoitetut kokeiluhankkeet.
This will occur only when certain technological solutions (for example technical standards in the ICT field) have to be validated during the market replication phase of an otherwise already demonstrated technology.
Näin on ainoastaan silloin, kun tietyt teknologiset ratkaisut (esimerkiksi tieto- ja viestintätekniikan alan tekniset standardit) on validoitava muilta osin jo demonstroidun teknologian markkinoillesaattamisvaiheessa.
The Framework Programme should complement the Structural Funds and other relevant Community programmes, whilst acknowledging that each instrument should work according to its own specific procedures.
Puiteohjelmalla olisi täydennettävä rakennerahastoja ja muita asiaa koskevia yhteisön ohjelmia ottaen huomioon, että kunkin välineen olisi toimittava omien erityismenettelyjensä mukaisesti.
Thus, the same eligible costs should not receive double funding.
Näin ollen samoja tukikelpoisia kustannuksia ei tulisi rahoittaa useammalla kuin yhdellä välineellä.
The common objectives of the Framework Programme should be pursued by specific programmes entitled ‘the Entrepreneurship and Innovation Programme’, ‘the ICT Policy Support Programme’ and ‘the Intelligent Energy — Europe Programme’.
Puiteohjelman yhteisiä tavoitteita olisi toteutettava erityisohjelmilla, joita ovat ”Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma”, ”Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma” ja ”Älykäs energiahuolto Euroopassa -ohjelma”.
The principles of transparency and equal gender opportunity should be taken into account in all the programmes and activities covered by the Framework Programme.
Avoimuuden sekä naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteet olisi otettava huomioon kaikissa puiteohjelmaan kuuluvissa ohjelmissa ja toimissa.
This Decision lays down, for the entire duration of the Framework Programme, a financial envelope constituting the prime reference, within the meaning of point 37 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and sound financial management, for the budgetary authority during the annual budgetary procedure.
Tässä päätöksessä vahvistetaan puiteohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä.
A specific and indicative budget should be reserved for each specific programme.
Kullekin erityisohjelmalle olisi laadittava erillinen alustava talousarvio.
In order to ensure that financing be limited to tackling market failures, and with a view to avoiding market distortions, funding from the Framework Programme should comply with the Community State aid rules and the accompanying instruments and the Community definition of SMEs in force.
Jotta voidaan varmistaa, että rahoitus kohdistetaan markkinoiden toimintahäiriöiden poistamiseen ja vältetään markkinavääristymiä, puiteohjelmasta myönnettävän rahoituksen olisi oltava yhteisön valtiontukisääntöjen ja asiaan liittyvien säädösten sekä voimassa olevan pk-yrityksiä koskevan yhteisön määritelmän mukaisia.
The Agreement on the European Economic Area (hereinafter referred to as the EEA Agreement) and Protocols to Association Agreements provide for the participation of the countries concerned in Community programmes.
Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja assosiaatiosopimusten pöytäkirjoissa määrätään asianomaisten maiden osallistumisesta yhteisön ohjelmiin.
Participation by other third countries should be possible when Agreements and procedures so allow.
Muiden kolmansien maiden osallistumisen olisi oltava mahdollista, jos se on sopimusten ja menettelyjen mukaista.
The Framework Programme and the specific programmes should be regularly monitored and evaluated in order to allow for readjustments.
Puiteohjelmaa ja erityisohjelmia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti, jotta niitä voidaan tarvittaessa mukauttaa.
Where possible, evaluation reports should examine gender mainstreaming in programme activities.
Arviointiraporteissa olisi mahdollisuuksien mukaan tarkasteltava sukupuolten välisen tasa-arvon valtavirtaistamista ohjelmaan liittyvissä toimissa.
Appropriate measures should also be taken to prevent irregularities and fraud and the necessary steps should be taken to recover funds lost, wrongly paid or incorrectly used, in accordance with Council Regulations (EC, Euratom) No 2988/95 of 18 December 1995 on the protection of the European Communities financial interests and (Euratom, EC) No 2185/96 of 11 November 1996 concerning on-the-spot checks and inspections carried out by the Commission in order to protect the European Communities' financial interests against fraud and other irregularities and Regulation (EC) No 1073/1999 of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 concerning investigations conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF).
Olisi myös toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä sääntöjenvastaisuuksien ja petosten estämiseksi sekä ryhdyttävä tarvittaessa toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärinkäytettyjen varojen takaisinperimiseksi seuraavien asetusten mukaisesti: Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annettu neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1073/1999.
The growth and competitiveness of enterprises in industrial and service sectors depends on their ability to adjust quickly to change, to exploit their innovative potential and to develop high-quality products.
Teollisuuden ja palvelualojen yritysten kasvu ja kilpailukyky riippuu niiden kyvystä sopeutua muutoksiin nopeasti, hyödyntää innovatiivista potentiaaliaan ja kehittää laatutuotteita.
This challenge concerns enterprises of all sizes, but is particularly acute for smaller enterprises.
Tämä haaste koskee kaikenkokoisia yrityksiä, mutta on erityisen tärkeä pienemmille yrityksille.
It is therefore appropriate to establish the Entrepreneurship and Innovation Programme.
Sen vuoksi on asianmukaista perustaa erityinen yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma.
The Community can be the catalyst and coordinator of Member States' efforts.
Yhteisö voi edistää ja koordinoida jäsenvaltioiden toimia.
It can contribute to, and complement their achievements, in particular by promoting the exchange of national and regional experiences and practices, by defining and disseminating best practices and innovative ideas, and by contributing to the availability of Europe-wide supply of services in support of business and innovation, in particular for SMEs.
Se voi myötävaikuttaa jäsenvaltioiden saavutuksiin ja täydentää niitä erityisesti edistämällä kansallisten ja alueellisten kokemusten ja toimintatapojen vaihtoa, määrittämällä ja levittämällä hyviä toimintatapoja ja innovatiivisia ideoita ja parantamalla Euroopan laajuisten yrityksiä ja innovointia tukevien palvelujen saatavuutta erityisesti pk-yrityksille.
The Commission Communication of 28 January 2004 entitled ‘Stimulating Technologies for Sustainable Development: An Environmental Technologies Action Plan for the European Union’ calls for Community programmes to support the development and uptake of environmental technologies and calls for the mobilisation of financial instruments to share the risks of investing in environmental technologies.
Komission 28 päivänä tammikuuta 2004 esittämässä tiedonannossa ”Kestävän kehityksen teknologioiden edistäminen: Ympäristöteknologioita koskeva Euroopan unionin toimintasuunnitelma” korostetaan, että ympäristöteknologioiden kehittämiseksi ja käyttöön ottamiseksi tarvitaan yhteisön ohjelmia ja että on otettava käyttöön erilaisia rahoitusvälineitä ympäristöteknologiainvestointeihin liittyvien riskien jakamiseksi.
To support the creation of a European market for innovative products and services, it is necessary for Member States and the Commission to create attractive conditions for innovative products and services, including through a proactive approach to public procurement in order to help create lead markets, while improving access for SMEs and the quality of public services, and through better regulation and standards based on early anticipation of needs.
Innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden eurooppalaisten markkinoiden toteuttamisen tukemiseksi jäsenvaltioiden ja komission on luotava innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden kannalta houkuttelevat edellytykset muun muassa asennoitumalla muutosta ennakoivasti sellaisiin julkisiin hankintoihin, joilla tuetaan edelläkävijämarkkinoiden luomista, parantaen samalla pk-yritysten osallistumismahdollisuuksia hankkeisiin ja julkisten palvelujen laatua sekä parantamalla sääntelyä ja standardeja tarpeiden varhaisen ennakoinnin pohjalta.
The Commission should provide guidance on the issue of innovation-friendly public procurement.
Komission olisi annettava innovointia edistäviä julkisia hankintoja koskevaa opastusta.
With regard to technological innovation, SMEs should be encouraged to become involved in high-technology sectors such as space and security and to develop applications offered by the Galileo satellite positioning system.
Teknologisen innovoinnin osalta pk-yrityksiä olisi kannustettava osallistumaan avaruus- ja turvallisuusteknologian kaltaisille huipputeknologian aloille ja kehittämään sovelluksia, joita Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmä tarjoaa.