natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The objectives for environmental improvement and market penetration will be set out in the light of the revision of the scheme.
Ympäristön tilan parantamista ja merkin yleistymistä markkinoilla koskevat tavoitteet on asetettava ajatellen järjestelmän tarkistusta.
They will aim in particular:
Niillä on pyrittävä erityisesti:
to widen the number of markets potentially open to eco-labelled products by progressively expanding the range of Eco-label product groups and make it more attractive to manufacturers;
lisäämään niiden markkinoiden määrää, joille ympäristömerkityt tuotteet soveltuvat, siten, että laajennetaan vähitellen ympäristömerkin piiriin kuuluvien tuoteryhmien kirjoa ja tehdään järjestelmästä entistä kiinnostavampi valmistajien kannalta;
within each of these markets/product groups, to increase significantly the visibility of the Eco-label (i.e. the number of eco-labelled products on the market);
lisäämään merkittävästi ympäristömerkin näkyvyyttä kaikilla näillä markkinoilla tai kaikissa näissä tuoteryhmissä (ts. ympäristömerkittyjen tuotteiden valikoimaa markkinoilla);
to consider the overall environmental benefits of the scheme and its contribution in making consumption more sustainable;
tarkastelemaan järjestelmän ympäristöhyötyjä ja sen roolia kulutustottumusten muuttamisessa kestävämpään suuntaan;
to further build on the potential synergies between Community Eco-label and EMAS.
lisäämään entisestään mahdollisia synergioita ympäristömerkin ja EMAS-järjestelmän välillä.
Product group development
Tuoteryhmien kehittäminen
Currently criteria have been adopted for 23 product groups: tissue paper, dishwashers, soil improvers, bed mattresses, indoor paints and varnishes, footwear, textile products, personal computers, laundry detergents, detergents for dishwashers, copying paper, light bulbs, portable computers, refrigerators, washing-machines, all purpose and sanitary cleaners, hand dishwashing detergents, televisions, hard floor covering, vacuum cleaners, tourist accommodation service, camp-site service, and lubricants.
Ympäristömerkin myöntämisperusteet on toistaiseksi vahvistettu 23 tuoteryhmälle: pehmopapereille, astianpesukoneille, maanparannusaineille, patjoille, sisätiloissa käytettäville maaleille ja lakoille, jalkineille, tekstiilituotteille, mikrotietokoneille, tekstiilien pesuaineille, konetiskiaineille, kopiopapereille, sähkölampuille, kannettaville tietokoneille, kylmäsäilytyslaitteille, pesukoneille, yleispuhdistusaineille ja saniteettipuhdistusaineille, käsitiskiaineille, televisioille, koville lattiapäällysteille, pölynimureille, majoituspalveluille, leirintäaluepalveluille ja voiteluaineille.
A variety of conditions need to be met in order for a product group to be considered as a priority for the Community Eco-label.
Tuoteryhmän on täytettävä useita erilaisia edellytyksiä, jotta sitä voitaisiin pitää yhteisön ympäristömerkinnän kannalta ensisijaisena.
Article 2(2) of Regulation (EC) No 1980/2000 in particular expresses some key requirements concerning its suitability for eco-labelling.
Asetuksen (EY) N:o 1980/2000 2 artiklan 2 kohdassa vahvistetaan joitakin olennaisia vaatimuksia, jotka tuoteryhmän on täytettävä sopiakseen ympäristömerkintäjärjestelmään.
The product must be significant in terms of the internal market and be sold for final consumption or use.
Tuotteen myynnin sisämarkkinoilla on oltava merkittävää, ja sitä on myytävä suoraan loppukäyttäjille.
It must involve significant environmental impacts that can be positively influenced by consumer choice, and manufacturers and retailers must be willing to put the Eco-label on their products.
Sillä on oltava huomattavia ympäristövaikutuksia, joihin kuluttajien valinnat voivat vaikuttaa myönteisesti, ja valmistajien ja vähittäismyyjien on oltava halukkaita liittämään ympäristömerkki tuotteisiinsa.
On the basis of a check-list of questions provided in the first working plan, a prioritisation study [6] was carried out and the resulting prioritised product group list is presented in Appendix 1.
Ensimmäisessä työohjelmassa esitetyn kysymysluettelon perusteella tehtiin tuoteryhmien priorisointitutkimus [6]. Sen tuloksena laadittu luettelo ensisijaisista tuoteryhmistä esitetään lisäyksessä 1.
In the light of the revision of the scheme, the EUEB and Member States should continue to develop the methodology for the prioritisation of product groups on the basis of the study and according to the recommendations for further work and improvements published in the study results.
Järjestelmän tarkistusta varten EUEB:n ja jäsenvaltioiden olisi jatkettava tuoteryhmien priorisoimismenetelmien kehittämistä ja otettava tällöin huomioon mainittu tutkimus ja sen tulosten perusteella tehdyt suositukset tulevista toimista ja parannuksista.
They should also extend the evaluation of the environmental benefits and marketing perspectives of the candidate product groups.
Niiden olisi myös laajennettava arviointia ehdolla olevien tuoteryhmien ympäristöhyödyistä ja markkinointinäkymistä.
The special requirements for assessing the degree of priority for services must also be further analysed.
Lisäksi olisi analysoitava edelleen erityisvaatimuksia, jotka liittyvät palvelujen suhteellisen painoarvon arvioimiseen.
The improved methodology should provide an objective way of prioritising product groups for goods and services.
Parannettujen menetelmien avulla olisi voitava objektiivisesti priorisoida tuotteiden ja palvelujen tuoteryhmät.
It should also take into consideration whether a given good or service has a clear relationship with existing product groups.
Menetelmillä olisi myös voitava tarkistaa, onko tietyllä tuotteella tai palvelulla selkeästi yhteys olemassa oleviin tuoteryhmiin.
An ad-hoc management group should be set up to objectively and transparently specify which should be the top priority product groups.
Olisi perustettava tilapäinen johtoryhmä, joka määrittäisi objektiivisesti ja selkeästi sen, mitä ryhmiä katsottaisiin ensisijaisiksi tuoteryhmiksi.
The work done on product group development, however, should not prejudice the possibility for making changes to how product groups are dealt with in the revision of the Eco-label Scheme.
Tuoteryhmien kehittämiseen liittyvän työn ei kuitenkaan pitäisi rajoittaa mahdollisuutta tehdä muutoksia siihen, miten tuoteryhmiä käsitellään ympäristömerkkijärjestelmän tarkistuksessa.
In the light of the revision of the scheme, establish a set of product groups which forms a sufficiently complete and manageable range of products to attract retailers, manufacturers, including SMEs and consumers.
Järjestelmän tarkistusta varten vahvistetaan tuoteryhmien joukko, joka muodostaa niin kattavan ja hallittavan tuotevalikoiman, että se kiinnostaa vähittäismyyjiä, valmistajia (mukaan luettuina pk-yritykset) ja kuluttajia.
Make the best use of the resources allocated to product group development by focusing attention on those product groups which are the most suitable for the Community Eco-label.
Käytetään parhaalla mahdollisella tavalla tuoteryhmien kehittämiseen kohdistettuja resursseja keskittyen niihin tuoteryhmiin, joihin yhteisön ympäristömerkintä sopii parhaiten.
Within five years, the number of established product groups should increase to between 30 and 35.
Vahvistettuja tuoteryhmiä pitäisi olla viiden vuoden kuluttua 30–35.
The priority product group list should be updated regularly, following consultation with the EUEB.
Ensisijaisten tuoteryhmien luettelo olisi päivitettävä säännöllisesti ja ennen sitä olisi kuultava EUEB:tä.
On the occasion of the revision of each product group, its priority should be reassessed by the EUEB.
Kun tuoteryhmää tarkistetaan, EUEB:n pitäisi määrittää uudelleen sen painoarvo.
Taking into account the prioritisation study carried out during the previous working plan Competent Bodies and the EUEB should continue to improve the prioritisation methodology, in particular seeking to develop an appropriate weighting of the ‘prioritisation questions’ in the study.
Toimivaltaisten elinten ja EUEB:n olisi edelleen – ottaen huomioon tuoteryhmien aiemman työsuunnitelman yhteydessä suoritettu priorisointitutkimus – parannettava priorisointimenetelmiä ja pyrittävä erityisesti löytämään tutkimuksen priorisointikysymysten asianmukainen painotus.
Amongst other factors this should take into account of the success or failure of the established product groups, the environmental benefits deriving from the candidate product groups and the special requirements for assessing the degree of priority for services, in the light of the results and orientations coming out from the ongoing evaluation of the scheme.
Sen perusteella, mitä järjestelmän arvioinnin tuloksista ja suuntauksista käy ilmi, olisi otettava huomioon muun muassa vahvistettujen tuoteryhmien onnistuminen tai epäonnistuminen, ehdolla olevien tuoteryhmien ympäristöhyödyt ja erityisvaatimukset palvelujen suhteellisen painoarvon arvioimiseksi.
The Commission, the EUEB and the Member States should, in addition to carrying out the necessary revisions, aim to establish two new product groups every year.
Komission, EUEB:n ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä tarvittavat tarkistukset ja lisäksi vahvistettava vuosittain kaksi uutta tuoteryhmää.
The duration of validity of product group criteria should in general be set at four to five years (although this period may be adapted on a case-by-case basis).
Tuoteryhmiä koskevien myöntämisperusteiden voimassaoloajan tulisi yleensä olla 4–5 vuotta, mutta tätä ohjeellista kestoa voidaan mukauttaa tapauskohtaisesti.
An ad-hoc management group of the EUEB should be established to meet once a year in order to recommend which are the top priority product groups and to advise the timetable for product group revisions.
Olisi perustettava EUEB:n tilapäivänen johtoryhmä, joka tapaisi kerran vuodessa suositellakseen, mitkä ovat tärkeimmät ensisijaiset tuoteryhmät, ja antaakseen neuvoja tuoteryhmien tarkistusten määräajoista.
The group will also establish a methodology for defining the urgency of criteria revision based on the technical developments in the relevant fields.
Ryhmä vahvistaisi myös menetelmät, joilla määritetään perusteiden tarkistuksen kiireellisyys, kun otetaan huomioon kyseisillä aloilla tapahtunut tekninen kehitys.
The development of new product groups, however, should not prejudice the need to dedicate time and resources to inputting into the process of the revision of the Eco-label scheme.
Uusien tuoteryhmien kehityksen ei kuitenkaan tulisi vaikuttaa siihen, että on tarpeen varata aikaa ja resursseja ympäristömerkkijärjestelmän tarkistusprosessiin.
Market penetration, visibility and consumer awareness
Merkin käytön yleistyminen markkinoilla, näkyvyys ja kuluttajien tietoisuus
There are four parameters for measuring the visibility of the Eco-label:
Ympäristömerkin näkyvyyttä voidaan mitata neljällä mittarilla:
companies: the number of companies awarded the Eco-label
yritykset: ympäristömerkin saaneiden yritysten määrä,
products: the number of products for which these companies have the Eco-label
tuotteet: niiden tuotteiden määrä, joille nämä yritykset ovat saaneet ympäristömerkin,
articles: the number of articles of these products marketed bearing the Eco-label
tavarat: niiden näihin tuotteisiin kuuluvien tavaroiden määrä, joita markkinoidaan ympäristömerkillä merkittyinä,
values: the ex-factory sales value of these articles
arvot: näiden tavaroiden myyntiarvo vapaasti lähettäjältä.
Currently (May 2005) there are over 250 companies that use the Community Eco-label (compared with 87 in August 2001), on several hundreds of their products.
Tällä hetkellä (toukokuussa 2005) ympäristömerkkiä käyttää yli 250 yritystä, kun elokuussa 2001 sitä käytti 87 yritystä. Ympäristömerkki on useilla sadoilla niiden yritysten tuotteilla.
Textiles, indoor paints and varnishes, and tourist accommodation service are the most successful product groups in terms of the number of applicants.
Hakijoiden määrällä mitaten ylivoimaisesti menestyvimmät tuoteryhmät ovat tekstiilit, maalit ja lakat sekä majoituspalvelut.
The distribution of Community Eco-label holders and their products over the European Union and the European Economic Area is still fairly uneven but shows a much better and more balanced coverage of products compared with the past.
Ympäristömerkin käyttöoikeuden saaneiden valmistajien ja niiden tuotteiden jakautuminen Euroopan unionissa ja Euroopan talousalueella on yhä epätasaista. Tilanne on kuitenkin parempi ja tasapainoisempi kuin ennen.
The number of Community Eco-label articles sold in 2004 is estimated to be around 400 million (compared with 54 million in 2001), with an ex-factory sales value estimated at EUR 700 million compared with EUR 114 million in 2001.
Ympäristömerkillä merkittyjä tavaroita myytiin vuonna 2004 noin 400 miljoonaa kappaletta (54 miljoonaa vuonna 2001), ja niiden myyntiarvo vapaasti lähettäjältä oli noin 700 miljoonaa euroa (114 miljoonaa euroa vuonna 2001).
In terms of actual market penetration, Community Eco-labelled products are however still relatively insignificant, currently still accounting for far less than 1 % of the total market for the different product groups.
Yhteisön ympäristömerkin saaneiden tuotteiden leviäminen markkinoilla on kuitenkin vielä melko vaatimatonta: ne muodostavat alle prosentin eri tuoteryhmien kokonaismarkkinoista.
The main objective of the scheme should be to improve significantly its attractiveness to economic actors as well as to increase considerably the number of labelled products in order to make the Eco-label visible on the market and increase its environmental impact.
Järjestelmän päätavoitteena pitäisi olla sen tekeminen kiinnostavammaksi taloudellisille toimijoille. Lisäksi olisi kasvatettava huomattavasti ympäristömerkittyjen tuotteiden lukumäärää, jotta ympäristömerkin näkyvyys markkinoilla paranisi ja sen myönteiset ympäristövaikutukset kasvaisivat.
At the same time, it should aim to continuously reinforce this visibility so as to move towards the full theoretical potential for market penetration of the Eco-label, which generally lies between 5 % and 25 % of the overall market (depending on the product group in question and the selectivity of its related Eco-label criteria).
Samaan aikaan olisi pyrittävä vahvistamaan tätä näkyvyyttä, jotta edettäisiin kohti ympäristömerkin teoreettista suurinta mahdollista osuutta markkinoilla. Se on yleensä 5–25 prosenttia kokonaismarkkinoista riippuen tuoteryhmästä ja siihen liittyvien ympäristömerkin myöntämisperusteiden valikoivuudesta.
In this respect, the Eco-label Competent Bodies should continue identifying target product groups in each Member State.
Ympäristömerkintäasioista vastaavien toimivaltaisten elinten olisi jatkettava kyseeseen tulevien tuoteryhmien määrittämistä kussakin jäsenvaltiossa.
An integrated marketing strategy could significantly improve consumer orientation and market attractiveness, as the European Flower Week of October 2004 has successfully proven.
Integroitu markkinointistrategia voisi merkittävästi parantaa kuluttajien suhtautumista ja markkinoiden kiinnostavuutta, kuten lokakuussa 2004 järjestetty ”EU-kukan viikko” onnistuneesti osoitti. Saadut kokemukset ovat osoittaneet, että kysyntäpuolta on tarkasteltava aktiivisemmin.
The experience gained shows that the demand side has to be more proactively considered and the recent experience of the European Flower Week 2004 shows that a combined supply-demand strategy could make the difference.
Vuoden 2004 EU-kukan viikko osoitti, että sekä tarjontaan että kysyntään kohdistuva yhdistetty strategia voisi olla tuloksekas.
It is very important to promote the recognition of the Community Eco-label within all Member States and to motivate companies to apply for it and to emphasise the practical benefits that they can gain from it.
On erittäin tärkeää edistää EU:n ympäristömerkin tuntemusta kaikissa jäsenvaltioissa ja motivoida yrityksiä hakemaan merkkiä. Tällöin on korostettava käytännön hyötyjä, joita ne merkistä saavat.
The need for a common consumer survey methodology has arisen from the work of marketing management group throughout the implementation of the first working plan.
Markkinoinnin johtoryhmän työssä on ensimmäisen työsuunnitelman täytäntöönpanon aikana havaittu, että on tarve laatia yhteiset kuluttajatutkimusmenetelmät.
Surveys need to be undertaken to monitor the degree of recognition and to follow the development of consumer awareness.
Tutkimusten avulla olisi seurattava tunnettuuden astetta ja kuluttajien tietoisuuden kehitystä.
It will be important to promote the recognition of the Community Eco-label in all Member States and at the same time to share experiences in the implementation of the Eco-label between the ‘old’ and ‘new’ Member States.
On erittäin tärkeää edistää EU:n ympäristömerkin tuntemusta kaikissa jäsenvaltioissa ja jakaa samaan aikaan kokemuksia ympäristömerkin täytäntöönpanosta ”vanhoissa” ja ”uusissa” jäsenvaltioissa.
A series of brochures, explaining the aims and meaning of the Eco-label for specific product groups, are being prepared by the Commission to accompany Eco-labelled products as they are sold to the consumer.
Komissio laatii parhaillaan esitteitä, joissa selostetaan ympäristömerkinnän tavoitteita ja merkitystä eri tuoteryhmissä. Esitteet voidaan liittää ympäristömerkinnän saaneisiin tuotteisiin, kun niitä myydään kuluttajille.
A variety of brochures aiming at providing producers and retailers with information on the leading product group criteria have also been developed (general, textile products, footwear, laundry detergents, paints and varnishes).
Lisäksi on laadittu erilaisia esitteitä, joiden tavoitteena on antaa tuottajille ja vähittäismyyjille tietoja tärkeitä koskevista perusteista tuoteryhmiä (yleiset perusteet, tekstiilit, jalkineet, tekstiilien pesuaineet, maalit ja lakat).
This material should be further improved and distributed systematically by the members of the EUEB.
EUEB:n jäsenten pitäisi nyt parantaa ja jakaa tätä materiaalia järjestelmällisemmin.
In order to optimise the use of marketing resources Member States should work in co-operation with producers with the aim of organising common marketing campaigns in their countries.
Markkinointiresurssien optimoimiseksi jäsenvaltioiden olisi työskenneltävä yhteistyössä tuottajien kanssa, jotta voitaisiin järjestää yhteisiä markkinointikampanjoita eri maissa.
Annual increase of at least 50 % of the value and/or number of Eco-labelled articles.
Lisätään ympäristömerkittyjen tavaroiden arvoa ja/tai lukumäärää vähintään 50 prosentilla vuodessa. Saavutetaan ennen työsuunnitelmakauden loppua kaikissa jäsenvaltiossa näkyvyyden vähimmäistaso, mukaan luettuina menetelmät sen mittaamiseksi kustannustehokkaasti.
Achieve before the end of the working plan a minimum level of visibility in all the Member States, including a methodology on how to measure it in a cost-effective way.
Kaikkien kyseeseen tulevien valmistajien ja vähittäismyyjien olisi tunnettava ympäristömerkintä ja pitkällä aikavälillä yli puolen eurooppalaisista kuluttajista olisi tunnistettava yhteisön ympäristömerkin logo erinomaisia ympäristöominaisuuksia osoittavaksi merkiksi. Toimet
Before the end of the first year of the implementation of this working plan the Marketing Management group, with input from the Member States, should make recommendations on how ‘Market penetration, visibility and consumer awareness’ can be measured and on what the target levels of such awareness should be, taking into consideration the experienced gained from the Flower Week campaign of 2004.
Tällöin olisi otettava huomioon vuonna 2004 järjestetystä ”EU-kukan viikosta” saatu kokemus. EUEB:n olisi parannettava jo käytössä olevia raportointimekanismeja, joiden avulla kootaan vuotuiset tilastot merkin leviämisen seuraamiseksi eri tuoteryhmissä.
The EUEB should improve the reporting mechanisms already in place to establish annual statistics for tracking this market penetration for the different product groups.
EUEB:n, jäsenvaltioiden ja komission olisi edistettävä yhteisön ympäristömerkin käyttöä sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
The EUEB, Member States and the Commission should promote the Community Eco-label in order to reach the agreed targets.
Toimien olisi kohdistuttava erityisesti vähittäismyyjiin ja julkisten hankintojen tekijöihin (ks. jäljempänä).
In parallel, feedback from stakeholders should be systematically sought and taken into account.
Samalla olisi pyrittävä järjestelmällisesti saamaan palautetta sidosryhmiltä ja otettava se huomioon.
To this end each Member State should develop a marketing strategy which should include the relevant activities in order of priority.
Tätä varten jäsenvaltioiden olisi laadittava markkinointistrategia, jonka olisi sisällettävä toimet tärkeysjärjestyksessä.
Alliances with all interested parties (including NGOs, producers, consumer organisations and retailers) must be built up, as appropriate, in order to increase the knowledge of the scheme in these organisations and encourage marketing of the Flower through their contact networks.
On luotava yhteistyötä kaikkien sidosryhmien (kansalaisjärjestöjen, tuottajien, kuluttajajärjestöjen ja vähittäismyyjien) kanssa asianmukaisella tavalla, jotta lisätään järjestelmän tuntemusta näissä organisaatioissa ja edistetään kukkalogon käyttöä niiden kontaktiverkon kautta.
The EUEB, Member States and the Commission should promote the sharing of experiences in the implementation of the Eco-label between the ‘old’ and ‘new’ Member States e.g. in the form of organised tutoring sessions.
EUEB:n, jäsenvaltioiden ja komission olisi edistettävä sitä, että jaetaan kokemuksia ympäristömerkin täytäntöönpanosta ’vanhoissa’ ja ’uusissa’ jäsenvaltioissa tätä varten järjestetyissä tapahtumissa.
See also joint promotional actions (sections 4b and 5)
Ks. myös yhteiset tunnettuuden edistämistoimet (4 kohdan b alakohta ja 5 kohta)
Environmental benefits
Ympäristöhyödyt Yhteisön ympäristömerkin päätavoitteena on edistää sellaisten tuotteiden käyttöä, joilla on mahdollista vähentää kielteisiä ympäristövaikutuksia verrattuna saman tuoteryhmän muihin tuotteisiin, ja myötävaikuttaa näin tehokkaaseen luonnonvarojen käyttöön ja ympäristönsuojelun korkeaan tasoon.
The overall objective of the Eco-label is to promote products which have the potential to reduce negative environmental impacts, on the basis of scientific evidence and in line with Article 1(4) of the Eco-label Regulation (Regulation (EC) No 1980/2000), as compared with the other products in the same product group, thus contributing to the efficient use of resources and a high level of environmental protection.
Tällöin on otettava huomioon tieteellinen näyttö ja ympäristömerkkiä koskevan asetuksen (asetuksen (EY) N:o 1980/2000) 1 artiklan 4 kohta.
In doing so it contributes to making consumption more sustainable, and to the policy objectives set out in the Community’s Sustainable Development Strategy (for example in the fields of climate change, resource efficiency and eco-toxicity), the Sixth Environmental Action Programme, and the Communication on Integrated Product Policy.
Näin ympäristömerkki tekee osaltaan kuluttamisesta kestävämpää ja edistää niiden poliittisten tavoitteiden saavuttamista, jotka esitetään kestävää kehitystä koskevassa yhteisön strategiassa (ja jotka liittyvät esimerkiksi ilmastonmuutokseen, luonnonvarojen käytön tehokkuuteen ja ekomyrkyllisyyteen), ympäristöä koskevassa kuudennessa toimintaohjelmassa ja yhdennettyä tuotepolitiikkaa koskevassa tiedonannossa.
Previous studies and reports have shown that the specific environmental benefits of Eco-labels are difficult to calculate due to the difficulty of isolating and measuring these from environmental benefits achieved via other environmental measures.
Aikaisemmat tutkimukset ja selvitykset ovat osoittaneet, että ympäristömerkkien erityisiä ympäristöhyötyjä on vaikea laskea, koska niitä on vaikea erottaa muilla ympäristötoimenpiteillä saavutettavista ympäristöhyödyistä ja mitata niistä erillään.