natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In this regard, an effort towards reforms of tax and benefit systems should be pursued in order to make work pay and avoid any possible disincentive for labour market participation.
Tämän takia olisi jatkettava verotus- ja etuusjärjestelmien uudistamista työnteon tekemiseksi kannattavaksi ja vältettävä työmarkkinoille osallistumista mahdollisesti heikentäviä toimenpiteitä.
Guideline No 5.
Suuntaviiva nro 5.
To promote greater coherence between macroeconomic, structural and employment policies, Member States should pursue labour and product markets reforms that at the same time increases the growth potential and support the macroeconomic framework by increasing flexibility, factor mobility and adjustment capacity in labour and product markets in response to globalisation, technological advances, demand shift, and cyclical changes.
Makrotalous-, rakenne- ja työvoimapolitiikkojen välisen johdonmukaisuuden parantamiseksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava työ- ja hyödykemarkkinoiden uudistuksia, jotka samanaikaisesti lisäävät kasvupotentiaalia ja tukevat makrotaloudellisia puitteita lisäämällä työ- ja hyödykemarkkinoiden joustavuutta, tuotannontekijöiden liikkuvuutta ja sopeutumiskykyä vastauksena globalisaation, teknologioiden kehityksen, kysynnässä tapahtuvien muutosten ja suhdannevaihteluiden asettamiin haasteisiin.
In particular, Member States should renew impetus in tax and benefit reforms to improve incentives and to make work pay; increase adaptability of labour markets combining employment flexibility and security; and improve employability by investing in human capital.
Jäsenvaltioiden olisi erityisesti vauhditettava vero- ja etuisuusjärjestelmien uudistamista kannustimien parantamiseksi ja työnteon tekemiseksi kannattavaksi, lisättävä työmarkkinoiden sopeutumiskykyä yhdistämällä joustava työllistäminen ja työsuhdeturva sekä parannettava työllistettävyyttä sijoittamalla inhimilliseen pääomaan.
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21 and No 19).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Joustavuuden mutta samalla myös työsuhdeturvan edistäminen sekä työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen ottaen työmarkkinaosapuolten asema asianmukaisesti huomioon” (nro 21 ja nro 19).
Ensuring a dynamic and well-functioning euro area
Dynaamisen ja toimivan euroalueen varmistaminen
The need to achieve higher growth and employment is particularly acute in the euro area given its recent subdued economic performance and its low level of potential growth of around 2 % (Commission estimates).
Kasvua ja työllisyyttä on lisättävä erityisesti euroalueella sen viimeaikaisen heikon taloudellisen suorituskyvyn ja kasvupotentiaalin alhaisen toteutuman vuoksi (komission arvioiden mukaan noin 2 prosenttia).
In its last spring forecast, the Commission revised downwards its prevision for 2005 at a 1,6 % growth in the euro zone.
Viimeisimmässä keväällä tehdyssä vuotta 2005 koskevassa ennustuksessaan komissio korjasi arviotaan alaspäin 1,6 prosentin kasvuksi euroalueella.
Economic divergence may increase in the euro zone, in terms of growth, internal demand and inflation pressures.
Euroalueen talouksien erot saattavat lisääntyä kasvun, kotimaisen kysynnän ja inflaatiopaineiden osalta.
The deceleration of economic growth in the euro area in the second half of last year can be attributed to both external factors, high and volatile oil prices, slowing global trade growth and the appreciation of the euro, as well as internal rigidities.
Taloudellisen kasvun hidastumisen euroalueella viime vuoden loppupuolella voidaan katsoa johtuvan paitsi ulkoisista tekijöistä – korkea ja epävakaa öljyn hinta, hidastunut maailmankaupan kasvu ja euron vahvistuminen – myös sisäisestä joustamattomuudesta.
On the external side, adverse oil price developments and persisting global imbalances continue to represent non-negligible downside risks.
Ulkoisista tekijöistä öljyn hinnan epäsuotuisa kehitys ja jatkuva maailmantalouden epätasapaino ovat edelleen varteenotettavia riskitekijöitä.
Domestic demand has been particularly muted in the euro area, with both private consumption and investment significantly below that of the EU-25 as a whole in 2004.
Kotimainen kysyntä on ollut euroalueella erityisen vaimeaa, ja sekä yksityinen kulutus että investoinnitkin ovat olleet huomattavasti alhaisempia kuin vuonna 2004 EU-25:ssä kokonaisuudessaan.
Muted private consumption seems to be rooted in continuing concerns regarding in particular employment prospects (with unemployment continuing to be around 9 %) as well as income prospects in the medium term.
Näyttää siltä, että vaimea yksityinen kulutus johtuu työllisyysnäkymiä (työttömyysaste on edelleen noin 9 prosenttia) ja tulonäkymiä koskevasta yleisestä huolestuneisuudesta.
The level of confidence and the lack of sustained improvement on the consumption side have continued to weight on investment.
Kuluttajien luottamuksen taso ja kulutuksen pysyvän kasvun puuttuminen vaikuttavat edelleen negatiivisesti investointeihin.
The challenge for the euro area is to ensure the realisation of current growth potential and even more to raise its growth potential over time.
Euroalueen haasteena on varmistaa, että nykyinen kasvupotentiaali toteutuu ja erityisesti, että se myös lisääntyy ajan mittaan.
This is best achieved through growth and stability orientated macroeconomic policies and comprehensive structural reforms.
Tämä tavoite voidaan saavuttaa parhaiten noudattamalla kasvua ja vakautta edistäviä makrotalouspolitiikkoja ja toteuttamalla kattavia rakenneuudistuksia.
Both are also particularly salient for euro area and ERM2 Member States as they have an important impact on their capacity to adequately adjust to shocks with an asymmetric impact and therefore on the economic resilience of the euro area as a whole.
Molemmat ovat erityisen tärkeitä euroalueen jäsenvaltioille ja ERM II -valuuttakurssimekanismiin osallistuville jäsenvaltioille, sillä ne vaikuttavat merkittävästi jäsenvaltioiden kykyyn sopeutua häiriöihin, joiden vaikutukset ovat epäsymmetrisiä, ja tämän vuoksi myös koko euroalueen taloudelliseen kestokykyyn.
Furthermore, the economic performance of, and policies pursued by, individual euro area Member States affect common goods such as the euro’s exchange rate, interest rates price stability and the cohesion of the euro area.
Lisäksi euroalueen yksittäisten jäsenvaltioiden talouden suorituskyky ja niiden noudattamat politiikat vaikuttavat julkishyödykkeisiin, kuten euron valuuttakurssiin, korkoihin, hintavakauteen ja koko euroalueen yhtenäisyyteen.
All this implies a need for effective policy coordination, both in the EU and in the euro area, to improve growth potential and performance.
Kaikki tämä edellyttää kasvupotentiaalin ja suorituskyvyn parantamiseksi tehokasta politiikkojen koordinointia koko EU:ssa ja euroalueella.
The absence of national interest and exchange rate policies implies also an increased need to achieve and maintain sound budget positions over the cycle which provide sufficient budgetary margin to absorb the impact of cyclical fluctuations or economic shocks with an asymmetric impact.
Kansallisten korko- ja valuuttapolitiikkojen puuttuminen edellyttää myös yhä enenevässä määrin suhdanteen yli ulottuvan vakaan rahoitusaseman saavuttamista ja ylläpitämistä, jotta finanssipolitiikassa olisi tarpeeksi liikkumavaraa vaikutukseltaan epäsymmetrisiin suhdannevaihteluihin tai taloudellisiin häiriöihin sopeutumiseksi.
Structural policies that foster the smooth adjustment of prices and wages are essential to ensure that euro area Member States have the capacity to rapidly adjust to shocks (such as the current oil price shock) and to help to avoid unwarranted inflationary developments.
Hintojen ja palkkojen tasaista mukauttamista edistäviä rakennepolitiikkoja tarvitaan, jotta voitaisiin varmistaa, että euroalueen jäsenvaltiot pystyvät sopeutumaan nopeasti häiriöihin (kuten nykyinen öljyn hinnannousu) ja jotta voitaisiin välttää tarpeeton inflaatiokehitys.
Policies that increase the responsiveness of labour markets, through encouraging widespread labour participation, occupational and geographical mobility and the setting of wages, together with appropriate product market reforms, are particularly important in this respect.
Tässä suhteessa erityisen tärkeitä ovat politiikat, jotka lisäävät työmarkkinoiden kykyä reagoida häiriötekijöihin rohkaisemalla työvoiman laajaa osallistumista, ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta ja palkkaratkaisuja, sekä asianmukaiset hyödykemarkkinoiden uudistukset.
In the short run, the policy mix in the euro area needs to support economic recovery while at the same time safeguarding long-term sustainability and stability.
Lyhyellä aikavälillä euroalueen politiikkayhdistelmän on tuettava talouden elpymistä, mutta turvattava samalla myös pitkän aikavälin kestävyys ja vakaus.
At the current juncture, it is important that the policy mix underpins confidence among consumers and investors, which also implies remaining committed to medium-term stability.
Nykyisessä taloustilanteessa on tärkeää, että politiikkayhdistelmä lisää kuluttajien ja sijoittajien luottamusta, mikä tarkoittaa sitoutumista edelleen keskipitkän aikavälin vakauteen.
Budgetary policy has to ensure a fiscal position consistent with the need to prepare for the impact of ageing populations on the one hand and to accomplish a composition of public expenditure and revenues that fosters economic growth on the others.
Finanssipolitiikalla on varmistettava sellainen julkisen talouden rahoitusasema, että voidaan yhtäältä varautua väestön ikääntymisen vaikutuksiin ja toisaalta saavuttaa talouskasvua edistävä julkinen meno- ja tulorakenne.
To contribute to international economic stability and better represent its economic interests, it is critical for the euro area to play its full role in international monetary and economic policy cooperation.
Voidakseen edistää kansainvälisen talouden vakautta ja edustaa paremmin omia taloudellisia etujaan euroalueen on osallistuttava hyvin aktiivisesti kansainväliseen raha- ja talouspolitiikkaa koskevaan yhteistyöhön.
Whilst a stable Eurogroup Presidency will help to coordinate euro area members’ positions, the external representation of the euro area has to be improved, on the basis of the framework of the Vienna agreement of 11 and 12 December 1998, so that the euro area can take a leading strategic role in the development of the global economic system.
Vaikka pysyvä euroryhmän puheenjohtajisto auttaa koordinoimaan euroalueen jäsenten kantoja, euroalueen ulkoista edustusta on parannettava 11. ja 12. joulukuuta 1998 tehdyn Wienin sopimuksen puitteiden pohjalta, jotta euroalue voi ottaa strategisesti johtavan aseman maailmanlaajuisen talousjärjestelmän kehittämisessä.
SECTION B
B Jakso
MICROECONOMIC REFORMS TO RAISE EUROPE’S GROWTH POTENTIAL
EUROOPAN KASVUPOTENTIAALIA LISÄÄVÄT MIKROTALOUDELLISET UUDISTUKSET
Structural reforms are essential to increase the EU’s growth potential and support macroeconomic stability, because they increase the efficiency and adaptability of the European economy.
Rakenteelliset uudistukset ovat välttämättömiä EU:n kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja makrotalouden vakauden tukemiseksi, koska ne lisäävät Euroopan talouden tehokkuutta ja sopeutumiskykyä.
Productivity gains are fuelled by competition, investment and innovation.
Kilpailu, investoinnit ja innovointi edistävät tuottavuuden kasvua.
Raising Europe’s growth potential requires making progress in both job creation and productivity growth.
Euroopan kasvupotentiaalin lisääminen edellyttää edistymistä niin työpaikkojen luomisessa kuin tuottavuuden kasvussa.
Since the mid-1990s, productivity growth in the EU has slowed down markedly.
Tuottavuuden kasvu on hidastunut EU:ssa huomattavasti 1990-luvun puolivälistä alkaen.
Part of this slowdown comes from increased employment of low-skilled workers.
Osa hidastumisesta johtuu siitä, että ammattitaidottomien työntekijöiden osuus työllisistä on kasvanut.
However, reversing this trend in productivity is a major challenge facing the Union, especially in the light of its ageing population.
Tuottavuuden kasvun hidastumissuuntauksen kääntäminen on unionin tärkeimpiä kilpailukykyä koskevia haasteita ottaen huomioon erityisesti väestön ikääntyminen.
Population ageing alone is estimated to reduce by nearly half the current rate of potential growth.
Pelkästään väestön ikääntymisen arvioidaan vähentävän lähes puolella nykyistä potentiaalista kasvuvauhtia.
An acceleration of productivity growth and increasing hours worked are thus indispensable to maintain and increase future living standards, and ensure a high level of social protection.
Tuottavuuden kasvua onkin nopeutettava ja työtuntien määrää lisättävä nykyisten elinolojen ylläpitämiseksi ja parantamiseksi ja sosiaalisen suojelun korkean tason turvaamiseksi.
Knowledge and innovation — engines of sustainable growth
Osaaminen ja innovointi – kestävän kasvun veturit
Knowledge accumulated through investment in R & D, innovation and education, is a key driver of long-run growth.
Tutkimukseen ja kehitykseen (T&K), innovaatioihin ja koulutukseen tehtyjen investointien kautta karttunut osaaminen on pitkän aikavälin kasvun keskeinen tekijä.
Policies aimed at increasing investment in knowledge and strengthening the innovation capacity of the EU economy are at the heart of the Lisbon strategy for growth and employment.
Politiikat, joiden tavoitteena on lisätä osaamiseen suunnattuja investointeja ja parantaa EU:n talouden innovointikykyä, ovat keskeisessä asemassa kasvua ja työllisyyttä koskevassa Lissabonin strategiassa.
This is why national and regional programmes will be increasingly targeted on investments in these fields in accordance with the Lisbon objectives.
Tästä syystä kansalliset ja alueelliset ohjelmat kohdistetaan entistä useammin näiden alojen investointeihin Lissabonin tavoitteiden mukaisesti. T&K-investointien lisääminen ja parantaminen eurooppalaisen osaamisalueen luomiseksi
Increase and improve investment in R & D, with a view to establishing the European Knowledge Area
T&K vaikuttaa talouden kasvuun eri kanavien kautta. Ensinnäkin se voi edistää uusien markkinoiden ja tuotantoprosessien syntymistä.
R & D affects economic growth through various channels: first, it can contribute to the creation of new markets or production processes; second, it can lead to incremental improvements in already existing products and production processes; and third, it increases the capacity of a country to absorb new technologies.
Toiseksi se voi parantaa jo olemassa olevia tuotteita ja tuotantoprosesseja. Kolmanneksi se lisää maan kykyä omaksua uusia teknologioita.
The EU is currently spending around 2 % of GDP on R & D (although ranging from below 0,5 % to above 4 % of GDP across Member States), barely up from the level at the time of the launch of the Lisbon strategy.
EU käyttää tällä hetkellä T&K:een noin 2 prosenttia BKT:sta (vaihtelee jäsenvaltioittain alle 0,5 prosentista yli 4 prosenttiin), mikä ei ole juurikaan enemmän kuin Lissabonin strategian käynnistämisen aikoihin.
Moreover, only around 55 % of research spending in the EU is financed by the business sector.
Lisäksi elinkeinoelämä rahoittaa vain noin 55 prosenttia tutkimusmenoista EU:ssa.
Low levels of private R & D investments are identified as one of the main explanation for the EU/US innovation gap.
Yksityisten T&K-investointien pientä määrää pidetään yhtenä tärkeimmistä Yhdysvaltojen innovaatioiden alalla EU:sta saaman etumatkan selityksistä.
More rapid progress towards meeting the collective EU target of raising research investment to 3 % of GDP is needed.
EU:n yhteisen tavoitteen, joka on tutkimusinvestointien lisääminen kolmeen prosenttiin BKT:stä, saavuttamisessa on siten edistyttävä nopeammin.
Member States are invited to report on their R & D expenditure targets for 2008 and 2010 and the measures to achieve these in their national Lisbon programmes.
Jäsenvaltioita pyydetään raportoimaan vuosia 2008 ja 2010 koskevista kansallisista T&K-menotavoitteistaan ja niiden kansallisiin Lissabonin ohjelmiin sisältyvistä toimenpiteistä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
The main challenge is to put in place framework conditions, instruments and incentives for companies to invest in research.
Suurimpana haasteena on kehittää perusedellytykset, välineet ja kannustimet, jotka houkuttelevat yrityksiä tutkimusinvestointeihin.
Public research expenditure must be made more effective and the links between public research and the private sector have to be improved.
Julkiset tutkimusrahat on käytettävä tehokkaammin ja julkisen tutkimuksen ja yksityisen sektorin välisiä yhteyksiä on parannettava.
Poles and networks of excellence should be strengthened, better overall use should be made of public support mechanisms to boost private sector innovation, and a better leverage effect of public investments and a modernised management of research institutions and universities should be ensured.
Osaamiskeskuksia ja -verkkoja olisi lujitettava, yksityisen sektorin innovointitoimintaa olisi vauhditettava käyttämällä julkisen tuen mekanismeja kokonaisvaltaisemmin ja julkisten investointien vipuvaikutusta olisi parannettava ja tutkimuslaitosten ja yliopistojen hallintoa olisi uudistettava.
It is also essential to ensure that companies operate in a competitive environment since competition provides an important incentive to private spending on innovation.
On myös tärkeää varmistaa, että yritykset toimivat kilpailukykyisessä ympäristössä, koska kilpailu kannustaa merkittävästi yksityissektoria investoimaan innovointiin.
In addition, a determined effort must be made to increase the number and quality of researchers active in Europe, in particular by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines, and enhancing the career development and the transnational and intersectoral mobility of researchers, and reducing barriers to mobility of researchers and students.
Lisäksi on ponnisteltava määrätietoisesti eurooppalaisten tutkijoiden määrän ja ammattitaidon lisäämiseksi erityisesti houkuttelemalla enemmän opiskelijoita tieteelliseen ja tekniseen ja insinöörialan koulutukseen sekä parantamalla tutkijoiden urakehitysmahdollisuuksia ja heidän kansainvälistä ja eri alojen välistä liikkuvuuttaan samoin kuin poistamalla opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuden esteitä.
The international dimension of R & D should be strengthened in terms of joint financing, development of a more critical mass at the EU level in critical areas requiring large funds and through reducing barriers to mobility of researchers and students.
T&K:n kansainvälistä ulottuvuutta olisi vahvistettava yhteisrahoituksella, lisäämällä rahoituksen vähimmäismäärää EU:n tasolla kriittisillä aloilla, joilla rahoituksen tarve on suuri, ja poistamalla tutkijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuuden esteitä.
Guideline No 7.
Suuntaviiva nro 7.
Facilitate innovation
Innovoinnin helpottaminen
The dynamism of the European economy is crucially dependent on its innovative capacity.
Euroopan talouden dynaamisuus riippuu ratkaisevasti sen innovointikyvystä.
Innovations are often introduced to the market by new enterprises, which may meet particular difficulties in obtaining finance.
Innovaatioita tuovat usein markkinoille uudet yritykset, joilla voi olla erityisiä vaikeuksia rahoituksen saamisessa.
Measures to encourage the creation and growth of innovative enterprises, including improving access to finance, should therefore enhance innovative activity.
Innovatiivisten yritysten perustamista ja kasvua samoin kuin rahoituksen saatavuutta edistävillä toimenpiteillä olisi tästä syystä lisättävä innovatiivista toimintaa.
Technology diffusion, and policies to better integrate national innovation and education systems, can be fostered by the development of innovation poles and networks as well as by innovation support services targeted at SMEs.
Teknologian levitystä ja kansallisten innovaatio- ja koulutusjärjestelmien parempaan yhdentämiseen tähtääviä politiikkoja voidaan edistää kehittämällä innovaatiokeskuksia ja -verkkoja sekä tarjoamalla pk-yrityksille innovointia tukevia palveluja.
Knowledge transfer via researcher mobility, foreign direct investment (FDI) or imported technology is particularly beneficial for lagging countries and regions.
Osaamisen siirtäminen tutkijoiden liikkuvuuden, suorien ulkomaisten sijoitusten (FDI) tai maahantuodun teknologian avulla on erityisen hyödyllistä kehityksessä jälkeen jääneille maille ja alueille.
Guideline No 8.
Suuntaviiva nro 8.
To facilitate all forms of innovation, Member States should focus on: 1. improvements in innovation support services, in particular for dissemination and technology transfer; 2. the creation and development of innovation poles, networks and incubators bringing together universities, research institutions and enterprises, including at regional and local level, helping to bridge the technology gap between regions; 3. the encouragement of cross-border knowledge transfer, including from foreign direct investment; 4. encouraging public procurement of innovative products and services; 5. better access to domestic and international finance, and 6. efficient and affordable means to enforce intellectual property rights.
Kaikentyyppisen innovoinnin helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi keskityttävä seuraavaan: 1. parannettava innovointia tukevia palveluja, erityisesti teknologian levitystä ja siirtoa; 2. luotava ja kehitettävä yliopistoja, tutkimuslaitoksia ja yrityksiä yhdistäviä innovaatiokeskuksia, verkkoja ja hautomoita, myös alueellisella ja paikallistasolla, alueiden välisten teknologiaerojen pienentämiseksi; 3. kannustettava rajat ylittävään osaamisen siirtoon, myös suorien ulkomaisten sijoitusten avulla; 4. kannustettava julkisten hankintojen kohdentamiseen innovatiivisiin tuotteisiin ja palveluihin; 5. parannettava kotimaisen ja kansainvälisen rahoituksen saatavuutta. 6.
The diffusion of information and communication technologies (ICT), in line with the objectives and actions of the upcoming i2010 initiative, is also an important way to improve productivity and, consequently, economic growth.
Luotava tehokkaat ja oikeahintaiset keinot teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöön panemiseksi. Tieto- ja viestintätekniikan levittäminen valmisteilla olevan i2010-aloitteen tavoitteiden ja toimien mukaisesti on myös tärkeä keino parantaa tuottavuutta ja sen seurauksena myös taloudellista kasvua.
The EU has been unable to reap the full benefits of the increased production and use of Information and communication technologies (ICT).
EU ei ole pystynyt saamaan täyttä hyötyä tieto- ja viestintätekniikan tuotannon kasvusta ja käytöstä.
This reflects the still continuing under-investment in ICT, institutional constraints and organisational challenges to the adoption of ICT.
Tämä johtuu siitä, että investoinnit tieto- ja viestintätekniikkaan ovat edelleen riittämättömiä ja että tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotossa on institutionaalisia ongelmia ja organisatorisia haasteita.
Technological innovation ultimately depends on a growth-conducive economic environment.
Teknologiset innovaatiot riippuvat viime kädessä kasvua suosivasta taloudellisesta ympäristöstä.
In this context the use of intelligent logistics is an efficient way of ensuring that costs at the European sites of production remain competitive.
Älykkään logistiikan käyttöönotto on tässä yhteydessä tehokas tapa varmistaa, että kustannukset pysyvät eurooppalaisilla tuotantoalueilla kilpailukykyisinä.
A market of electronic communication open and competitive is also important in this regard.
Tässä suhteessa avoimet ja kilpailukykyiset sähköisen viestinnän markkinat ovat myös tärkeät.
Guideline No 9.
Suuntaviiva nro 9.