natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In taking on board the renewed Lisbon agenda in the new programmes, attention is drawn to the following principles:
Kun Lissabonin uudistettu toimintaohjelma otetaan mukaan uusiin ohjelmiin, on kiinnitettävä huomiota seuraaviin periaatteisiin:
First, in line with the re-launch of the Lisbon agenda itself, cohesion policy should focus to a greater extent on knowledge, research and innovation, and human capital.
Uudistetun Lissabonin strategian mukaisesti koheesiopolitiikassa olisi ensinnäkin keskityttävä yhä enemmän osaamiseen, tutkimukseen ja innovointiin sekä inhimilliseen pääomaan.
Accordingly, the overall financial effort in support of these fields of action should be significantly increased, as required by the new earmarking provisions [2].
Näihin toiminta-aloihin annettavaa kokonaisrahoitusta olisi siten lisättävä tuntuvasti, kuten uusissa korvamerkintää koskevissa säännöksissä edellytetään [2].
In addition, Member States and regions should be inspired by best practice where this has delivered visibly positive results in terms of growth and jobs.Second, Member States and regions should pursue the objective of sustainable development and boost synergies between the economic, social and environmental dimensions.
Jäsenvaltioita ja alueita olisi myös kannustettava parhailla käytännöillä, jos tästä on saatu kasvun ja työllisyyden kannalta näkyvän myönteisiä tuloksia.Toiseksi jäsenvaltioiden ja alueiden olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitetta ja tehostettava taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristöulottuvuuden synergiaa.
The renewed Lisbon strategy for Growth and Jobs and the National Reform Programmes emphasise the role of environment in growth, competitiveness and employment.
Kasvua ja työllisyyttä edistävässä uudistetussa Lissabonin strategiassa sekä kansallisissa uudistusohjelmissa korostetaan ympäristön merkitystä kasvun, kilpailukyvyn ja työllisyyden kannalta.
Environmental protection needs to be taken into account in preparing programmes and projects with a view to promoting sustainable development.
Ympäristönsuojelu on otettava huomioon ohjelmien ja hankkeiden valmistelussa, jotta kestävää kehitystä voidaan edistää.
Third, Member States and regions should pursue the objective of equality between men and women at all stages of the preparation and implementation of programmes and projects.
Kolmannen periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden ja alueiden olisi edistettävä naisten ja miesten tasa-arvon tavoitetta kaikissa ohjelmien ja hankkeiden valmistelun ja toteutuksen vaiheissa.
This may be done through specific actions to promote equality, as well as by taking careful account of how other projects and the management of the Funds may affect men and women.
Voidaan sekä toteuttaa erityistoimia tasa-arvon edistämiseksi että arvioida perusteellisesti muiden hankkeiden ja rahastojen hallinnoinnin odotettavissa olevat vaikutukset naisiin ja miehiin.
Fourth, Member States should take appropriate steps to prevent any discrimination on the basis of gender, race or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation during the various stages of implementing the Funds.
Neljänneksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimet, jotta estetään kaikki sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai uskomukseen, vammaan, ikään tai sukupuoliseen suuntautuneisuuteen perustuva syrjintä rahastojen eri täytäntöönpanovaiheiden aikana.
In particular, accessibility for disabled persons is one of the criteria to respect in defining operations cofinanced by the Funds and to take into account during the various stages of implementation.
Saavutettavuuden parantaminen vammaisten osalta on yksi perusteista, joita on noudatettava määritettäessä rahastoista yhteisrahoitettavia toimintoja ja joka on otettava huomioon eri täytäntöönpanovaiheissa.
In the following sections, key aspects of each of these broad areas are examined with specific guidelines under each heading.
Seuraavissa luvuissa tarkastellaan kunkin yleisen tavoitteen pääpiirteitä ja annetaan otsakekohtaisia erityisiä suuntaviivoja.
Not all of these more detailed guidelines will be relevant to all regions.
Kaikki yksityiskohtaiset suuntaviivat eivät koske kaikkia alueita.
The most appropriate mix of investments ultimately depends on the analysis of the strengths and weaknesses of each Member State and region and specific national and regional circumstances.
Sopivin välineiden yhdistelmä saadaan viime kädessä selville arvioimalla kunkin jäsenvaltion ja alueen vahvuuksia ja heikkouksia sekä kansallisia ja alueellisia erityisolosuhteita.
The guidelines rather represent a single framework which Member States and regions are invited to use when developing national, regional, and local programmes, in particular with a view to assessing their contribution to the Community's objectives in terms of cohesion, growth and jobs.
Suuntaviivat muodostavat pikemminkin yhteiset puitteet, joita jäsenvaltioita ja alueita kehotetaan hyödyntämään kansallisia, alueellisia ja paikallisia ohjelmia kehittäessään, erityisesti jotta voidaan arvioida ohjelmien vaikutusta yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen koheesion, kasvun ja työllisyyden osalta.
Guideline: Making Europe and its regions more attractive places in which to invest and work
Suuntaviiva: Tehdään Euroopasta ja sen alueista entistä houkuttelevampi paikka sijoittajille ja työntekijöille
One of the preconditions for growth and jobs is to ensure that the necessary infrastructure (e.g. transport, environment, energy) is available to businesses.
Yhtenä kasvun ja työllisyyden edellytyksenä on varmistaa, että yrityksillä on käytössään tarvittava infrastruktuuri (esimerkiksi liikenne, ympäristö ja energia).
A modern and secure infrastructure is an important factor in the performance of many enterprises, affecting the economic and social attractiveness of regions and cities.
Nykyaikainen ja turvallinen infrastruktuuri on tärkeä tekijä monen yrityksen tuloksessa, ja se vaikuttaa alueiden ja kaupunkien taloudelliseen ja sosiaaliseen houkuttelevuuteen.
Infrastructure investment in regions that are lagging behind, especially in the new Member States, will encourage growth and thus reinforce convergence with the rest of the Union as well as improving quality of life.
Infrastruktuuri-investoinnit kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, erityisesti uusissa jäsenvaltioissa, edistävät kasvua ja vahvistavat näin lähentymistä muuhun unioniin. Lisäksi ne parantavat elämänlaatua.
Resources should come not just from grants but also, where possible, from the private sector and from loans, for example from the European Investment Bank (EIB).
Avustusten lisäksi varoja pitäisi mahdollisuuksien mukaan hankkia myös yksityiseltä sektorilta ja lainoina, esimerkiksi Euroopan investointipankilta.
For the next period, programme authorities in the Member States will have an opportunity to make greater use of EIB expertise to prepare suitable projects for European funding under the JASPERS initiative.
Seuraavalla kaudella jäsenvaltioiden ohjelmaviranomaisilla on mahdollisuus hyödyntää paremmin EIP:n asiantuntemusta valmistellessaan sopivia hankkeita, jotka voivat saada eurooppalaista rahoitusta JASPERS-aloitteen puitteissa.
Expand and improve transport infrastructures
Laajennetaan ja parannetaan liikenneinfrastruktuureja
The provision of efficient, flexible, safe and clean transport infrastructure may be regarded as a necessary precondition for economic development as it boosts productivity and, thus, the development prospects of the regions concerned by facilitating the movement of people and goods.
Tehokasta, joustavaa, turvallista ja puhdasta liikenneinfrastruktuuria voidaan pitää talouskehityksen välttämättömänä edellytyksenä, sillä se parantaa tuottavuutta ja samalla alueiden kehitysnäkymiä helpottaessaan ihmisten ja tavaroiden liikkuvuutta.
Transport networks boost opportunities for trade, while increasing efficiency.
Liikenneverkot parantavat kaupankäynnin mahdollisuuksia ja lisäävät tehokkuutta.
Furthermore, the development of Europe-wide transport infrastructures (notably the relevant parts of the thirty priority projects for Trans-European Transport Networks, ‘TEN-T projects’), with a particular focus on cross-border projects, is essential to achieving greater integration of national markets, especially within the context of an expanded Union.
Kansallisten markkinoiden entistä parempi yhdentyminen, varsinkin laajentuneessa unionissa, edellyttää myös Euroopan laajuisten liikenneinfrastruktuurien (erityisesti 30:n Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevan ensisijaisen hankkeen soveltuvien osien, ”TEN-T-hankkeiden”) kehittämistä, jossa painopisteenä ovat rajat ylittävät hankkeet.
Infrastructure investment needs to be adapted to the specific needs and level of economic development of the regions and countries concerned.
Infrastruktuuri-investoinnit on mukautettava alueiden ja maiden erityistarpeisiin ja niiden talouskehityksen asteeseen.
These needs are generally highest in the Convergence regions and in countries covered by the Cohesion Fund.
Tällaiset tarpeet ovat yleensä suurimmat lähentymisalueilla sekä koheesiorahaston piiriin kuuluvissa maissa.
Typically, infrastructure investments (as with other investments) show diminishing rates of return above a certain level of funding.
Infrastruktuuri-investoinneissa (kuten muissakin investoinneissa) tuotto yleensä pienenee, kun saavutetaan tietty rahoitusaste.
The economic returns on such investments are high when infrastructure is scarce and basic networks have not been completed, but they are likely to decrease once a certain level has been reached.
Taloudellinen tuotto on suuri, kun infrastruktuuri on vähäistä eivätkä perusverkot ole valmiita, mutta tuotto todennäköisesti pienenee tietyn asteen jälkeen.
The level of regional economic development and the existence of large infrastructure endowments should thus be taken into account.
Alueellisen talouskehityksen aste ja suurten infrastruktuuri-investointien olemassaolo olisi siten otettava huomioon.
In the least developed regions and countries, international and interregional connections may offer higher returns over the longer term in the form of increased business competitiveness and also facilitate labour mobility.
Vähiten kehittyneiden alueiden ja maiden osalta kansainvälisistä ja alueiden välisistä yhteyksistä voidaan pitkällä aikavälillä saada parempi tuotto yritysten kilpailukyvyn lisääntyessä, ja ne voivat edistää myös työntekijöiden liikkuvuutta.
On the other hand, for regions with a dispersed, small-scale economic base and a settlement pattern based on small towns, the construction of a regional transport infrastructure may be more appropriate.
Toisaalta alueilla, joiden talouden perusta on hajanainen ja pienimuotoinen ja joilla asutus keskittyy pieniin kaupunkeihin, voi olla tarkoituksenmukaista rakentaa alueellinen liikenneinfrastruktuuri.
In regions with inadequate road networks, funding should also be available to build economically vital road links.
Alueilla, joiden tieverkot ovat riittämättömät, olisi rahoitettava myös taloudellisesti elintärkeiden tieyhteyksien rakentamista.
The challenges of mobility and accessibility in urban areas should also be tackled, supporting integrated management systems and clean transport solutions.
Liikkuvuuden ja saavutettavuuden haasteisiin olisi tartuttava myös kaupunkialueilla, ja olisi tuettava integroituja hallintojärjestelmiä ja puhtaita liikenneratkaisuja.
In order to maximise the benefits deriving from transport investments, assistance from the Funds should be based on a number of principles.
Jotta liikenneinvestoinneista saadaan mahdollisimman suuri hyöty, rahastoista annettavassa tuessa olisi noudatettava tiettyjä periaatteita.
First, objective criteria should be used to determine the level and nature of the infrastructure investment to be undertaken.
Ensiksi olisi määritettävä toteutettavien infrastruktuuri-investointien määrä ja luonne puolueettomia perusteita käyttäen.
For instance, potential rates of return should be measured by the level of economic development and the nature of economic activities of the regions concerned, the prevailing density and quality of infrastructures or the degree of congestion.
Esimerkiksi odotettavissa oleva tuottoaste olisi mitattava alueiden talouskehityksen asteen ja taloudellisen toiminnan luonteen, infrastruktuurien tämänhetkisen tiheyden ja laadun tai ruuhkautumisasteen mukaan.
When determining the social rates of return, due account should also be taken of environmental and social implications of prospective infrastructure projects.
Sosiaalista tuottoastetta määritettäessä olisi otettava huomioon myös mahdollisten infrastruktuurihankkeiden vaikutukset ympäristöön ja yhteiskuntaan.
Second, the principle of environmental sustainability should be respected to the greatest possible extent, in accordance with the White Paper [3].
Toiseksi olisi noudatettava mahdollisimman hyvin kestävän kehityksen periaatetta valkoisen kirjan [3] mukaisesti.
Shifts to the more environmental friendly modes should be pursued.
Siirtymistä ympäristöystävällisempiin liikennemuotoihin olisi jatkettava.
However, the environmental and general performance of each mode of transport should be optimised, in particular concerning the use of infrastructure within and across the different modes [4].Third, particular attention should be paid in the Convergence regions and in countries covered by the Cohesion Fund to modernising the railway system by carefully selecting the priority sections, ensuring their interoperability within the framework of the European Rail Transport Management System (ERTMS).
Kunkin liikennemuodon ympäristönsuojelullinen ja yleinen toimintataso olisi kuitenkin optimoitava, erityisesti kun kyseessä on infrastruktuurin käyttö erilaisissa liikennemuodoissa ja niiden välillä [4].Kolmanneksi lähentymisalueilla ja koheesiorahaston piiriin kuuluvissa maissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota rautatiejärjestelmän nykyaikaistamiseen siten, että valitaan huolellisesti ensisijaiset osat ja varmistetaan niiden yhteentoimivuus Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmässä (ERTMS).
Fourth, investments in transport infrastructure should be accompanied by proper traffic management, with particular attention to safety, in accordance with national and Community standards.
Neljänneksi liikenneinfrastruktuuri-investointeihin olisi yhdistettävä asianmukainen liikenteen hallinta, jossa turvallisuuteen kiinnitetään asiaankuuluvaa huomiota kansallisten ja yhteisön normien mukaisesti.
National or regional strategies should take into account the need to achieve a balanced (and clean) modal split that serves both economic and environmental needs.
Kansallisissa tai alueellisissa strategioissa olisi tavoiteltava tasapainoista (ja puhdasta) liikennemuotojakaumaa, joka palvelee niin talouselämän kuin ympäristönkin tarpeita.
Strategies should include, for example, intelligent transport systems, multi-modal platforms and, in particular, technology used for the ERTMS and for the Single European Sky ATM Research Programme (SESAR — for a more uniform air traffic management system in Europe).
Strategioissa olisi käsiteltävä esimerkiksi älykkäitä liikennejärjestelmiä, yhdistettyjä kuljetuksia sekä erityisesti ERTMS:ssä ja SESAR:issa (Single European Sky ATM Research Programme, entistä yhtenäisempi Euroopan lentoliikenteen hallintajärjestelmä) käytettävää teknologiaa.
Based on the abovementioned principles, the guidelines for action are as follows:
Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti toiminnan suuntaviivat ovat seuraavat:
Member States and regions eligible for funding under the Convergence objective [5] or the Cohesion Fund, should give appropriate priority to those of the 30 projects of European interest where they fall within their territory.
Jäsenvaltioissa ja alueilla, joita voidaan tukea lähentymistavoitteessa [5] tai koheesiorahastosta, olisi asetettava etusijalle 30 Euroopan etua koskevaa hanketta, jos ne ovat niiden alueella.
Within this group of projects, cross-border links merit special attention.
Tässä hankeryhmässä on kiinnitettävä erityistä huomiota rajat ylittäviin yhteyksiin.
Other TEN-T projects, and strategic transport links, should be supported where this presents a strong case in terms of their contribution to growth and competitiveness.
Muita TEN-T-hankkeita ja strategisia liikenneyhteyksiä olisi tuettava silloin, kun ne voivat selvästi edistää kasvua ja kilpailukykyä.
Complementary investment in secondary connections will also be important in the context of an integrated regional transport and communications strategy covering urban and rural areas, in order to ensure that the regions benefit from the opportunities created by the major networks.
Myös täydentävät investoinnit toissijaisiin yhteyksiin ovat tärkeitä kaupunkialueet ja maaseudun kattavassa yhdennetyssä alueellisessa liikenne- ja viestintästrategiassa, jotta voidaan varmistaa, että alueet hyötyvät pääverkkojen tarjoamista mahdollisuuksista.
Support for rail infrastructure should seek to ensure greater access.
Rautatieinfrastruktuurin tuella olisi parannettava saavutettavuutta.
Track fees should facilitate access for independent operators.
Raidemaksuilla olisi helpotettava riippumattomien toimijoiden pääsyä markkinoille.
They should also enhance the creation of an EU-wide interoperable network.
Niillä olisi myös tehostettava EU:n laajuisen yhteentoimivan verkon luomista.
Compliance and applications of the interoperability and the fitting of ERTMS on board and on track should be part of all projects financed where appropriate.
Yhteentoimivuuden ja sen sovellusten sekä kuljetuskalustoon ja raideverkkoon sijoitetun ERTMS:n käyttöönoton olisi oltava osa kaikkia rahoitettavia hankkeita soveltuvissa tapauksissa.
Promoting environmentally sustainable transport networks, particularly in urban areas.
Olisi edistettävä kestävän kehityksen mukaisia liikenneverkkoja, erityisesti kaupunkialueilla.
This includes public transport facilities (including park-and-ride infrastructures), mobility plans, ring roads, increasing safety at road junctions and soft traffic (cycle lanes, pedestrian tracks).
Tähän sisältyvät joukkoliikennepalvelut (kuten liityntäpysäköinnin infrastruktuurit), liikkuvuussuunnitelmat, kehätiet, risteysturvallisuuden lisääminen ja kevyt liikenne (pyörätiet ja kävelykadut).
It also includes actions providing for accessibility to common public transport services for certain target groups (the elderly, disabled persons) and providing distribution networks for alternative vehicle fuels.
Lisäksi toteutetaan toimia, joilla turvataan yleisten joukkoliikennepalvelujen saavutettavuus tietyissä kohderyhmissä (ikääntyneet ja vammaiset) ja luodaan ajoneuvojen vaihtoehtoisten polttoaineiden jakeluverkostoja.
Inland navigation routes can also contribute to the sustainability of networks.
Myös sisävesireitit voivat edistää verkostojen kestävyyttä.
In order to guarantee the optimum efficiency of transport infrastructures for promoting regional development, attention should be paid to improving the connectivity of landlocked, insular or outermost territories to the TEN-T projects.
Jotta liikenneinfrastruktuurit edistäisivät mahdollisimman tehokkaasti aluekehitystä, olisi parannettava sisämaa-alueiden, saarten tai syrjäisimpien alueiden liitettävyyttä TEN-T-hankkeisiin.
In this respect, the development of secondary links, with a focus on inter-modality and sustainable transport, will help.
Tältä osin apua saadaan toissijaisten yhteyksien kehittämisestä, etenkin kun keskitytään yhdistettyihin kuljetuksiin ja kestävään liikenteeseen.
In particular, harbours and airports should be connected to their hinterland.
Erityisesti satamia ja lentoasemia olisi liitettävä sisämaahan.
More attention should be paid to developing the ‘motorways of the sea’ and to short-sea shipping as a viable alternative to long-distance road and rail transport.
Ns. merten moottoriteiden kehittämiseen ja lähimerenkulkuun olisi kiinnitettävä huomiota, sillä ne ovat elinkelpoinen vaihtoehto pitkän matkan tie- ja rautatieliikenteelle.
Where Member States receive support at the same time from both the Cohesion Fund and the Structural Funds, a distinction should be made in the programmes between the types of actions funded by each of the Funds, with the Cohesion Fund playing the key role in support of Trans-European transport networks.
Jos jäsenvaltiot saavat samaan aikaan tukea sekä koheesiorahastosta että rakennerahastoista, ohjelmissa olisi erotettava näistä rahastoista rahoitettavat toimet siten, että koheesiorahastolla on keskeinen asema Euroopan laajuisten liikenneverkkojen tukemisessa.
In turn, the Structural Funds should generally focus on the development of infrastructure linked to measures to stimulate economic growth (such as tourism development and improvements to increase the attractiveness of industrial sites).
Rakennerahastoissa olisi puolestaan yleisesti kehitettävä infrastruktuuria, joka liittyy talouskasvua nopeuttaviin toimenpiteisiin (kuten matkailun kehittämiseen tai teollisuusalueiden houkuttelevuutta lisääviin parannuksiin).
With regard to road infrastructure, investments shall also fit the overall goal of road safety.
Tieinfrastruktuuriin tehtävien investointien on myös oltava liikenneturvallisuutta koskevan yleisen tavoitteen mukaisia.
Co-financing from the Funds should complement grants from the budget for Trans-European Networks while avoiding duplication in terms of Community assistance.
Rahastoista saatavan osarahoituksen olisi täydennettävä Euroopan laajuisten verkkojen talousarviosta saatavia avustuksia, mutta samalla olisi vältettävä yhteisön tuen päällekkäisyyttä.
Member States can make use of the coordinators as a means of shortening the time that elapses between designation of the planning of the network and the physical construction.
Jäsenvaltiot voivat koordinaattorien avulla lyhentää verkon suunnittelusta varsinaiseen rakentamiseen kuluvaa aikaa.
Member States individually will need to determine in advance the instrument most suited to the planned projects.
Jäsenvaltioiden on itse selvitettävä etukäteen, mikä väline soveltuu parhaiten suunniteltuihin hankkeisiin.
Cohesion policy funding can be combined with the loan guarantee part of the TEN-T instruments.
Koheesiopolitiikan rahoitus voidaan yhdistää TEN-T-välineiden lainatakuuosaan.
Strengthen the synergies between environmental protection and growth
Lisätään ympäristönsuojelun ja kasvun välistä synergiaa
Environmental investments can contribute to the economy in three ways: they can ensure the long-term sustainability of economic growth, they decrease external environmental costs to the economy (e.g. health costs, clean-up costs or damage recovery) and they stimulate innovation and job creation.
Ympäristöinvestoinneilla voidaan edistää taloutta kolmella tavalla: niillä voidaan turvata pitkällä aikavälillä kestävä talouskasvu, niillä vähennetään taloudelle aiheutuvia ulkoisia ympäristökustannuksia (esimerkiksi terveyskustannuksia, puhdistuskustannuksia tai vahingonkorvauksia), ja niillä edistetään innovointia ja työpaikkojen luomista.
Future cohesion programmes should seek to strengthen potential synergies between environmental protection and growth.
Tulevissa koheesio-ohjelmissa olisi pyrittävä lujittamaan mahdollista ympäristönsuojelun ja kasvun välistä synergiaa.
The provision of environmental services such as clean water supplies, waste and waste-water treatment infrastructures, management of natural resources, the decontamination of land to prepare it for new economic activities, and protection against certain environmental risks (e.g. desertification, droughts, fires and floods), should all have high priority in this context.
Tässä yhteydessä olisi asetettava etusijalle ympäristöpalvelut, kuten puhtaan veden tarjonta, jätteen ja jäteveden käsittelyinfrastruktuurit, luonnonvarojen hoito, maan puhdistus uusia taloudellisia toimintoja varten sekä suojautuminen tietyiltä ympäristöriskeiltä (kuten aavikoituminen, kuivuus, palot ja tulvat).
In order to maximise economic benefits and minimise costs, priority should be given to tackling environmental pollution at its sources.
Taloudellisen hyödyn maksimoimiseksi ja kustannusten minimoimiseksi etusijalle olisi asetettava ympäristön pilaantumisen torjunta sen lähteellä.