natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The term ‘Maize and maize products’ includes not only the feed materials derived from maize listed under heading 1 ‘Cereal grains, their products and by-products’ of the non-exclusive list of main feed materials referred to in the Annex, part B of Directive 96/25/EC but also other feed materials derived from maize in particular maize forages and roughages.
Termi ”maissi ja maissituotteet” sisältää paitsi rehuaineiden liikkuvuudesta 29 päivänä huhtikuuta 1996 annetun direktiivin 96/25/EY liitteessä olevan B osan avoimen luettelon tärkeimmistä rehuaineista 1 kohdassa ”Viljojen jyvät, niistä saatavat tuotteet ja sivutuotteet” luetellut maissista saatavat rehuaineet myös muut maissista saatavat rehuaineet, erityisesti maissia sisältävät nurmirehut ja karkearehut.
Fumonisin B1 + B2
Fumonisiini B1 ja B2
on the prevention and reduction of Fusarium toxins in cereals and cereal products
viljassa ja viljatuotteissa esiintyvien Fusarium-toksiinien ehkäisemisestä ja vähentämisestä
In accordance with Council Directive 93/5/EEC of 25 February 1993 on assistance to the Commission and cooperation by the Member States in the scientific examination of questions relating to food [1], Scientific Cooperation (SCOOP) Task 3.2.10 ‘Collection of occurrence data of Fusarium toxins in food and assessment of dietary intake by the population of EU Member States’ [2] was completed in September 2003.
Jäsenvaltioiden avusta komissiolle ja näiden yhteistyöstä elintarvikkeita koskevien kysymysten tieteellisessä tutkimisessa 25 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/5/ETY [1] mukaiseen tieteelliseen yhteistyöhön (SCOOP) kuuluva tehtävä 3.2.10 ”Collection of occurrence data on Fusarium toxins in food and assessment of dietary intake by the population of EU member States” [2], saatiin päätökseen syyskuussa 2003.
The results of that task demonstrate that Fusarium toxins are widely distributed in the food chain within the Community.
Kyseisen tehtävän tulokset osoittavat, että Fusarium-toksiineja on laajalti elintarvikeketjussa yhteisössä.
The major sources of dietary intake of Fusarium toxins are products made from cereals, in particular wheat and maize.
Elintarvikkeista saatavien Fusarium-toksiinien tärkeimmät lähteet ovat viljatuotteet, erityisesti vehnä- ja maissituotteet.
While the dietary intakes of Fusarium toxins for the entire population and adults are often less than the respective tolerable daily intakes (TDI), for risk groups like infants and young children, they are close to or even exceed the TDI in some cases.
Fusarium-toksiinien saanti koko väestössä ja aikuisilla on usein pienempi kuin kyseisen toksiinin hyväksyttävä päivittäinen saanti (tolerable daily intake – TDI), mutta riskiryhmillä kuten imeväisillä ja pikkulapsilla saanti on lähellä TDI:tä tai jopa sen yli joissakin tapauksissa.
In particular for deoxynivalenol, the dietary intake for young children and adolescents is close to the TDI.
Erityisesti deoksinivalenolin saanti elintarvikkeista on lähellä TDI:tä pikkulapsilla ja nuorilla.
For zearalenone, attention should be paid to population groups not identified in the task, which might have a regularly high consumption of products with a high incidence of zearalenone contamination.
Zearalenonin osalta olisi kiinnitettävä huomiota yksilöimättömiin väestöryhmiin jotka saattavat kuluttaa säännöllisesti runsaasti tuotteita, jotka ovat usein zearalenonin saastuttamia.
For fumonisins, monitoring results for the 2003 harvest indicate that maize and maize products can be very highly contaminated by fumonisins.
Fumonisiinien osalta vuoden 2003 sadon valvontatulokset osoittavat, että maississa ja maissituotteissa voi olla erittäin korkeita fumonisiinipitoisuuksia.
Commission Regulation (EC) No 466/2001 of 8 March 2001 setting maximum levels for certain contaminants in foodstuffs [3] establishes maximum levels for deoxynivalenol and zearalenone and, from the year 2007 onwards, requires, maximum levels to be set for fumonisins and T-2 and HT-2 toxins in cereals and cereal products.
Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 466/2001 [3] vahvistetaan deoksinivalenolin ja zearalenonin enimmäismäärät ja edellytetään viljassa ja viljatuotteissa esiintyvien fumonisiinien sekä T-2- ja HT-2-toksiinien enimmäismäärien vahvistamista vuodesta 2007 lähtien.
The maximum levels set for Fusarium toxins in cereal and cereal products take into account the toxicological evaluation, the outcome of the exposure assessment and the feasibility of achieving such levels.
Viljassa ja viljatuotteissa esiintyville Fusarium-toksiineille vahvistetuissa enimmäismäärissä on otettu huomioon toksikologinen arviointi, altistumisarvioinnin tulokset ja kyseisten enimmäismäärien saavutettavuus.
However, it is recognised that all efforts should be made to further reduce the presence of these Fusarium toxins in cereals and cereal products.
Kuitenkin todetaan, että olisi kaikin keinoin pyrittävä edelleen vähentämään Fusarium-toksiinien esiintymistä viljoissa ja viljatuotteissa.
As regards feed, Commission Recommendation 2006/576/EC of 17 August 2006 on the presence of deoxynivalenol, zearalenone, ochratoxin A, T-2 and HT-2 toxin and fumonisins in products intended for animal feeding [4] recommends increased monitoring for the presence of Fusarium toxins in cereals and cereal products intended for animal feeding and in compound feed and provides guidance values to be used in assessing the acceptability of compound feed and cereals and cereal products for animal feeding.
Kun on kyse rehusta, deoksinivalenolin, zearalenonin, okratoksiini A:n, T-2- ja HT-2-toksiinin ja fumonisiinien esiintymisestä eläinten ruokintaan tarkoitetuissa tuotteissa 17 päivänä elokuuta 2006 annetussa komission suosituksessa 2006/576/EY [4] suositellaan lisättäväksi seurantaa Fusarium-toksiinien esiintymisestä eläinten rehuissa ja rehuseoksissa käytettäväksi tarkoitetuissa viljoissa ja viljatuotteissa ja säädetään ohjearvoista, joita on käytettävä arvioitaessa rehuseosten ja viljojen ja viljatuotteiden hyväksyttävyyttä eläinten ruokintaan.
The presence of Fusarium toxins in products for animal feed can result in toxic effects in all animal species, affecting animal health, although the susceptibility varies considerably amongst animal species.
Eläinten rehuiksi tarkoitetuissa tuotteissa esiintyvät Fusarium-toksiinit voivat aiheuttaa myrkytysvaikutuksia kaikille eläinlajeille ja heikentää eläinten terveyttä, mutta herkkyys vaihtelee huomattavasti eri eläinlajien välillä.
In order to protect animal health and to avoid adverse effects on livestock production, it is also important to prevent and reduce as far as possible the presence of Fusarium toxins in cereals and cereal products for animal feeding.
Eläinten terveyden suojelemiseksi ja kotieläintuotantoon kohdistuvien kielteisten vaikutusten välttämiseksi on tärkeää ehkäistä ja vähentää mahdollisimman paljon Fusarium-toksiinien esiintymistä myös eläinten ruokintaan tarkoitetuissa viljoissa ja viljatuotteissa.
The cereal chain should therefore be encouraged to adopt good practices to prevent and reduce Fusarium toxin contamination and this should be achieved through application of the principles applied uniformly across the Community.
Viljan tuotantoketjuun kuuluvia tahoja olisi sen vuoksi kannustettava omaksumaan hyviä käytäntöjä, joilla voidaan ehkäistä ja vähentää Fusarium-toksiinien aiheuttamaa saastumista, ja siihen olisi pyrittävä soveltamalla samoja periaatteita kaikkialla yhteisössä.
The full implementation of the principles as set out in this Recommendation should result in a further reduction in contamination levels.
Tässä suosituksessa esitettyjen periaatteiden täysimääräisellä täytäntöönpanolla saastumista pitäisi pystyä vähentämään entisestään.
These principles take into account the ‘Code of Practice for the prevention and reduction of mycotoxin contamination in cereals, including annexes on ochratoxin A, zearalenone, fumonisins and trichothecenes (CAC/RCP 51-2003)’ adopted by the Codex Alimentarius Commission in 2003,
Näissä periaatteissa otetaan huomioon ”Code of Practice for the prevention and reduction of mycotoxin contamination in cereals, including annexes on ochratoxin A, zearalenone, fumonisins and trichothecenes (CAC/RCP 51-2003)”, jonka Codex Alimentarius -komissio on hyväksynyt vuonna 2003,
That the Member States should take into account the uniform principles set out in the Annex when adopting measures directed at operators in the cereal chain in order to control and manage contamination of cereals by Fusarium toxins.
että jäsenvaltiot ottavat huomioon liitteessä vahvistetut yhtenäiset periaatteet hyväksyessään viljan tuotantoketjuun kuuluville toimijoille suunnattuja toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on valvoa ja hallita Fusarium-toksiinien aiheuttamaa viljojen saastumista.
Report available on the Commission's website (DG Health and Consumer Protection) at http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf
Raportti on nähtävissä Euroopan komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/food/fs/scoop/task3210.pdf
OJ L 229, 23.8.2006, p. 7.
EUVL L 229, 23.8.2006, s. 7.
PRINCIPLES FOR THE PREVENTION AND REDUCTION OF FUSARIUM TOXIN CONTAMINATION IN CEREALS
FUSARIUM-TOKSIINIEN AIHEUTTAMAN VILJAN SAASTUMISEN EHKÄISEMIS- JA VÄHENTÄMISPERIAATTEET
Many species of Fusarium fungi, which are common in soil, can produce a number of different mycotoxins including the trichothecenes such as deoxynivalenol (DON), nivalenol (NIV), T-2 and HT-2 toxins and some other toxins such as zearalenone and fumonisins B1 and B2.
Maaperässä yleisinä esiintyvät Fusarium-sienilajikkeet pystyvät tuottamaan useita erilaisia trikotekeenien luokkaan kuuluvia mykotoksiineja kuten deoksinivalenolia (DON), nivalenolia (NIV), T-2- ja HT-2-toksiineja sekä eräitä muita toksiineja kuten zearalenonia ja fumonisiineja B1 ja B2.
Fusarium fungi are commonly found on cereals grown in the temperate regions of America, Europe and Asia.
Fusarium-sieniä tavataan yleisesti Amerikan, Euroopan ja Aasian lauhkeilla alueilla kasvatetussa viljassa.
Several of the toxin-producing Fusarium fungi are capable of producing two or more of these toxins to a varying degree.
Useat toksiinia tuottavat Fusarium-sienet pystyvät tuottamaan vaihtelevassa määrin kahta tai useampaa näistä toksiineista.
While the complete elimination of mycotoxin-contaminated commodities is not achievable at this time, the aim is to minimise the occurrence of these toxins through good agricultural practice.
Vaikka mykotoksiinien saastuttamia tuotteita ei tällä hetkellä ole mahdollista karsia pois kokonaan, tavoitteena on minimoida kyseisten toksiinien esiintymistapaukset hyvillä maatalouskäytännöillä.
The present principles for the prevention and reduction of Fusarium toxins aim to provide uniform guidance for all Member States to consider when attempting to control and manage contamination by these mycotoxins.
Fusarium-toksiinien ehkäisemis- ja vähentämisperiaatteiden tarkoituksena on antaa kaikille jäsenvaltioille yhtenäiset ohjeet, joiden pohjalta ne voivat toimia torjuessaan ja hallitessaan kyseisten mykotoksiinien aiheuttamaa saastumista.
In order for these principles to be effective, producers in each Member State need to consider these general principles in the light of their local crops, climate, and agronomic practices before attempting to apply them.
Jotta periaatteet toimisivat tehokkaasti, kunkin jäsenvaltion tuottajien on ennen näiden yleisten periaatteiden soveltamista mietittävä, miten heidän omat paikalliset viljelykasvinsa, ilmastonsa ja maatalouskäytäntönsä vaikuttavat niihin.
It is important for producers to realise that good agricultural practices (GAP) represent the primary line of defence in controlling the contamination of cereals by Fusarium toxins, followed by the implementation of good manufacturing practices (GMP) during the handling, storage, processing, and distribution of cereals for human food and animal feed.
Tuottajien on tärkeää huomata, että hyvä maatalouskäytäntö on ensisijainen tekijä torjuttaessa Fusarium-toksiinien aiheuttamaa viljojen saastumista, sen jälkeen tulee hyvien tuotantotapojen täytäntöönpano elintarvikkeeksi ja eläinten rehuksi tarkoitettujen viljojen käsittelyssä, varastoinnissa, jalostuksessa ja jakelussa.
In drawing up national codes of practice based on the general principles and producing specific codes of practice for individual cereal species will improve applicability, particularly for crops such as maize.
Yleisiin periaatteisiin perustuvien kansallisten toimintaohjeiden soveltuvuutta voidaan parantaa laatimalla erillisiä ohjeita yksittäisille viljalajeille, erityisesti sellaisille kuin maissi.
These principles describe factors that can lead to fungal infection, growth and toxin production in cereal crops at farm level and the methods for their control.
Näissä periaatteissa kuvataan tekijöitä, jotka edistävät tartuntaa, kasvua ja toksiinintuotantoa viljassa maatiloilla, sekä tapoja, joilla niitä voidaan torjua.
It must be emphasised that the planting, pre-harvest and post-harvest strategies for a particular crop will depend on the prevailing climatic conditions, taking into account the local crops and current production practices for that particular country or region.
On aiheellista korostaa, että kunkin viljelykasvin kylvöä, korjuuta edeltävää aikaa ja korjuun jälkeistä aikaa koskeviin suunnitelmiin vaikuttavat vallitsevat ilmasto-olosuhteet ja niissä on otettava huomioon paikalliset viljelykasvit sekä kyseisen maan tai alueen vallitsevat tuotantomenettelyt.
Therefore, all those involved in the supply chain should regularly carry out their own risk assessment to decide the extent of the measures to be taken to prevent or minimise contamination by Fusarium toxins.
Sen vuoksi kaikkien tuotantoketjuun kuuluvien tahojen olisi säännöllisesti tehtävä oma riskinarviointinsa, jonka perusteella päätetään Fusarium-toksiinien aiheuttaman saastumisen ehkäisemiseen ja vähentämiseen tarvittavien toimenpiteiden laajuudesta.
Such assessments are particularly appropriate in relation to the type of crop to be grown, such as wheat or maize.
Tällaiset arvioinnit ovat erityisen tarpeellisia kun on aikomus kasvattaa sellaisia viljoja kuten vehnää tai maissia.
The routes of infection and dynamics of toxin formation differ from crop to crop and are affected by agronomic factors.
Eri viljelykasvien infektioreitit ja toksiinin muodostumismekanismit ovat erilaisia ja niihin vaikuttavat viljelytekijät.
Cropping systems in which maize forms part of the rotation carry a high risk.
Viljelyjärjestelmät, joissa maissi on mukana viljelykierrossa, ovat erittäin riskialttiita.
Wheat and other cereals grown in these rotations or in close proximity to crops such as maize also need careful management and inspection.
Tällaisessa viljelykierrossa tai sellaiseen kuuluvien viljelykasvien välittömässä läheisyydessä kasvatettava vehnä ja muut viljat vaativat myös huolellista hallintaa ja tarkkailua.
The contamination of cereals by Fusarium toxins can be due to multiple factors.
Fusarium-toksiinien aiheuttama viljakasvien saastuminen voi johtua useista tekijöistä.
Good practices cannot control all such factors, for example weather conditions.
Hyvillä käytännöillä ei voida vaikuttaa kaikkiin tekijöihin, esimerkiksi sääolosuhteisiin.
Moreover, not all factors are of equal importance, and there may also be interactions among these different factors resulting in Fusarium toxin contamination.
Lisäksi kaikki tekijät eivät ole yhtä merkittäviä, ja myös eri tekijöiden yhteisvaikutus voi johtaa Fusarium-toksiinin aiheuttamaan saastumiseen.
It is therefore important to adopt an integrated approach addressing all possible risk factors in a reasoned way.
Sen vuoksi on tärkeää omaksua yhtenäinen lähestymistapa, jossa kaikkiin mahdollisiin riskitekijöihin puututaan harkitulla tavalla.
In particular, the accumulation of various risk factors has to be avoided, given the possible interactions amongst them.
Erityisesti on vältettävä useiden riskitekijöiden kasaantumista, koska niiden yhteisvaikutus on mahdollista.
It is also of major importance that experiences gained from previous years with the prevention and formation of Fusarium fungi and toxins are reported so that they can be used in determining the measures to be taken to prevent Fusarium formation in the following years.
On myös erittäin tärkeää, että Fusarium-sienten ja -toksiinien ehkäisemisestä ja muodostumisesta aiempina vuosina saaduista kokemuksista raportoidaan, jotta tietoja voidaan hyödyntää määriteltäessä toimenpiteitä, joita tarvitaan Fusarium-sienten muodostumisen ehkäisemiseksi tulevina vuosina.
Procedures should be in place to properly handle, through segregation, reconditioning, recall or redirection of use, cereal crops that may pose a threat to human and/or animal health.
Olisi oltava käytössä menettelyjä kuten erottelu, laadun parantaminen, markkinoilta poisto tai ohjaaminen toiseen käyttötarkoitukseen, joilla voidaan asianmukaisesti käsitellä ihmisten ja/tai eläinten terveydelle mahdollisesti vaaraa aiheuttavat viljaerät.
The principles set out below address the key factors for the control of Fusarium toxin contamination in the field.
Jäljempänä esitettävät periaatteet koskevat keskeisiä tekijöitä, joilla Fusarium-toksiinin aiheuttamaa tartuntaa voidaan torjua pelloilla.
The most important are: crop rotation, soil management, choice of variety or hybrid and correct fungicide use.
Tärkeimmät niistä ovat viljelykierto, maan hoito, lajikkeiden tai hybridien valinta ja sienitautien torjunta-aineiden asianmukainen käyttö.
RISK FACTORS TO BE TAKEN INTO ACCOUNT IN GOOD AGRICULTURAL PRACTICES (GAP)
HYVÄSSÄ MAATALOUSKÄYTÄNNÖSSÄ HUOMIOON OTETTAVAT RISKITEKIJÄT
CROP ROTATION
VILJELYKIERTO
Crop rotation is generally an effective way of reducing the risk of contamination depending on the fungal strain and crop variety.
Viljelykierto on yleisesti ottaen tehokas tapa vähentää saastumisriskiä, mutta tehokkuus vaihtelee eri sienilajikkeiden ja viljelykasvilajikkeiden mukaan.
It is very effective in reducing contamination for winter cereals in particular.
Erityisen tehokkaasti viljelykierrolla voidaan vähentää talviviljojen saastumista.
Crops other than grass which are not hosts to Fusarium species that affect cereals, such as potatoes, sugar beet, clover, alfalfa or vegetables, should be used in rotation to reduce the inoculum in the field.
Jotta mikrobien siirtyminen pelloilla vähenisi, viljelykierrossa olisi käytettävä nurmea lukuun ottamatta sellaisia viljelykasveja, jotka eivät ole viljoihin tarttuvien Fusarium-lajikkeiden isäntäkasveja, esimerkiksi perunaa, sokerijuurikasta, apilaa, sinimailasta tai vihanneksia.
The planting of consecutive crops of small grain cereals, such as wheat, should only be considered after an assessment of the risks of Fusarium infection has been undertaken.
Pienijyväisiä viljalajeja kuten vehnää ei pitäisi kylvää peräjälkeen, ellei Fusarium-tartunnan vaaraa ole arvioitu.
The significant interaction found between the previous crop and soil management has indicated the importance of host crop debris in the life-cycle of Fusarium head blight pathogens.
Edellisen sadon ja maan hoidon välinen merkittävä yhteys on osoittanut, kuinka tärkeä tekijä isäntäkasvin jäte on Fusarium-punahometta aiheuttavien patogeenien elämänkaaressa.
When wheat crops were grown following a crop, which is susceptible to Fusarium spp. such as maize or cereals, levels of DON were higher.
Kun vehnää kasvatettiin Fusarium spp.:n isäntäkasvin kuten maissin tai viljakasvien jälkeen, DON-pitoisuudet olivat korkeampia.
Particularly high DON concentrations were found where maize was the previous crop, since it is an alternative host for Fusarium graminearum, which is known to be a potent DON producer.
Erittäin suuria DON-kertymiä todettiin, kun maissi oli ollut edellinen viljelykasvi, sillä se on vaihtoehtoinen isäntäkasvi Fusarium graminearum -sienelle, jonka taas tiedetään tuottavan tehokkaasti DON:ia.
However, DON levels were significantly lower in wheat crops following a Fusarium susceptible crop where ploughing was practised, in comparison to wheat crops following a susceptible crop but with minimum cultivation.
Fusarium-isäntäkasvin jälkeen kasvatettujen vehnäsatojen DON-tasot olivat kuitenkin merkittävästi alhaisempia, jos pelto kynnettiin, verrattuna tapauksiin, joissa maata ei juurikaan muokattu ennen vehnän kasvattamista isäntäkasvin jälkeen.
CHOICE OF VARIETY/HYBRID
LAJIKKEEN TAI HYBRIDIN VALINTA
Choose the hybrids or varieties most suitable for the soil and climatic conditions and the agronomic practices normally used.
Olisi valittava sellaiset hybridit tai lajikkeet, jotka parhaiten soveltuvat maaperään ja ilmasto-olosuhteisiin ja tavanomaisiin maatalouskäytäntöihin.
This will reduce plant stress, making the crop less susceptible to fungal infection.
Tämä vähentää kasvien stressiä, jolloin sato ei ole niin altis sieni-infektiolle.
Only varieties recommended for use in a Member State or particular area within a Member State should be planted in that particular area.
Kullekin alueelle olisi kylvettävä ainoastaan sellaisia lajikkeita, joita suositellaan kyseisessä jäsenvaltiossa tai jäsenvaltion tietyllä alueella käytettäviksi.
Where they are available, grow seed varieties developed for resistance to seed-infecting fungi and insect pests.
Olisi kylvettävä jyvätauteja aiheuttaville sienille sekä tuhohyönteisille vastustuskykyisiksi kehitettyjä siemenlajikkeita, jos sellaisia on saatavissa.
The choice of variety for its tolerance to Fusarium infection should also be based on the infection risk.
Fusarium-tartunnalle vastustuskykyisen lajikkeen valinnan on myös perustuttava tartuntariskiin.
CROP PLANNING
VILJELYSUUNNITTELU
As far as practical, cropping should be planned to avoid climatic conditions that extend ripening in the field before harvest.
Sikäli kuin se on käytännössä mahdollista, viljely olisi suunniteltava niin, että ilmasto-olosuhteet eivät pidennä tuleentumisaikaa pellolla ennen sadonkorjuuta.
Drought stress also has to be considered as a risk factor for Fusarium infection.
Myös kuivuudesta aiheutuvaa stressiä on pidettävä Fusarium-tartunnalle altistavana riskitekijänä.
Avoid overcrowding of plants by maintaining the recommended row and intra-plant spacing for the species/varieties grown.
Vältä kylvämästä kasveja liian tiheään eli noudata viljeltävälle lajille ja lajikkeelle suositeltuja rivi- ja taimivälejä.
Information on plant spacing may be provided by seed companies.
Siemenyritykset voivat antaa tietoja kasveille sopivista istutusväleistä.
SOIL AND CROP MANAGEMENT
MUOKKAUS- JA VILJELYKÄYTÄNNÖT
Cultivation must pay due regard to the risks of erosion and to good land management.
Maan muokkauksessa on otettava asianmukaisesti huomioon eroosiosta johtuvat vaarat ja moitteeton maankäyttö.
Any practice resulting in the removal, destruction or burial of infected crop residues, such as ploughing, is likely to reduce the Fusarium inoculum for the following crop.
Kaikki menetelmät, joilla saastunut satojäte siirretään, tuhotaan tai peitetään, kuten kyntäminen, todennäköisesti vähentävät Fusarium-mikrobien siirtymistä seuraavaan satoon.
The soil should be cultivated to leave a rough surface or coarse seed bed to encourage the infiltration of water and minimise the risk of erosion of soil and associated nutrients.
Maata olisi muokattava siten, että sen pinta jää epätasaiseksi tai kylvöalusta karkeaksi, jotta vesi imeytyisi siihen paremmin ja maaperän ja sen ravinteiden eroosion riski olisi mahdollisimman pieni.
If ploughing is being considered, the optimum time for it in the rotation would be between two Fusarium susceptible crops.
Paras aika kyntöön on viljelykierrossa kahden Fusarium-sienille alttiin lajin välissä.
Please also refer to point 7.
Katso myös kohta 7.