natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [2] and having regard to their comments,
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti [2] ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
By letter of 19 September 2002, registered as received by the Secretariat-General of the Commission on 20 September 2002, Germany notified to the Commission the aforementioned aid scheme pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty.
Saksa ilmoitti 19 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä ja 20 päivänä syyskuuta 2002 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kyseessä olevasta tukiohjelmasta (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
Although Germany did not regard the measure as State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, the measure was notified for reasons of legal certainty.
Saksan mukaan toimenpide ei ollut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, mutta siitä ilmoitettiin oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä.
The case was registered as State aid No N 644/g/2002.
Toimenpide kirjattiin ilmoitettujen valtiontukien rekisteriin numerolla N 644/g/2002.
By letters of 9 October 2002, 17 January 2003, 30 June 2003 and 25 September 2003, the Commission requested additional information.
Komissio pyysi lisätietoja 9 päivänä lokakuuta 2002, 17 päivänä tammikuuta 2003, 30 päivänä kesäkuuta 2003 ja 25 päivänä syyskuuta 2003.
Germany replied by letters of 18 November 2002, 11 and 12 February 2003, 24 July 2003 and 30 October 2003.
Saksa toimitti tiedot 18 päivänä marraskuuta 2002, 11 ja 12 päivänä helmikuuta 2003, 24 päivänä heinäkuuta 2003 ja 30 päivänä lokakuuta 2003 päivätyillä kirjeillä.
By letter of 26 November 2003, Germany agreed with a request for the extension until 5 February 2004 of the two-month time-limit pursuant to Article 4(5) of Regulation (EC) No 659/1999 and submitted additional information.
Saksa hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 5 kohdan mukaisen kahden kuukauden määräajan pidentämisen 5 päivään helmikuuta 2004, ja toimitti lisätietoja.
By letter dated 18 February 2004, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.
Komissio ilmoitti Saksalle 18 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.
The Commission called on interested parties to submit their comments.
Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa asiasta.
It forwarded them to Germany by letter of 15 November 2004, giving it the opportunity to react.
Komissio toimitti 15 päivänä marraskuuta 2004 tämän kirjeen Saksan viranomaisille ja antoi näille tilaisuuden huomautusten esittämiseen.
However, Germany did not react to those comments.
Saksa ei kuitenkaan ottanut kantaa esitettyihin huomautuksiin.
Comments by Germany were received on 19 March 2004.
Saksa toimitti huomautuksensa 19 päivänä maaliskuuta 2004.
A meeting was held on 22 April 2004, following which Germany, after two reminders from the Commission dated 9 July and 9 September 2004, sent additional information by letter of 16 September 2004, registered as received on 22 September.
Komissio ja Saksan viranomaiset tapasivat 22 päivänä huhtikuuta 2004. Komissio pyysi kokouksen perusteella lisätietoja 9 päivänä heinäkuuta 2004 ja 9 päivänä syyskuuta 2004, ja Saksa lähetti ne 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi 22 päivänä syyskuuta 2004.
A further meeting was held on 16 December 2004, following which the German authorities, after a reminder from the Commission dated 14 February 2005, presented additional information and amended the measure by letters of 3 and 23 March 2005, registered as received the same day.
Toinen tapaaminen järjestettiin 16 päivänä joulukuuta 2004.
DESCRIPTION OF THE MEASURE
Komissio pyysi sen perusteella 14 päivänä helmikuuta 2005 lisätietoja. Saksa toimitti 3 ja 23 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä ja samana päivänä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä pyydetyt tiedot ja muutti ilmoitettua toimenpidettä. II TOIMENPITEEN KUVAUS
The measure is financed jointly by the Federal Government and the Länder.
Toimenpide rahoitetaan liittovaltion ja osavaltioiden yhteisin varoin.
It is administered by the Land governments, with the result that certain details of the measure are treated in a slightly different manner by the individual Länder.
Toimenpiteen hallinnosta vastaavat osavaltioiden hallitukset, joten tietyt yksityiskohdat ovat eri osavaltioissa poikenneet hieman toisistaan.
The public support is made available in the form of grants for the providers of the centres.
Valtiontuki myönnetään avustuksina keskuksista vastaaville tahoille.
It is equivalent to not more than 90 % of the construction or extension costs of the centres.
Tuki kattaa enintään 90 prosenttia keskusten rakennus- tai laajennuskustannuksista.
The financial support granted under the scheme is intended to benefit the providers.
Toimenpiteestä myönnetty rahoitustuki on käytettävä keskuksia hyödyttävällä tavalla.
This is not to be understood as meaning that the providers or the users would benefit from an aid intensity of up to 90 % of eligible costs.
Tarkoituksena ei ole se, että keskusten vastuuelimet tai keskusten käyttäjät saisivat tukea, joka kattaa 90 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista.
The measure applies both to Article 87(3)(a) and (c) areas and to non-assisted areas (accounting for about 5 % of the area covered by the measure).
Toimenpidettä sovelletaan sekä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisilla tukialueilla että niiden ulkopuolisilla alueilla (noin 5 prosenttia toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvista alueista).
The measure runs until 31 December 2006 and has an annual budget of some EUR 120 million.
Tukiohjelman voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006. Vuotuiset määrärahat ovat noin 120 miljoonaa euroa.
The measure is designed to provide certain facilities for small and medium-sized enterprises (SMEs).
Toimenpide on suunnattu pk-yrityksiin.
First, SMEs will be able to rent premises in a centre.
Pk-yritykset voivat ensiksikin vuokrata sen avulla toimitiloja keskuksista.
Moreover, SMEs in such centres will be able to avail themselves of services such as consultancy, accommodation searches and cooperation with, for example, universities and research institutes or networking with other enterprises.
Pk-yrityksille tarjotaan näissä keskuksissa myös erilaisia palveluja, kuten neuvontaa, tutkimuslaitteita ja yhteistyömahdollisuuksia esimerkiksi korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten kanssa. Ne voivat myös verkottua muiden yritysten kanssa.
However, SMEs will not be supported directly but within a more complex structure.
Pk-yrityksiä ei tueta suoraan, vaan monitahoisen järjestelyn kautta.
Germany will make financial resources available to the ‘providers’ in order to encourage them to construct and/or extend a building, i.e. an ‘industrial centre, a technology centre or an incubator centre’, so that facilities can be rented out and services provided to the users (SMEs).
Saksa antaa keskuksista vastaavien tahojen (jäljempänä ’vastuuelin’) käyttöön varoja, joilla niitä kannustetaan rakentamaan tai laajentamaan teollisuusalueita, teknologiakeskuksia ja yrityshautomoita. Tarkoituksena on, että nämä keskukset voivat tarjota käyttäjille eli pk-yrityksille toimitiloja ja palveluja.
The centres must be operated for at least 15 years.
Vastuuelinten on vastattava keskusten toiminnasta vähintään 15 vuotta.
The providers are normally municipalities or local authority associations but can also be public or private non-profit bodies.
Keskusten toiminnasta vastaavat elimet ovat yleensä kuntia tai kuntaliittoja, tai ne voivat olla myös julkisia tai yksityisiä voittoa tavoittelemattomia yhdistyksiä.
The centres are usually owner-operated or separate non-profit legal entities.
Keskukset ovat yleensä joko voittoa tavoittelemattomia kunnallisia laitoksia tai voittoa tavoittelemattomia erillisiä oikeushenkilöitä.
Incubator centres are intended for start-ups, mainly by micro enterprises.
Yrityshautomojen kohderyhmänä ovat vastaperustetut yritykset ja erityisesti mikroyritykset.
However, there are also hybrid centres.
Erilaiset yhdistelmämuodot ovat myös mahdollisia.
Especially where not all the premises available can be rented out to the target group, centres tend to attract other target groups.
Varsinkin silloin kun kaikkia tiloja ei saada vuokrattua tavoitellun tyyppisille yrityksille, keskukset houkuttelevat yleensä muita kohderyhmiä.
Thus, for instance, a technology centre could be used partly as a business centre.
Näin ollen esimerkiksi teknologiakeskuksia voidaan käyttää myös osittain yrityshautomoina.
SMEs using the services of the centres (the users) have to pay rental for the premises occupied by them and top-ups for the use of other facilities (such as laboratories or specialised equipment) and/or consultancy services, if available.
Keskusten palveluja hyödyntävät pk-yritykset (jäljempänä ’käyttäjät’) maksavat tiloista vuokraa ja lisämaksua muiden laitteiden (kuten laboratoriolaitteistot tai erityislaitteistot) ja/tai mahdollisten neuvontapalvelujen käytöstä.
The rental and/or the price for other facilities/services can be below the market price.
Vuokra ja/tai muista laitteistoista tai palveluista perittävä hinta voi olla markkinahintaa edullisempi.
The tenants can use the centres normally for five years (eight years in exceptional cases).
Vuokraajat voivat käyttää keskuksia tavallisesti viiden vuoden ajan (poikkeustapauksissa kahdeksan vuotta).
The following diagram illustrates how the measure works:
Seuraavassa kuviossa esitetään tukiohjelman toimintaperiaate:
Federal government/land
Liittovaltio/osavaltio
Provider of the centre
Keskuksen vastuuelin
Municipalities authority associations counties
Kunnat ja kuntaliitot
Provision of premises, research facilities, consultancy services by the centres
Keskukset tarjoavat, toimitiloja, tutkimuslaitteistoja ja neuvontapalveluja
Non-profit-making establishments
voittoa tavoittelemattomat yhteisöt
REASONS FOR INITIATING THE INVESTIGATION PROCEDURE
III SYYT TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
In its decision to initiate the formal investigation procedure, the Commission expressed doubts as to whether the measure was compatible with the common market as Germany had not provided sufficient information on several aspects, in particular whether State aid was involved at all levels of the measure and especially whether the providers of the centres and the SMEs using the services available at the centres benefited or whether the aid was passed on in its entirety to the SMEs.
Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio totesi epäilevänsä, ettei toimenpide sovellu yhteismarkkinoille, sillä Saksa ei ollut toimittanut riittävästi tietoja monista ohjelmaan liittyvistä seikoista. Erityisesti haluttiin selvitys siitä, ulottuivatko tuet kaikille toimenpiteen tasoille, ja ennen kaikkea siitä, hyötyivätkö sekä keskusten vastuuelimet että keskusten palveluja käyttävät pk-yritykset toimenpiteestä vai tuliko tuki kokonaan pk-yritysten hyväksi.
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
IV KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET
The ADT claimed that the services provided by the centres were not available on the market.
ADT huomautti, että keskusten tarjoamia palveluja ei ole saatavilla markkinoilla.
According to it, the services offered by the centres included consultancy services (formulation of business plans, support in obtaining start-up capital, etc.), short-term leases, cooperation and clustering with regional research establishments, universities or other enterprises, and research facilities within the centres (laboratories, specialised equipment, etc.).
ADT:n mukaan tarjottaviin palveluihin kuuluvat neuvontapalvelut (liiketoimintasuunnitelmien laatiminen, avustaminen alkupääoman hankkimisessa jne.), lyhytaikaiset vuokrasopimukset, yhteistyö ja yritysverkostojen muodostaminen tutkimuslaitosten, korkeakoulujen tai muiden yritysten kanssa sekä tutkimuslaitteistot (laboratoriot, erityislaitteistot jne.).
In addition, the ADT pointed out that approximately 90 % of start-ups in the centres survive for three years, a much better figure than that for start-ups elsewhere.
Lisäksi ADT mainitsi, että noin 90 prosenttia keskusten vastaperustetuista yrityksistä pysyy toiminnassa ensimmäiset kolme vuotta, mikä on muihin vastaperustettuihin yrityksiin verrattuna varsin paljon.
V. COMMENTS FROM GERMANY
V SAKSAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
In its original comments, Germany argued that the measure was aimed at rectifying market failure in the real estate sector, which was unable to provide start-ups in particular with facilities at prices they could afford.
Alustavissa huomautuksissaan Saksa toteaa, että toimenpiteellä pyritään tasapainottamaan markkinoiden riittämätöntä toimintaa kiinteistöalalla, joka ei pysty tarjoamaan varsinkaan vastaperustetuille yrityksille toimitiloja yrityksille mahdollisin hinnoin.
In Germany’s experience, the private market is reluctant to provide innovative start-ups with facilities as these firms are normally high-risk ventures.
Saksan mukaan yksityisillä markkinoilla epäröidään tarjota toimitiloja vastaperustetuille innovatiivisille yrityksille, sillä niiden toimintaan liittyy suuri riski.
In addition, small scale facilities are not apparently available on the market.
Tämän lisäksi markkinoilla ei selvästikään ole tarjolla pieniä toimitiloja.
Germany also claimed that all the aid would benefit the users of the centres.
Saksa toteaa lisäksi, että kaikki tuki hyödyttää vain keskuksia.
As regards the aid element for the users, it first stated that the aid intensity for the users would not exceed 10 % to 20 % of the comparable market prices.
Saksa totesi aluksi käyttäjille tarkoitetusta tukiosasta, että käyttäjätason tuki-intensiteetti on enintään 10–20 prosenttia vertailukelpoisesta markkinahinnasta.
However, in its letter of 22 September 2004, it commented that market prices normally would be paid by the users (prices at the lower-end of the market price scale) and that, in any case, the aid granted would be below EUR 100000 over a period of three years (up to EUR 23000 per user each year over a five-year period).
Sitä vastoin 22 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään Saksa mainitsee, että käyttäjät maksavat tavanomaisen markkinahinnan (hinnat ovat markkinahinta-asteikon alapäässä) ja että tuen määrä on aina alle 100000 euroa kolmen vuoden aikana (enintään 23000 euroa vuodessa käyttäjää kohden viiden vuoden aikana).
Germany enclosed comments from each Land some of which referred to studies describing the positive effects for users and the positive regional effects of the centres.
Saksa on toimittanut kaikkien osavaltioiden huomautukset. Niissä viitataan mm. tutkimuksiin, joissa kuvaillaan keskusten myönteisiä vaikutuksia käyttäjiin ja aluekehitykseen.
Until then, Germany had not undertaken to comply with all the conditions of Commission Regulation (EC) No 69/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to de minimis aid [4], and in particular Article 3 on cumulation and monitoring.
Kyseiseen ajankohtaan mennessä Saksa ei ollut sitoutunut soveltamaan kaikkia EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 [4] mukaisia edellytyksiä eikä varsinkaan sen 3 artiklan säännöksiä, jotka koskevat tuen kasautumista ja valvontaa.
Finally, in their most recent comments and in particular by letter of 3 March 2005, Germany amended the initial notification presented and undertook to apply Article 5 of Commission Regulation (EC) No 70/2001 of 12 January 2001 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises [5] in respect of aid for consultancy grants for SMEs using the centres.
Viimeisissä huomautuksissaan ja etenkin 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään Saksa on muuttanut alkuperäistä ilmoitustaan. Se on sitoutunut noudattamaan EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 [5] 5 artiklaa tukiin neuvontapalveluille, jotka on suunnattu keskuksia käyttäville pk-yrityksille.
It also undertook to apply Regulation (EC) No 69/2001 to any other support measures for SMEs using the centres, and in particular for the renting of premises and laboratories and for the use of research facilities or other items of equipment.
Tämän lisäksi Saksa on sitoutunut soveltamaan asetusta (EY) N:o 69/2001 kaikkiin muihin pk-yrityksille suunnattuihin tukitoimenpiteisiin, erityisesti toimitilojen ja laboratorioiden vuokraamiseen sekä tutkimuslaitteistojen tai muiden laitteistojen käyttöön.
Although the aid was exempt under the Regulations, Germany requested a definitive Commission decision for reasons of legal certainty.
Vaikka tuet on vapautettu kyseisten asetusten nojalla, Saksa on pyytänyt oikeusvarmuuden takaamiseksi komissiota tekemään lopullisen päätöksen asiassa.
ASSESSMENT OF THE MEASURE
VI TOIMENPITEEN ARVIOINTI
The Commission has assessed the measure in the light of Article 87 et seq. of the EC Treaty and Article 61 et seq. of the EEA Agreement as well as in the light of Regulations (EC) No 69/2001 and (EC) No 70/2001.
Komissio on arvioinut toimenpidettä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen sekä asetusten (EY) N:o 69/2001 ja (EY) N:o 70/2001 nojalla.
Presence of State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki
In order to assess the measure under the State aid rules of the EC Treaty, it has to be ascertained first whether it constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Arvioitaessa toimenpidettä EY:n perustamissopimukseen sisältyvien valtiontukimääräysten perusteella on aluksi tutkittava, onko tarkasteltava toimenpide EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
According to Article 87(1), any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods is, insofar as it affects trade between Member States, incompatible with the common market.
Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
The concept of State aid applies to any direct or indirect advantage financed out of State resources and granted by the State itself or by entities acting by virtue of powers conferred on it by the State.
Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta.
A measure is deemed to constitute State aid if it meets all the criteria of Article 87(1).
Valtiontueksi katsotaan toimenpide, joka täyttää kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt kriteerit.
In the case of measures in the form of a grant or a loan, it is normally obvious which enterprise is potentially the beneficiary for the purpose of assessing whether State aid is involved.
Arvioitaessa, onko kyse valtiontuesta, tukena tai lainana myönnettyjen toimenpiteiden kohdalla on yleensä ilmeistä, mitä yritystä mahdollisesti suositaan.
However, the measure under consideration is more complex as the German authorities create incentives for one group of market participants (the providers) in order to support another group (the users).
Tarkasteltava toimenpide on kuitenkin monimutkaisempi, sillä Saksan viranomaiset ovat kannustaneet tiettyä markkinatoimijoiden ryhmää (keskusten vastuuelimiä) tukemaan toista ryhmää (käyttäjiä).
In addition, the measure creates a third group of potential market participants (the centres) which exist separately from the providers and users.
Tämän lisäksi toimenpiteellä luodaan kolmas mahdollisten markkinatoimijoiden ryhmä (keskukset), joka on keskusten vastuuelimistä ja käyttäjistä riippumaton.
Even if Germany intends only to confer benefits on the users, entities at all three levels may be beneficiaries of State aid.
Vaikka Saksan tarkoituksena olisikin ollut tarjota etuja käyttäjille, tuensaajia voivat olla kaikilla kolmella tasolla toimivat yritykset.
The existence of State aid within the meaning of Article 87(1) EC Treaty should therefore be assessed at the three different levels: the providers, the centres and the users.
Tämän vuoksi on arvioitava kolmella eri tasolla – eli vastuuelinten, keskusten ja käyttäjien tasolla – sitä, onko kyseessä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.
First level: The providers
Ensimmäinen taso: Keskusten vastuuelimet
t is not contested that the measure will be funded out of State resources.
On kiistatonta, että toimenpide rahoitetaan valtion varoin.
The percentage of State aid depends on whether the provider is a municipality, an association of local authorities or a public or private non-profit body.
Valtion myöntämän tuen osuus riippuu siitä, onko keskuksen vastuuelin kunta tai kuntaliitto vai julkinen tai yksityinen voittoa tavoittelematon yhteisö.
In the first case, the centre is built with 100 % financing from State resources (up to 90 % from Federal and Land authorities and at least 10 % from local authorities or local authority associations).
Ensimmäisessä tapauksessa keskus rakennetaan kokonaisuudessaan valtion varoin (90 prosenttia liittovaltion ja osavaltioiden rahoitusta ja vähintään 10 prosenttia kunnan tai kuntaliiton rahoitusta).
However, if a non-profit body is involved, it has to provide at least 10 % of the financing, with the State providing the remaining amount (up to 90 %).
Jos voittoa tavoittelematon yhteisö osallistuu hankkeeseen, sen on sen sijaan hankittava vähintään 10 prosenttia rahoituksesta ja loput (enintään) 90 prosenttia rahoittaa valtio.
However, the actual beneficiaries of the aid are SMEs; the State resources are necessary to cover the eligible costs of the construction of the building and in no way reflect the level of the aid granted to the SMEs.
Varsinaisia edunsaajia ovat kuitenkin pk-yritykset. Valtion varat ovat tarpeen kattamaan rakentamisesta aiheutuvat tukikelpoiset kustannukset, mutta tällä perusteella ei kuitenkaan voida arvioida pk-yrityksille myönnettyjen tukien määrää.
The providers of the centres fall into two groups: (1) municipalities, local authority associations and public enterprises belonging to them, and (2) public or private non-profit bodies such as universities or research establishments.
Vastuuelimiä on kahta seuraavaa päätyyppiä: 1) kunnat tai kuntaliitot taikka niiden omistamat julkiset yritykset ja 2) julkiset tai yksityiset voittoa tavoittelemattomat yhteisöt kuten korkeakoulut tai tutkimuslaitokset.
Irrespective of the legal status of the operators and the fact that they are non-profit bodies, the Commission, as in its Decision 98/353/EC of 16 September 1997 on State aid for Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH [6], considers that the providers can be regarded as undertakings within the meaning of Article 87(1) if they carry out an economic activity on the market.
Keskuksen vastuuelimen oikeudellisesta muodosta ja voittoa tavoittelemattomasta toiminnasta riippumatta komissio katsoo, kuten se jo totesi valtiontuesta Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH yritykselle 16 päivänä syyskuuta 1997 tekemässään päätöksessä 98/353/EY [6], että keskusten vastuuelimiä on pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä, jos ne harjoittavat taloudellista toimintaa markkinoilla.