natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It will facilitate the various national and international actors to cooperate and coordinate in order to avoid unnecessary duplication and to explore synergies wherever possible.
Lisäksi se edistää eri kansallisten ja kansainvälisten toimijoiden yhteistyötä ja toimien koordinointia, jotta nämä voivat välttää tarpeettomat päällekkäisyydet ja hyödyntää synergiaa aina kun se on mahdollista.
It will be aimed at filling capability gaps and will provide clear added-value to security needs in Europe.
Sen tavoitteena on valmiuksia koskevien puutteiden korjaaminen, ja se antaa selkeää lisäarvoa Euroopan turvallisuustarpeiden osalta.
The respect of privacy and civil liberties will be a guiding principle throughout the theme.
Koko aihealueen tutkimuksen johtavana periaatteena on yksityisyyden ja kansalaisvapauksien kunnioittaminen.
It will not work on any technology for lethal and/or destructive weapons.
Aihealueessa ei käsitellä tappaviin ja/tai tuhoaseisiin liittyvää teknologiaa.
The special requirements concerning confidentiality are to be enforced but the transparency of research findings is not to be unnecessary restricted.
Luottamuksellisuutta koskevien erityisvaatimusten noudattaminen on varmistettava, mutta samalla on vältettävä tutkimustulosten julkistamisen tarpeetonta rajoittamista.
In addition, areas are to be identified that permit the present transparency of research findings.
Lisäksi on määritettävä alat, joilla tutkimustulosten julkistaminen nykyiseen tapaan on mahdollista.
These non-defence activities at Community level will address four civil security mission areas which have been identified in response to specific challenges of high political relevance and European added-value with regard to threats and potential security incidents, and three areas of cross-cutting interest.
Näissä puolustukseen liittymättömissä yhteisön tason toimissa tarkastelun kohteeksi on valittu neljä siviiliturvallisuuteen liittyvää tehtäväaluetta. Tehtäväalueet liittyvät politiikan kannalta merkittäviin uhkiin ja potentiaalisiin turvallisuutta vaarantaviin tapahtumiin, ja niistä saadaan runsaasti lisäarvoa Euroopan tasolla.
Each mission area covers six phases which vary in time and emphasis.
Lisäksi on yksilöity kolme monialaista tehtäväaluetta.
These six phases are: identify (incident-related), prevent (threat-related), protect (target-related), prepare (operation-related), respond (crisis-related) and recover (consequence-related); they describe what efforts to undertake in the respective phases.
Jokainen tehtäväalue käsittää kuusi ”vaihetta”, joiden kesto ja painotus vaihtelevat. Nämä vaiheet ovat (suluissa on mainittu, mihin osatekijään vaiheessa keskitytään): yksilöinti (tapahtuma), ehkäisy (uhka), suojaaminen (kohde), varautuminen (toimet), reagointi (kriisi) ja vahinkojen korjaaminen (seuraukset).
The first four phases refer to efforts of avoiding an incident and mitigating its potential negative impacts, the last two refer to efforts of coping with the incident situation and longer-term consequences.
Vaiheiden nimet kuvaavat, mitä kussakin vaiheessa tehdään. Ensimmäiset neljä vaihetta liittyvät tapahtuman välttämiseen tai sen mahdollisten vahingollisten vaikutusten lieventämiseen.
For each phase of the individual mission areas, a specific group of capabilities becomes relevant which those responsible for the security of the citizens need to possess in order to effectively cope with threats and incidents.
Viimeiset kaksi puolestaan liittyvät toimintaan tapahtuman yhteydessä sekä sen pidempiaikaisten seurausten hoitoon. Kunkin yksittäisen tehtäväalueen kukin vaihe edellyttää tiettyjä valmiuksia, jotka kansalaisten turvallisuudesta vastaavilla on oltava, jotta he pystyvät suoriutumaan tehokkaasti uhkista ja tapahtumista.
The capabilities indicate how the efforts would be undertaken and will in several cases contribute to more than one phase and/or mission area.
Valmiuksiin kuuluu tieto siitä, miten toiminnot on suoritettava, ja monissa tapauksissa samoja valmiuksia tarvitaan useammassa kuin yhdessä vaiheessa ja/tai useammalla kuin yhdellä tehtäväalueella.
Acquiring the capabilities is based on a combination of knowledge, technologies and organisational measures.
Valmiuksia luotaessa on yhdistettävä tietämystä, teknologioita ja organisointitoimenpiteitä.
This theme will also address ways of ensuring an effective connection between the enhanced knowledge and technologies, better use of common ICT-systems in the fields of different operations, and processes developed and their actual implementation by the various end-users, in order to achieve improvements in European security capabilities.
Tässä aihealueessa käsitellään myös tapoja varmistaa vahvistettujen tietämyksen ja teknologioiden, eri operaatioissa käytettävien yhteisten tieto- ja viestintäteknologisten järjestelmien paremman hyväksikäytön ja kehitettyjen prosessien välinen tehokas yhteys ja niiden tosiasiallinen täytäntöönpano eri loppukäyttäjien keskuudessa, jotta Euroopan turvallisuusvalmiuksia voidaan parantaa.
Research will in particular focus on filling capability gaps by developing technologies and skills required by the specific mission area and identified by a ‘top-down’ approach guided by a dialogue with end-users, in conformity with objectives and priorities.
Tutkimuksessa keskitytään erityisesti korjaamaan valmiuksia koskevia puutteita kehittämällä teknologioita ja osaamista, joita tietty tehtäväalue edellyttää ja jotka yksilöidään soveltamalla ylhäältä alas -lähestymistapaa loppukäyttäjien kanssa käydyn vuoropuhelun pohjalta, samalla kun noudatetaan tavoitteita ja painopisteitä.
As end-users of the security research, public authorities, the private sector and EU citizens will be fully involved in the identification of the security research requirements to be addressed.
Viranomaiset, yksityinen sektori ja EU:n kansalaiset osallistuvat turvallisuustutkimuksen loppukäyttäjinä kaikilta osin käsiteltävien turvallisuustutkimusvaatimusten yksilöimiseen.
A ‘System Analysis’ approach will be adopted to conduct an analysis of civil security gaps and their R & D requirements in each mission area.
Otetaan käyttöön järjestelmäanalyysiin perustuva lähestymistapa, jota noudattaen analysoidaan siviiliturvallisuuden puutteet ja niiden tutkimus- ja kehitysvaatimukset kullakin tehtäväalueella.
The activities will include the analysis of the security requirements of civil business.
Toimiin sisältyy siviilialan turvallisuusvaatimusten analysoiminen.
This identification of research requirements should be continuously an important element of research under this Theme.
Tämän tutkimusvaatimusten yksilöimisen olisi oltava jatkuvasti tärkeä osa tällä aihealueella tehtävää tutkimusta.
This capability gap driven approach will be complemented by a ‘bottom-up’ approach which scopes and examines technologies in order to assess how they could be utilised to enhance European security.
Valmiuksia koskeviin puutteisiin perustuvaa lähestymistapaa täydennetään alhaalta ylös -lähestymistavalla, jossa tarkastellaan teknologioita sen arvioimiseksi, miten niitä voitaisiin käyttää Euroopan turvallisuuden parantamiseksi.
An important aspect is to draw on the excellence of the supply side (e.g. industry, universities, research centres) to bring forward innovative security solutions.
Tärkeä seikka on hyödyntää toimittajapuolen (esimerkiksi teollisuus, yliopistot, tutkimuskeskukset) asiantuntemusta innovatiivisten turvallisuusratkaisujen esiin tuomiseksi.
Research will be multidisciplinary and mission-oriented, it will range from technology and methodology development, to technology and systems integration, demonstration and validation.
Tutkimus on luonteeltaan monitieteistä ja tehtävälähtöistä, ja se ulottuu teknologian ja menetelmien kehittämisestä aina teknologian ja järjestelmien integrointiin, demonstrointiin ja validointiin asti.
A multi-purpose nature of technologies is encouraged to maximise the scope for their application, and to foster cross-fertilisation and take-up of available and evolving technologies for the civil security sector.
Tutkimuksella pyritään edistämään monikäyttöteknologioiden kehittämistä, jotta voitaisiin maksimoida teknologioiden sovellusmahdollisuudet. Lisäksi edistetään eri alojen välistä hedelmällistä vuorovaikutusta sekä käytettävissä olevien ja kehittyvien teknologioiden käyttöönottoa siviiliturvallisuuden alalla.
The Security Research theme will aim at preparing medium to long-term effective solutions which are sufficiently adaptable and innovative to defy relevant threats.
Turvallisuustutkimuksen aihealueen tavoitteena on kehittää keskipitkän ja pitkän aikavälin tehokkaita ratkaisuja, jotka ovat riittävästi mukautettavissa ja riittävän innovatiivisia asiaankuuluvien uhkien torjumiseksi.
It will also complement and integrate the technology- and more systems-oriented research relevant to civil security which is carried out in other themes.
Se myös täydentää ja hyödyntää muilla aihealueilla tehtävää, siviiliturvallisuuden kannalta olennaista teknologia- ja järjestelmälähtöisempää tutkimusta.
Security research needs specific implementation rules to take into account its special nature with the aim of protecting sensitive information related to security, and to providing sufficient information on the results for the Member States and end-users.
Turvallisuustutkimus tarvitsee erityisiä täytäntöönpanosääntöjä sen erityisluonteen huomioon ottamiseksi, jotta voitaisiin suojata turvallisuuteen liittyviä arkaluonteisia tietoja ja antaa riittävät tiedot tuloksista jäsenvaltioille ja loppukäyttäjille.
Research will be focused exclusively on civil security applications.
Tutkimuksessa keskitytään yksinomaan siviiliturvallisuuden sovelluksiin.
Recognising that there are areas of dual use technology relevant to both civilian and military applications, a suitable framework will be established to coordinate with the activities of the European Defence Agency (EDA).
Koska osa teknologiasta on kaksikäyttöistä ja soveltuu sekä siviili- että sotilassovelluksiin, luodaan sopivat järjestelyt työn koordinoimiseksi Euroopan puolustusviraston (EDA) toimien kanssa.
Moreover, to provide mutual information and to avoid unnecessary duplication of funding a coordination of security research with other activities at national and European level will be established.
Lisäksi turvallisuustutkimusta koordinoidaan muiden kansallisella ja Euroopan tasolla toteutettujen toimien kanssa tietojen vastavuoroiseksi toimittamiseksi ja rahoituksen tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi.
Activities will address the following mission areas:
Toimia toteutetaan seuraavilla tehtäväalueilla:
Security of citizens: Activities will concentrate on threat aspects of potential incidents of a transnational importance, such as offenders, equipment and resources used by them or as mechanisms of attack.
Kansalaisten turvallisuus: Toimissa keskitytään kansainvälisesti merkittävien, potentiaalisten vahinkoa aiheuttavien tekojen muodostaman uhan eri osatekijöihin, kuten rikoksen-/ vahingontekijöihin ja näiden käyttämiin laitteisiin ja resursseihin tai hyökkäysten mekanismeihin.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘identify’, ‘prevent’ and ‘prepare’ and ‘respond’.
Tätä tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin ”yksilöinti”, ”ehkäisy”, ”varautuminen” ja ”reagointi”.
The ambition is both to avoid an incident and to mitigate its potential consequences.
Tavoitteena on yhtäältä välttää vahinkoa aiheuttavat tapahtumat ja toisaalta lieventää niiden mahdollisia seurauksia.
To build up the required capabilities with the aim of providing civil protection, including bio-security and protection against risks arising from crime and terrorist attacks, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear, CBRN) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, explosives, agents B or C, individuals or groups, suspect behaviour), identification and authentification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; CBRN protection, control of intentionally released biological and chemical agents; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large-scale events, etc.), neutralisation (e.g. missiles, communications, vehicles, non-destructive systems) and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing.
Jotta voitaisiin rakentaa tarvittavat valmiudet pelastuspalvelun tarjoamiseksi, mukaan lukien bioturvallisuus ja suojautuminen rikosten ja terrori-iskujen aiheuttamilta vaaroilta, keskitytään seuraaviin kysymyksiin: uhkan, esimerkiksi kemiallisen, biologisen, säteilyyn tai ydinaineisiin liittyvän (CBRN), tiedostaminen (jossa olennaisia osatekijöitä ovat muun muassa tietojen kerääminen, kokoaminen, hyödyntäminen ja jakaminen sekä muiden varoittaminen); havaitseminen (esim. vaaralliset aineet, räjähteet, pernaruttoitiöt, kemialliset taisteluaineet, yksilöt tai ryhmät, epäilyttävä käytös); yksilöinti ja tunnistaminen (esim. henkilöt, aineiden tyyppi ja määrä); ehkäisy (esim. pääsyn ja liikkumisen rajoittaminen sekä taloudellisten resurssien osalta taloudellisten rakenteiden valvonta); varautuminen (esim. riskien arviointi, suojaaminen CBRN:ltä, tahallisesti levitettyjen biologisten ja kemiallisten aineiden torjunta, strategisten reservien, kuten henkilöstön, osaamisen, tarvikkeiden ja kulutushyödykkeiden riittävyyden arviointi sellaisten tapahtumien varalta, joilla on mittavia vaikutuksia); terroritekojen ja rikosten vaikutusten poistaminen (esimerkiksi ohjukset, viestintä, ajoneuvot, tuhoa aiheuttamattomat järjestelmät) ja rajoittaminen; tietojenkäsittely lainvalvonnassa. Infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten turvallisuus.
Security of infrastructures and utilities: Activities will concentrate on targets of an incident or disaster of transnational importance, examples for infrastructures include large-scale event sites, significant sites of political (e.g. parliament buildings) or symbolic (e.g. particular monuments) value and utilities being those for energy (including oil, electricity, gas), water, transport (including air, sea, land), communication (including broadcasting), financial, administrative, public health, etc. A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘protect’ but also ‘prepare’.
Toimissa keskitytään tarkastelemaan kansainvälisesti merkittävien vahingollisten tekojen tai suuronnettomuuksien kohteita, esimerkiksi infrastruktuurin osalta suurten tilaisuuksien tai tapahtumien tapahtumapaikkoja, poliittisesti tai symbolisesti arvokkaita kohteita (kuten parlamenttirakennukset tai monumentit) sekä yleishyödyllisiä kohteita, kuten energialaitoksia (öljy-, sähkö-, kaasu-), vesihuoltojärjestelmiä, liikennejärjestelmiä (ilma-, vesi-, maa-), viestintäjärjestelmiä (kuten lähetysjärjestelmät), rahoituslaitoksia, hallinnon laitoksia, julkisen terveydenhuollon laitoksia jne. Tätä tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin ”suojaaminen” ja ”varautuminen”.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: analysing, modelling and assessing vulnerabilities of physical infrastructure and its operations; securing existing and future public and private critical networked infrastructures, systems and services with respect to their physical, logical and functional side; control and alert systems to allow for quick response in case of an incident; protection against cascading effects of an incident, defining and designing criteria to build new secure infrastructures and utilities.
Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin: fyysisen infrastruktuurin ja sen toimintojen haavoittuvuustekijöiden analysointi, mallintaminen ja arviointi; olemassa olevien ja tulevaisuudessa käyttöön otettavien julkisten ja yksityisten kriittisten verkotettujen infrastruktuurien, järjestelmien ja palvelujen fyysinen, looginen ja toiminnallinen turvaaminen; valvonta- ja hälytysjärjestelmät, jotka mahdollistavat nopean reagoinnin vahingollisten tapahtumien yhteydessä; suojaaminen tapahtuman kerrannaisvaikutuksilta; perusteiden määrittely ja määrittäminen uusien turvallisten infrastruktuurien ja yleishyödyllisten laitosten rakentamiseksi.
Intelligent surveillance and border security: Activities will deal with issues relevant to all the consecutive tiers of European border security strategy, starting with visa application procedures in embassies and consular posts (first level), cross-border cooperation (second level), measures at the border crossing points at land borders, harbours and airports as well as between the border crossing points at green and blue borders (third level) and finally activities inside the European external borders (fourth level) such as exchange of information, compensatory measures, Schengen Information System (SIS), Judicial and Police, Customs and Border Guard cooperation (PCB).
Älykäs valvonta ja rajaturvallisuus: Toimissa keskitytään kysymyksiin, jotka ovat merkittäviä Euroopan rajaturvallisuusstrategian kaikkien peräkkäisten tasojen kannalta; nämä tasot ovat viisumihakemusmenettelyt suurlähetystöissä ja konsuliedustustoissa (ensimmäinen taso), rajat ylittävä yhteistyö (toinen taso), toimenpiteet rajanylityspaikoilla maarajoilla, satamissa ja lentokentillä sekä rajanylityspaikkojen välillä vihreillä ja sinisillä rajoilla (kolmas taso) ja toimet Euroopan ulkorajojen sisäpuolella (neljäs taso) kuten tietojenvaihto, korvaavat toimenpiteet, Schengenin tietojärjestelmä (SIS) sekä oikeus- ja poliisiviranomaisten, tulliviranomaisten ja rajavartiolaitoksen yhteistyö.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘identify’, ‘prevent’ and ‘protect’.
Tätä tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin ”yksilöinti”, ”ehkäisy” ja ”suojaaminen”.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: enhancing the effectiveness and efficiency of all security relevant systems, equipment, tools and processes used at border crossing points (e.g. identification of accessing people, non-invasive detection of people and goods, tracking of substances, sampling, spatial recognition including data capture and analysis, etc.); improving the security of Europe's land and sea borders (e.g. through non-invasive and underwater detection of vehicles, tracking of vehicles, spatial recognition including data capture and analysis, surveillance, remote operations, etc.); maritime security; assessment and management of (illegal) migration flows.
Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin: kaikkien rajanylityspaikoilla käytettävien turvallisuusjärjestelmien, -laitteiden, -välineiden ja -prosessien toimivuuden ja tehokkuuden parantaminen (tutkimusaiheita ovat esim. rajanylittäjien henkilöllisyyden toteaminen, ei-invasiiviset henkilöiden ja tavaroiden tarkastusmenetelmät, aineiden seuranta, näytteenotto, spatiaalinen tunnistaminen, mukaan luettuina tiedon keruu ja analysointi, jne.); Euroopan maa- ja merirajojen turvallisuuden parantaminen (esim. ei-invasiivinen ja vedenalainen ajoneuvojen ja alusten tunnistus, ajoneuvojen seuranta, spatiaalinen tunnistaminen, mukaan luettuina tiedon keruu ja analysointi, valvonta, etäoperointi jne.); merenkulun turvatoimet; (laittoman) muuttoliikkeen arviointi ja hallinta.
A suitable framework will be established to coordinate with the activities of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders.
Otetaan käyttöön soveltuvat puitteet työn koordinoimiseksi Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston toimien kanssa.
Restoring security and safety in case of crisis: Activities will focus on technologies providing an overview of, and support for diverse emergency management operations, such as in civil protection (including natural disasters and industrial accidents), humanitarian aid and rescue tasks.
Turvallisuuden palauttaminen kriisitilanteessa: Toimissa keskitytään teknologioihin, joiden avulla saadaan yleiskuva erilaisista hätätilanteiden hallintaan liittyvistä toiminnoista ja voidaan tukea niitä, kuten pelastuspalvelu (muun muassa luonnonkatastrofien ja teollisuusonnettomuuksien yhteydessä), humanitaariset tehtävät ja pelastustehtävät.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘prepare’, ‘respond’ and ‘recover’.
Tätä tehtäväaluetta varten tarvitaan joukko valmiuksia, joista monet liittyvät ensisijaisesti vaiheisiin ”varautuminen”, ”reagointi” ja ”vahinkojen korjaaminen”.
The ambition is to mitigate the consequences of the incident.
Tavoitteena on lieventää vahinkoa aiheuttavien tapahtumien seurauksia.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: general organisational and operational preparedness to cope with security incidents (e.g. inter-organisational coordination and emergency communication, assessment of strategic reserves, strategic inventories, etc.), crisis management (e.g. integrated means of alert and management, assessment of the incident and priority requirements, integration of heterogeneous actors and resources, evacuation and isolation, neutralisation and containment of effects of terrorist attacks and crime, etc.), intervention in hostile environment, emergency humanitarian aid and the management of the consequences and cascading effects of a security incident (e.g. the functioning of the public healthcare system, business continuity, confidence building measures, restoring the disrupted or destroyed functioning of society, etc.).
Tarvittavien valmiuksien rakentamiseksi keskitytään seuraaviin kysymyksiin: yleinen organisatorinen ja operatiivinen valmius turvallisuutta vaarantavien tapahtumien varalta (esim. organisaatioiden välinen koordinointi ja hätäviestintä, strategisten reservien arviointi, valmiusvarastot jne.), kriisinhallinta (esim. yhdennetyt hälytys- ja hallintakeinot, tapahtuman arviointi ja sen edellyttämien toimenpiteiden priorisointi, heterogeenisten toimijoiden ja voimavarojen yhdentäminen, evakuointi ja eristäminen, terroritekojen ja rikosten vaikutusten poistaminen tai rajoittaminen jne.), toiminta vihamielisessä ympäristössä, humanitaarinen hätäapu ja turvallisuutta vaarantavan tapahtuman seurausten ja kerrannaisvaikutusten hallinta (esim. julkisen terveydenhuoltojärjestelmän toiminnan turvaaminen, yritysten toiminnan jatkuvuuden varmistaminen; luottamusta rakentavat toimenpiteet, yhteiskunnan keskeytyneiden tai tuhoutuneiden toimintojen palauttaminen jne.).
The above areas will be supported by activities in the following areas of cross-cutting interest:
Edellä selostetuilla alueilla toteutettavia toimia tuetaan seuraavien monialaisten aihealueiden toimilla: