natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society, Member States should: 1. encourage the widespread use of ICT in public services, SMEs and households; 2. fix the necessary framework for the related changes in the organisation of work in the economy; 3. promote a strong European industrial presence in the key segments of ICT; 4. encourage the development of strong ICT and content industries, and well-functioning markets; 5. ensure the security of networks and information, as well as convergence and interoperability in order to establish an information area without frontiers, and 6. encourage the deployment of broad band networks, including for the poorly served regions, in order to develop the knowledge economy.
Tieto- ja viestintätekniikan leviämisen ja tehokkaan käytön edistämiseksi sekä osallistavan tietoyhteiskunnan luomiseksi jäsenvaltioiden olisi 1. kannustettava tieto- ja viestintätekniikan käyttämiseen laajalti julkisissa palveluissa, pk-yrityksissä ja kotitalouksissa; 2. vahvistettava tarpeelliset puitteet tätä vastaaville työn uudelleenorganisoinnille talouselämässä; 3. edistettävä eurooppalaisen teollisuuden vahvaa asemaa tieto- ja viestintätekniikan avainaloilla; 4. kannustettava vahvan tieto- ja viestintätekniikan ja sisältöteollisuuden sekä hyvin toimivien markkinoiden kehittämiseen; 5. huolehdittava verkko- ja tietoturvallisuudesta sekä lähentymisestä ja yhteentoimivuudesta tavoitteena luoda rajaton tiedon alue; 6. kannustettava laajakaistaverkkojen käyttöönottoon myös huonojen palveluyhteyksien alueilla tietoon perustuvan talouden kehittämiseksi.
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Joustavuuden mutta samalla myös työsuhdeturvan edistäminen sekä työmarkkinoiden segmentoitumisen vähentäminen ottaen työmarkkinaosapuolten asema asianmukaisesti huomioon” (nro 21).
To strengthen the competitive advantages of the European industrial base
Eurooppalaisen teollisuuspohjan kilpailuetujen vahvistaminen
The recent slowdown in EU productivity growth is partly related to the EU’s difficulty in re-orienting its economy towards the higher productivity growth sectors.
EU:n tuottavuuden kasvun viimeaikainen hidastuminen liittyy osittain EU:n vaikeuksiin uudelleensuunnata talouttaan uusille aloille, joilla tuottavuuden kasvu on suurempi.
In order to enhance and sustain economic and technological leadership, Europe must increase its capacity to develop and market new technologies, including ICT.
Taloudellisen ja teknologisen johtoasemansa vahvistamiseksi ja säilyttämiseksi Euroopan on vahvistettava kykyään kehittää ja markkinoida uusia teknologioita mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka.
The synergies from jointly addressing research, regulatory and financing challenges at the European level, where for reasons of scale or scope individual Member States cannot successfully tackle market failures in isolation, should be analysed and exploited.
Olisi analysoitava ja hyödynnettävä tutkimukseen, sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvien haasteiden yhdessä ratkomisesta Euroopan tasolla syntyvää synergiaa silloin, kun haasteiden määrästä ja laajuudesta johtuen yksittäiset jäsenvaltiot eivät yksin pysty korjaamaan markkinoiden toiminnan puutteita.
The EU has still not managed to fully realise its technological potential.
EU ei ole vielä pystynyt käyttämään teknologista potentiaaliaan täysimääräisesti.
The pooling of European excellence and the development of public-private partnerships and cooperation between Member States where the benefits for society are larger than those for the private sector will help tap this potential.
Eurooppalaisen osaamisen yhdistäminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön kehittäminen tapauksissa, joista yhteiskunnalle koituu suuremmat hyödyt kuin yksityiselle sektorille, auttavat hyödyntämään tätä potentiaalia.
Guideline No 10.
Suuntaviiva nro 10.
To strengthen the competitive advantages of its industrial base, Europe needs a solid industrial fabric throughout its territory.
Euroopan teollisuuspohjan kilpailuetujen vahvistamiseksi sen koko alueella on oltava vakaa teollisuusrakenne.
The necessary pursuit of a modern and active industrial policy means strengthening the competitive advantages of the industrial base, including by contributing to attractive framework conditions for both manufacturing and services, while ensuring the complementarity of the action at national, transnational and European level.
Nykyaikaista ja aktiivista teollisuuspolitiikkaa voidaan harjoittaa vain vahvistamalla teollisuuspohjan kilpailuetuja, mukaan lukien luomalla suotuisat puitteet sekä teollisuudelle että palveluille, huolehtien siitä, että kansalliset, valtioiden väliset ja eurooppalaiset toimet täydentävät toisiaan.
Member States should: 1. start by identifying the added value and competitiveness factors in key industrial sectors, and addressing the challenges of globalisation, and 2. also focus on the development of new technologies and markets. (a) This implies in particular commitment to promote new technological initiatives based on public-private partnerships and cooperation between Member States, that help tackle genuine market failures. (b) This also implies the creation and development of networks of regional or local clusters across the EU with greater involvement of SMEs.
Jäsenvaltioiden olisi 1. aloitettava keskeisten teollisuudenalojen lisäarvon ja kilpailukykytekijöiden määrittäminen ja käsiteltävä globalisaation haasteita; 2. keskityttävä myös uusien teknologioiden ja markkinoiden kehittämiseen. a) Tämä tarkoittaa erityisesti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön perustuvien uusien teknologia-aloitteiden edistämiseen sitoutumista, mikä auttaa selviytymään aidoista markkinahäiriöistä. b) Tämä merkitsee myös alueellisten tai paikallisten klusteriverkkojen luomista ja kehittämistä koko EU:ssa siten, että pk-yritykset ovat laajemmin mukana.
See also integrated guideline ‘Improve matching of labour market needs’ (No 20).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuuden varmistaminen” (nro 20).
Encourage the sustainable use of resources
Kannustaminen resurssien kestävään käyttöön
Lasting success for the Union also depends on addressing a range of resource and environmental challenges which, if left unchecked will act as a brake on future growth.
Unionin jatkuva menestyminen riippuu myös siitä, kuinka resursseihin ja ympäristöön liittyviä haasteita käsitellään, sillä jos niihin ei puututa, ne jarruttavat tulevaa kasvua.
In this context, recent developments and prospects on oil prices have emphasised the acuity of the energy efficiency issue.
Öljynhintojen viimeaikainen kehitys ja tulevaisuudennäkymät ovat osoittaneet, että energiatehokkuuskysymys on nyt ajankohtainen.
A policy towards energy efficiency is important to reduce the vulnerability of the European economy to oil prices variations.
Energiatehokkuuteen tähtäävä politiikka on tärkeä, jotta öljyn hinnan vaihtelut eivät vaikuttaisi niin herkästi Euroopan talouteen.
Further delay in addressing these challenges would raise the economic costs of taking action.
Näiden haasteiden käsittelyn siirtäminen tuonnemmaksi lisäisi tulevien toimien taloudellisia kustannuksia.
This implies for example measures to make more rational use of resources.
Tämä merkitsee esimerkiksi resurssien rationaalisempaan käyttöön tähtääviä toimenpiteitä.
Measures in this area will also be important to tackle the problem of climate change.
Tämän alan toimenpiteet ovat tärkeitä myös ilmastonmuutosongelman ratkaisemisessa.
In this context, it is important that Member States renew efforts to meet the obligations according to the Kyoto protocol.
Tässä yhteydessä on tärkeää, että jäsenvaltiot uudistavat ponnistelunsa Kioton pöytäkirjan mukaisten velvoitteidensa täyttämiseksi.
Member States should notably continue the fight against climate change in order to achieve that the global temperature increase does not exceed 2 °C above pre-industrial levels, while implementing the Kyoto targets in a cost-effective way.
Jäsenvaltioiden olisi erityisesti jatkettava ilmastonmuutoksen torjuntaa, jotta voidaan saavuttaa tavoite, jonka mukaan maapallon lämpötilan nousu ei ylitä 2 °C:tta esiteolliseen tasoon verrattuna, ja panna täytäntöön Kioton tavoitteet kustannustehokkaalla tavalla.
Member States should pursue the engagement of halting the loss of biological diversity between now and 2010, in particular by incorporating this requirement into other policies, given the importance of biodiversity for certain economic sectors.
Jäsenvaltioiden olisi myös pyrittävä tavoitteeseen, jonka mukaan biodiversiteetin köyhtyminen pysäytetään vuoteen 2010 mennessä, etenkin sisällyttämällä tämä vaatimus muihin politiikkoihin, ottaen huomioon biodiversiteetin merkitys tietyille talouden aloille.
The use of market-based instruments, so that prices better reflect environmental damage and social costs, plays a key role in this context.
Markkinaehtoisten välineiden käyttö tässä yhteydessä on ensiarvoisen tärkeää, jotta hinnat heijastaisivat paremmin ympäristövahinkoja ja sosiaalisia kustannuksia.
Encouraging the development and use of environment-friendly technologies, the greening of public procurement, paying particular attention to SMEs, and the removal of environmentally harmful subsidies alongside other policy instruments can improve the innovative performance and enhance the contribution to sustainable development of the sectors concerned.
On kannustettava kehittämään ja käyttämään ympäristöystävällisiä teknologioita, ottamaan huomioon ympäristöarvot julkisissa hankinnoissa kiinnittäen erityistä huomiota pk-yrityksiin ja lakkauttamaan ympäristölle haitalliset tuet ja muut politiikan välineet, millä voidaan lisätä kyseisten alojen innovatiivista toimintaa ja vahvistaa niiden osuutta kestävän kehityksen toteutumisessa.
For example, EU companies are amongst the world leaders in developing new renewable energy technologies.
EU:n yritykset kuuluvat esimerkiksi maailman johtaviin uusiutuvia energialähteitä hyödyntävien teknologioiden kehittäjiin.
In particular, in a context of continued upward pressure on energy prices, and accumulating threats to the climate, it is important to push energy efficiency improvements as a contribution to both growth and sustainable development.
Koska energian hinta on jatkuvasti nousussa ja ilmastoon kohdistuvat uhat lisääntyvät, on sekä kasvun että kestävän kehityksen edistämisen kannalta tärkeää pyrkiä parantamaan energiatehokkuutta.
Guideline No 11.
Suuntaviiva nro 11.
To encourage the sustainable use of resources and strengthen the synergies between environmental protection and growth, Member States should: 1. give priority to energy efficiency and co-generation, the development of sustainable, including renewable, energies and the rapid spread of environmentally friendly and eco-efficient technologies, (a) inside the internal market on the one hand particularly in transport and energy, inter alia, in order to reduce the vulnerability of the European economy to oil price variations, and (b) towards the rest of the world on the other hand as a sector with a considerable export potential; 2. promote the development of means of internalisation of external environmental costs and decoupling of economic growth from environmental degradations.
Resurssien kestävän käytön edistämiseksi sekä ympäristönsuojelun ja kasvun välisen synergian lujittamiseksi jäsenvaltioiden olisi 1. painotettava energiatehokkuutta ja yhteistuotantoa, kestävien, mukaan lukien uusiutuvien, energiamuotojen kehittämistä ja ympäristöystävällisten ja ekotehokkaiden teknologioiden nopeaa levittämistä a) sisämarkkinoille, eritoten energian ja liikenteen alalla muun muassa siksi, ettei Euroopan talous olisi niin herkkä öljyn hinnan muutoksille, b) muualle maailmaan siksi että tällä sektorilla on huomattavaa vientipotentiaalia; 2. edistettävä keinojen kehittämistä ulkoisten ympäristökustannusten huomioon ottamiseksi sekä talouskasvun ja ympäristön pilaantumisen välisen kytköksen katkaisemiseksi.
The implementation of these priorities should be in line with existing Community legislation and with the actions and instruments proposed in the Environmental Technologies Action Plan (ETAP), inter alia, through, (a) the use of market-based instruments, (b) risk funds and R & D funding, (c) the promotion of sustainable production and consumption patterns including the greening of public procurement, (d) paying particular attention to SMEs, and (e) a reform of subsidies that have considerable negative effects on the environment and are incompatible with sustainable development, with a view to eliminating them gradually; 3. pursue the objective of halting the loss of biological diversity between now and 2010, in particular by incorporating this requirement into other policies, given the importance of biodiversity for certain economic sectors, and 4. continue to fight against climate change, while implementing the Kyoto targets in a cost-effective way, particularly in regard to SMEs.
Nämä painopistealueet olisi pantava täytäntöön voimassa olevan yhteisön lainsäädännön ja ympäristöteknologioita koskevassa toimintasuunnitelmassa ehdotettujen toimien ja välineiden mukaisesti, muun muassa a) käyttämällä markkinaehtoisia välineitä, b) käyttämällä riskirahoitusta ja T&K-rahoitusta, c) edistämällä kestäviä tuotanto- ja kulutusmalleja, mukaan lukien ympäristöarvojen huomioon ottaminen julkisissa hankinnoissa, d) kiinnittämällä erityistä huomiota pk-yrityksiin, ja e) uudistamalla tukijärjestelmät, joilla on huomattava haitallinen vaikutus ympäristöön ja jotka eivät ole yhteensopivia kestävän kehityksen kanssa, ja pyrkimällä poistamaan tällaiset tuet asteittain; 3. pyrittävä edelleen tavoitteeseen, jonka mukaan biodiversiteetin köyhtyminen pysäytetään vuoteen 2010 mennessä, erityisesti sisällyttämällä tämä vaatimus muihin politiikkoihin, ottaen huomioon biodiversiteetin merkitys tietyille talouden aloille; 4. jatkettava ilmastonmuutoksen torjuntaa panemalla täytäntöön Kioton tavoitteet kustannustehokkaalla tavalla, erityisesti pk-yritysten osalta.
See also integrated guideline ‘To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources’ (No 3).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Kasvuun ja työllisyyteen suuntautuvan tehokkaan resurssien kohdentamisen edistäminen” (nro 3).
Making Europe a more attractive place to invest and work
Euroopasta houkuttelevampi paikka investoijille ja työntekijöille
The attractiveness of the European Union as an investment location depends, inter alia, on the size and openness of its markets, its regulatory environment, the quality of its labour force and its infrastructure.
Euroopan unionin houkuttelevuus investointipaikkana riippuu muun muassa sen markkinoiden koosta ja avoimuudesta, sen lainsäädännöstä, sen työvoiman laadusta ja sen infrastruktuurista.
Extend and deepen the internal market
Sisämarkkinoiden laajentaminen ja syventäminen
Whilst the internal market for goods is relatively well integrated, services markets remain, legally or de facto, rather fragmented and labour mobility remains low in Europe.
Tavaroiden sisämarkkinat ovat suhteellisen hyvin yhdentyneet, mutta palvelumarkkinat ovat edelleen oikeudellisesti tai tosiasiallisesti melko hajanaiset ja työvoiman liikkuvuus on edelleen vähäistä Euroopassa.
In order to promote growth and employment and to strengthen competitiveness, the internal market of services has to be fully operational while preserving the European social model.
Kasvun ja työllisyyden edistämiseksi sekä kilpailukyvyn lujittamiseksi palvelujen sisämarkkinoiden on oltava täysin toimivat, kuitenkin niin, että eurooppalaisen yhteiskuntamallin periaatteet säilyvät.
The European Council has requested all efforts to be undertaken within the legislative process in order to secure a broad consensus for moving towards a single market for services.
Eurooppa-neuvosto on kehottanut ryhtymään lainsäädäntömenettelyn puitteissa kaikkiin toimiin, jotta voitaisiin saada aikaan laaja konsensus palvelujen yhtenäismarkkinoihin siirtymiseksi.
The elimination of obstacles to cross-border activities would also bring important efficiency gains.
Poistamalla esteet rajat ylittävän toiminnan tieltä saataisiin myös tehokkuutta parannettua huomattavasti.
Finally, the full integration of financial markets would raise output and employment by allowing more efficient allocation of capital and creating better conditions for business finance.
Niin ikään rahoitusmarkkinoiden täydellinen yhdentyminen lisäisi tuotantoa ja työllisyyttä mahdollistamalla pääomien tehokkaamman kohdentamisen ja yritysrahoitukselle paremmat toimintaedellytykset.
Despite general acknowledgement of the potential benefits of a single European market, the transposition rate of internal market directives remains disappointingly low.
Vaikka Euroopan yhtenäismarkkinoiden mahdolliset edut tunnustetaan yleisesti, sisämarkkinadirektiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä edistyy valitettavan hitaasti.
Furthermore, directives are often not implemented or applied correctly, as illustrated by the high number of infringement proceedings launched by the Commission.
Direktiivejä ei myös panna usein täytäntöön tai sovelleta asianmukaisesti, kuten komission käynnistämien rikkomisesta johtuvien menettelyjen suuri määrä osoittaa.
Member States need to cooperate more positively with each other and with the Commission to ensure that they deliver the full benefits of internal market legislation to their citizens and businesses.
Jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä positiivisemmassa hengessä keskenään ja komission kanssa varmistaakseen, että kansalaiset ja yritykset saavat sisämarkkinalainsäädännöstä täyden hyödyn.
For example, there is considerable scope for further improvements in public procurement practices.
Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä on edelleen huomattavasti parantamisen varaa.
Such improvements would be reflected in an increase in the share of public procurement publicly advertised.
Tilanteen parantamiseksi olisi kasvatettava julkisesti ilmoitettujen julkisten hankintojen osuutta.
Moreover, more open procurement would lead to significant budgetary savings for the Member States.
Lisäksi avoimemmalla hankintamenettelyllä saataisiin aikaan merkittäviä budjettisäästöjä jäsenvaltioille.
Guideline No 12.
Suuntaviiva nro 12.
To extend and deepen the internal market, Member States should: 1. speed up the transposition of internal market directives; 2. give priority to stricter and better enforcement of internal market legislation; 3. eliminate remaining obstacles to cross-border activity; 4. apply EU public procurement rules effectively; 5. promote a fully operational internal market of services, while preserving the European social model, and 6. accelerate financial market integration by a consistent and coherent implementation and enforcement of the Financial Services Action Plan.
Sisämarkkinoiden laajentamiseksi ja syventämiseksi jäsenvaltioiden olisi 1. tehostettava sisämarkkinadirektiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä; 2. asetettava etusijalle sisämarkkinalainsäädännön tiukempi ja parempi soveltaminen; 3. poistettava jäljellä olevat rajat ylittävää toimintaa haittaavat esteet; 4. sovellettava tehokkaasti julkisia hankintoja koskevia EU:n sääntöjä; 5. edistettävä täysin toimivien palvelujen sisämarkkinoiden toteuttamista niin, että samalla säilytetään Euroopan sosiaalinen malli; 6. nopeutettava rahoitusmarkkinoiden yhdentymistä rahoituspalveluja koskevan toimintasuunnitelman johdonmukaisella täytäntöönpanolla ja valvonnalla.
See also integrated guideline ‘To improve matching of labour market needs’ (No 20).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Työmarkkinoiden tarpeiden yhteensopivuuden varmistaminen” (nro 20).
Ensure open and competitive markets inside and outside Europe
Avoimien ja kilpailukykyisten markkinoiden varmistaminen Euroopassa ja sen ulkopuolella
The open global economy offers new opportunities for stimulating growth and competitiveness in Europe's economy.
Avoin globaali talous tarjoaa uusia mahdollisuuksia edistää kasvua ja kilpailukykyä Euroopan taloudessa.
Competition policy has played a key role in ensuring a level playing field for firms in the EU, and can also be instrumental to look at the wider regulatory framework around markets, in order to promote the conditions which will allow firms to compete effectively.
Kilpailupolitiikalla on ollut keskeinen asema tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamisessa yrityksille EU:ssa. Se voi myös edesauttaa yritysten tehokkaamman kilpailun edellyttämien olosuhteiden luomista markkinoita koskevan laajemman sääntelykehyksen ansiosta.
A further opening up of European markets to competition can be achieved by a reduction in the general level of remaining State aid.
Euroopan markkinoita voidaan avata lisää kilpailulle alentamalla jäljellä olevien valtiontukien yleistä tasoa.
This movement must be accompanied by a redeployment of remaining State aid in favour of support for certain horizontal objectives.
Näitä ponnisteluja on tuettava ohjaamalla jäljelle jäävää valtiontukea tiettyihin horisontaalisiin tavoitteisiin.
The review of State aid rules should lead to a further push in this direction.
Valtiontukea koskevien sääntöjen tarkistaminen antanee lisäpontta näille pyrkimyksille.
Structural reforms that ease market entry are a particularly effective tool for enhancing competition.
Markkinoille pääsyä helpottavat rakenteelliset uudistukset ovat erityisen tehokas keino lisätä kilpailua.
These will be particularly important in markets that were previously sheltered from competition because of anticompetitive behaviour, the existence of monopolies, over-regulation (for example permits, licences, minimum capital requirements, legal barriers, shop opening hours, regulated prices, etc. may hinder the development of an effective competitive environment), or because of trade protection.
Tällaiset uudistukset ovat erittäin tärkeitä markkinoilla, joilla kilpailu on aikaisemmin estynyt kilpailunvastaisen käyttäytymisen, monopolien, ylisääntelyn (esimerkiksi luvat, lisenssit, vähimmäispääomaa koskevat vaatimukset, oikeudelliset esteet, liikkeiden aukioloajat, säännellyt hinnat jne. voivat estää tehokkaan kilpailuympäristön kehittymistä) vuoksi tai kaupan suojaamisen vuoksi.
In addition, the implementation of measures already agreed to open up the network industries to competition (in the areas of electricity and gas, transport, telecommunications and postal services) should help to ensure lower prices overall and greater choice while guaranteeing the delivery of services of general economic interest to all citizens.
Lisäksi verkkoalojen (sähkö- ja kaasu-, liikenne-, televiestintä- ja postipalvelualoilla) kilpailulle avaamiseksi jo sovittujen toimenpiteiden toteuttaminen auttaa varmistamaan alhaisemmat hinnat ja suuremmat valintamahdollisuudet sekä takaa, että yleistä taloudellista etua koskevat palvelut ovat kaikkien kansalaisten saatavilla.
Competition and regulatory authorities should ensure competition in liberalised markets.
Kilpailu- ja sääntelyviranomaisten olisi huolehdittava siitä, että vapautetuilla markkinoilla on kilpailua.
At the same time, the satisfactory delivery of high quality Services of general economic interest at an affordable price must be guaranteed.
Samalla on varmistettava, että laadukkaita yleistä taloudellista etua koskevia palveluja on saatavilla kohtuulliseen hintaan.
External openness to trade and investment, also in a multilateral context, by increasing both exports and imports, is an important spur to growth and employment and can thus reinforce the delivery of structural reform.
Avoimuuden edistäminen kaupan ja investointien alalla myös monenvälisissä yhteyksissä sekä vientiä että tuontia lisäämällä on merkittävä kasvun ja työllisyyden kannustin ja voi näin tehostaa rakenneuudistuksen toteuttamista.