natgillin/translations-raw huggingface dataset:
An open and strong system of global trade rules is of vital importance for the European economy.
Maailmanlaajuisten kaupan sääntöjen avoin ja vahva järjestelmä on Euroopan talouden kannalta välttämätön.
The successful completion of an ambitious and balanced agreement in the framework of the Doha-Round as well as the development of bilateral and regional free trade agreements, should further open up markets to trade and investment, thus contributing to raising potential growth.
Lisäksi kunnianhimoisen ja tasapainoisen sopimuksen menestyksekäs aikaansaaminen Dohan neuvottelukierroksella sekä kahdenvälisten ja alueellisten vapaakauppajärjestelyjen kehittäminen avaisi markkinoita kaupalle ja investoinneille, mikä puolestaan lisäisi kasvupotentiaalia.
Guideline No 13.
Suuntaviiva nro 13.
To ensure open and competitive markets inside and outside Europe and to reap the benefits of globalisation, Member States should give priority to: 1. the removal of regulatory, trade and other barriers that unduly hinder competition; 2. a more effective enforcement of competition policy; 3. selective screening of markets and regulations by competition and regulatory authorities in order to identify and remove obstacles to competition and market entry; 4. a reduction in State aid that distorts competition; 5. in line with the upcoming Community Framework, a redeployment of aid in favour of support for certain horizontal objectives such as research, innovation and the optimisation of human capital and for well-identified market failures; 6. the promotion of external openness, also in a multilateral context; 7. full implementation of the agreed measures to open up the network industries to competition in order to ensure effective competition in European wide integrated markets.
Avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden varmistamiseksi Euroopassa ja sen ulkopuolella ja globalisaation hyödyntämiseksi jäsenvaltioiden olisi asetettava etusijalle seuraavat seikat: 1. kilpailua perusteetta estävien lainsäädännöllisten esteiden, kaupan esteiden ja muiden esteiden poistaminen; 2. kilpailupolitiikan täytäntöönpanon tehostaminen; 3. kilpailu- ja sääntelyviranomaisten olisi valvottava valikoidusti markkinoita ja sääntelyä kilpailun ja markkinoille pääsyn tiellä olevien esteiden tunnistamiseksi ja poistamiseksi; 4. kilpailua vääristävien valtiontukien vähentäminen; 5. tuen ohjaaminen tulevien yhteisön puitteiden mukaisesti tiettyihin horisontaalisiin tavoitteisiin kuten tutkimukseen, innovointiin ja inhimillisen pääoman optimaaliseen käyttöön, sekä todettujen markkinahäiriöiden korjaamiseen; 6. avoimuuden edistäminen myös monenvälisissä yhteyksissä; 7. sovittujen toimenpiteiden täytäntöön paneminen verkkotoimialojen avaamiseksi kilpailulle, jotta varmistetaan tehokas kilpailu Euroopan laajuisilla yhdennetyillä markkinoilla.
At the same time, the delivery, at affordable prices, of effective services of general economic interest has an important role to play in a competitive and dynamic economy.
Samalla tehokkaiden ja kohtuuhintaisten yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen saatavuudella on merkittävä asema kilpailukykyisessä ja dynaamisessa taloudessa.
Improve European and national regulation
Eurooppalaisen ja kansallisen sääntelyn parantaminen
Market regulation is essential to create an environment in which commercial transactions can take place at competitive price.
Markkinoiden sääntely on keskeisessä osassa luotaessa ympäristöä, jossa liiketoimintaa voidaan harjoittaa kilpailukykyisin hinnoin.
It also serves to correct market failures or to protect market participants.
Sääntelyllä korjataan myös markkinahäiriöitä tai suojellaan markkinoiden toimijoita.
Nevertheless, the cumulative impact of regulations may impose substantial economic costs.
Sääntelyn kumulatiivinen vaikutus voi kuitenkin aiheuttaa huomattavia taloudellisia kustannuksia.
It is therefore essential that regulations are well-designed and proportionate.
Sääntelyn olisi tästä syystä oltava hyvin suunniteltua ja suhteellista.
The quality of the European and national regulatory environments is a matter of joint commitment and shared responsibility at both the EU and Member State level.
Eurooppalaisen ja kansallisen sääntely-ympäristön laatu edellyttää yhteistä sitoutumista ja jaettua vastuuta niin EU:n kuin jäsenvaltioiden tasolla.
When preparing or revising legislation, Member States should systematically assess the costs and benefits of their legislative initiatives.
Valmistellessaan tai tarkistaessaan lainsäädäntöä jäsenvaltioiden olisi arvioitava järjestelmällisesti lainsäädäntöaloitteista aiheutuvia kustannuksia ja niistä koituvia etuja.
They should improve the quality of their regulations, while preserving their objectives.
Niiden olisi parannettava sääntelynsä laatua, kuitenkin tavoitteensa säilyttäen.
This implies consultation of relevant stakeholders.
Niiden olisi tässä kuultava asianmukaisia sidosryhmiä.
In the Commission’s approach to better regulation, the economic, social and environmental impacts of new or revised regulations are carefully assessed to identify the potential trade-offs and synergies between different policy objectives.
Parempaan sääntelyyn tähtäävässä komission lähestymistavassa uuden tai tarkistettavan lainsäädännön taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset arvioidaan huolellisesti, jotta voitaisiin tunnistaa mahdollisuudet tehdä kompromisseja ja saavuttaa synergiaa eri poliittisten tavoitteiden välillä.
Moreover, existing regulation is screened for simplification potential and its impact on competitiveness is assessed.
Lisäksi olemassa olevaa sääntelyä arvioidaan yksinkertaistamisen kannalta ja sen vaikutusta kilpailukykyyn arvioidaan.
Finally, a common approach to measuring the administrative costs of new and existing legislation is being developed.
Parhaillaan kehitetään yhteistä lähestymistapaa uuden ja olemassa olevan lainsäädännön hallinnollisten kustannusten mittaamiseksi.
Member States should establish systems for simplification of existing regulation.
Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön järjestelmiä, joilla nykyistä sääntelyä voidaan yksinkertaistaa.
They should consult widely on the costs and benefits of their regulatory initiatives or their lack of action, particularly where trade-offs between different policy objectives are implied.
Niiden olisi kuultava laajalti sidosryhmiä lainsäädäntöaloitteidensa kustannuksista ja hyödyistä tai puutoksista sääntelyssä, erityisesti jos niihin liittyy mahdollisuus tehdä kompromisseja eri poliittisten tavoitteiden välillä.
Member States should also ensure that appropriate alternatives to regulation are given full consideration.
Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että sääntelyn mahdollisia vaihtoehtoja tarkastellaan asianmukaisesti.
Significant improvements in the regulatory environment can therefore be achieved by taking into account cost-benefit considerations associated with regulation, including administrative costs.
Sääntelyä voidaan parantaa merkittävästi ottamalla huomioon sääntelyyn liittyvät kustannustehokkuusnäkökohdat, hallinnolliset kustannukset mukaan luettuina.
This is especially important for small and medium-sized enterprises (SMEs), which usually have only limited resources to deal with the administration imposed by both Community and national legislation.
Tämä on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yritykset), joilla on tavallisesti käytettävissään ainoastaan rajallisesti resursseja yhteisön ja kansallisen lainsäädännön edellyttämää hallintoa varten.
Guideline No 14.
Suuntaviiva nro 14.
To create a more competitive business environment and encourage private initiative through better regulation, Member States should: 1. reduce the administrative burden that bears upon enterprises, particularly on SMEs and start-ups; 2. improve the quality of existing and new regulations, while preserving their objectives, through a systematic and rigorous assessment of their economic, social (including health) and environmental impacts, while considering and making progress in measurement of the administrative burden associated with regulation, as well as the impact on competitiveness, including in relation to enforcement, and 3. encourage enterprises in developing their corporate social responsibility.
Kilpailukykyisemmän toimintaympäristön luomiseksi ja yksityisen aloitteellisuuden edistämiseksi paremman sääntelyn avulla jäsenvaltioiden olisi 1. vähennettävä yritysten ja erityisesti pk-yritysten ja uusyritysten hallinollista rasitusta; 2. parannettava nykyistä ja uutta sääntelyä, tavoitteensa kuitenkin säilyttäen, arvioimalla järjestelmällisesti ja huolellisesti sääntelyn taloudellisia, sosiaalisia (myös kansanterveydellisiä) ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia ja ottaen samanaikaisesti huomioon sääntelyn aiheuttama hallinnollinen rasitus ja parantamalla sen mittaamista sekä ottaen huomioon kilpailukykyyn kohdistuvat vaikutukset myös täytäntöönpanon osalta; 3. kannustettava yrityksiä kehittämään sosiaalista vastuutaan.
Europe needs to foster its entrepreneurial drive more effectively and it needs more new firms willing to embark on creative or innovative ventures.
Euroopassa tarvitaan yhä enemmän yrittäjähenkeä ja enemmän uusia yrityksiä, jotka haluavat toteuttaa luovia tai innovatiivisia yritysideoita.
Learning about entrepreneurship through all forms of education and training should be supported and relevant skills provided.
Tiedon saamista yrittäjyydestä kaikessa koulutuksessa pitäisi tukea ja tarjota yrittäjyyteen tarvittavat taidot.
The entrepreneurship dimension should be integrated in the life long learning process as from school.
Yrittäjyysulottuvuus olisi otettava osaksi elinikäistä oppimista jo koulusta alkaen.
To this end, partnerships with companies should be encouraged.
Tässä mielessä olisi rohkaistava kumppanuuksia yritysten kanssa.
The creation and growth of businesses can also be encouraged by improving access to finance and strengthening economic incentives, including by adopting tax systems to reward success, reducing non-wage labour costs and reducing the administrative burdens for start-up notably through the provision of relevant business support services, notably for young entrepreneurs, like the creation of one-stop contact points and the stimulation of national support networks for enterprises.
Yritysten perustamista ja kasvua voidaan myös edistää helpottamalla rahoituksen saatavuutta ja parantamalla taloudellisia kannustimia, myös mukauttamalla verojärjestelmiä menestymistä paremmin palkitseviksi, alentamalla välillisiä työvoimakustannuksia ja keventämällä uusyritysten hallinnollista kuormitusta ennen kaikkea tarjoamalla erityisesti nuorille yrittäjille asianmukaisia yritysten tukipalveluja, kuten perustamalla keskitettyjä palvelupisteitä ja kannustamalla yritysten kansallisia tukiverkostoja.
Particular emphasis should be put on facilitating the transfer of ownership and improving rescue and restructuring proceedings in particular with more efficient bankruptcy laws.
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä omistusoikeuden siirtymiseen sekä pelastamis- ja uudelleenorganisointimenettelyjen parantamiseen erityisesti tehokkaamman konkurssilainsäädännön avulla.
Guideline No 15.
Suuntaviiva nro 15.
To promote a more entrepreneurial culture and create a supportive environment for SMEs, Member States should: 1. improve access to finance, in order to favour their creation and growth, in particular micro-loans and other forms of risk capital; 2. strengthen economic incentives, including by simplifying tax systems and reducing non-wage labour costs; 3. strengthen the innovative potential of SMEs, and 4. provide relevant support services, like the creation of one-stop contact points and the stimulation of national support networks for enterprises, in order to favour their creation and growth in line with Small firms’ Charter.
Yrittäjähenkisemmän kulttuurin edistämiseksi ja pk-yrityksiä tukevan ympäristön luomiseksi jäsenvaltioiden olisi 1. parannettava rahoituksen saatavuutta, erityisesti pienluottojen ja muiden riskipääoman muotojen osalta, pk-yritysten perustamisen ja kasvun edistämiseksi; 2. vahvistettava taloudellisia kannustimia, myös verojärjestelmiä yksinkertaistamalla ja välillisiä työvoimakustannuksia alentamalla; 3. lujitettava pk-yritysten innovointikykyä; 4. tarjottava asianmukaisia tukipalveluja ottamalla käyttöön keskitettyjä palvelupisteitä ja kansallisia yritysten tukiverkkoja yritysten perustamisen ja niiden kasvun edistämiseksi pk-yrityksiä koskevan peruskirjan mukaisesti.
In addition, Member States should reinforce entrepreneurship education and training for SMEs.
Lisäksi jäsenvaltioiden olisi parannettava pk-yrityksille suunnattua yrittäjyyskoulutusta.
They should also facilitate the transfer of ownership, modernise where necessary their bankruptcy laws, and improve their rescue and restructuring proceedings.
Niiden olisi myös helpotettava omistusoikeuden siirtymistä, uudistettava tarvittaessa konkurssilainsäädäntöään sekä parannettava pelastamis- ja uudelleenorganisointimenettelyjä.
See also integrated guidelines ‘To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources’ (No 3) and ‘To facilitate all forms of innovation’ (No 8, Nos 23 and 24).
Ks. myös yhdennetyt suuntaviivat ”Kasvuun ja työllisyyteen suuntautuvan tehokkaan resurssien kohdentamisen edistäminen” (nro 3) ja ”Kaikentyyppisen innovoinnin helpottaminen” (nro 8), nro 23 ja 24.
Expand and improve European infrastructure
Eurooppalaisen infrastruktuurin laajentaminen ja parantaminen
Modern infrastructure is an important factor affecting the attractiveness of locations.
Nykyaikainen infrastruktuuri on merkittävä sijoittautumispaikkojen houkuttavuuteen vaikuttava tekijä.
It facilitates the mobility of persons, goods and services throughout the Union.
Se helpottaa henkilöiden, tavaroiden ja palvelujen liikkuvuutta unionissa.
Modern transport, energy and electronic communication infrastructure is an important factor of a reinvigorated Lisbon strategy.
Nykyaikaiset liikenne-, energia- ja sähköisen viestinnän infrastruktuurit ovat tärkeitä tekijöitä uudistetussa Lissabonin strategiassa.
By reducing transport costs and by widening markets, interconnected and interoperable trans-European networks help foster international trade and fuel internal market dynamics.
Yhteenliitetyt ja -toimivat Euroopan laajuiset verkot edistävät kansainvälistä kauppaa ja tehostavat sisämarkkinoiden toimivuutta vähentämällä kuljetuskustannuksia ja laajentamalla markkinoita.
Moreover, the ongoing liberalisation of European network industries fosters competition and drives efficiency gains in these sectors.
Lisäksi Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyvien toimialojen meneillään oleva vapauttaminen edistää kilpailua ja parantaa tehokkuutta näillä aloilla.
In terms of future investment in European infrastructure, the implementation of 30 priority transport projects identified by Parliament and Council in the transEuropean network (TEN) transport guidelines as well as the implementation of the quick-start cross-border projects for transport, renewable energy and broadband communications and research identified under the European Initiative for Growth and the implementation of the transport projects, supported by the Cohesion Fund, should be considered a priority.
Eurooppalaisiin infrastruktuureihin tehtävien investointien kannalta etusijalle olisi asetettava parlamentin ja neuvoston liikenteen alan TEN-verkkoja koskevissa suuntaviivoissa määritettyjen 30 ensisijaisen liikennehankkeen toteuttaminen, Euroopan kasvualoitteen yhteydessä määritettyjen Quick-start -ohjelmaan kuuluvien liikennettä, uusiutuvia energialähteitä, laajakaistayhteyksiä ja tutkimusta koskevien rajat ylittävien hankkeiden toteuttaminen sekä koheesiorahastosta tuettavien liikennehankkeiden toteuttaminen.
Infrastructure bottlenecks within countries need to be tackled as well.
On pyrittävä ratkaisemaan myös infrastruktuurien pullonkaulat maiden sisällä.
Appropriate infrastructure pricing systems can contribute to the efficient use of infrastructure and the development of a sustainable modal balance.
Asianmukainen infrastruktuurien hinnoittelu voi tehostaa niiden käyttöä ja edistää eri liikennemuotojen välisen kestävän tasapainon kehittämistä.
Member States should: 1. develop adequate conditions for resource- efficient transport, energy and ICT infrastructures, in priority, those included in the TEN networks, by complementing Community mechanisms, notably including in cross-border sections and peripherical regions, as an essential condition to achieve a successful opening up of the network industries to competition; 2. consider the development of public-private partnerships, and 3. consider the case for appropriate infrastructure pricing systems to ensure the efficient use of infrastructures and the development of a sustainable modal balance, emphasizing technology shift and innovation and taking due account of environmental costs and the impact on growth.
Jäsenvaltioiden olisi 1. luotava asianmukaiset edellytykset tehokkaille liikenne-, energia- sekä tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuureille – erityisesti Euroopan laajuisiin verkkoihin sisältyville – täydentämällä yhteisön mekanismeja ennen kaikkea ottamalla mukaan rajat ylittäviä osuuksia ja syrjäisiä alueita verkkotoimialojen avaamiseksi aidolle kilpailulle; 2. harkittava julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien kehittämistä; 3. harkittava asianmukaisia infrastruktuurien hinnoittelujärjestelmiä infrastruktuurien tehokkaan käytön ja eri liikennemuotojen välisen kestävän tasapainon varmistamiseksi korostamalla teknologista kehittämistä ja innovaatioita ja ottaen asianmukaisesti huomioon ympäristökustannukset ja kasvuun kohdistuvat vaikutukset.
See also integrated guideline ‘To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society’(No 9).
Ks. myös yhdennetty suuntaviiva ”Tieto- ja viestintätekniikan leviämisen ja tehokkaan käytön edistäminen sekä osallistavan tietoyhteiskunnan luominen” (nro 9).
Conclusions of the European Council of March 2005 (http://ue.eu.int/cms3_fo/showPage.asp?lang=en&id=432&mode=g&name).
Eurooppa-neuvoston päätelmät, maaliskuu 2005. (http://ue.eu.int/cms3_fo/showPage.asp?lang=en&id=432&mode=g&name).
In implementing the policy guidelines set out below, Member States should note that the country-specific recommendations issued in the context of the Council Recommendation of 26 June 2003 on the broad guidelines of the economic policies of the Member States and the Community (for the 2003 to 2005) period as completed and updated in the context of the Council Recommendation of 5 July 2004 on the 2004 update of these guidelines, remain valid as background references.
Pannessaan täytäntöön jäljempänä esitettyjä poliittisia suuntaviivoja jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon, että maakohtaiset suositukset, jotka annettiin jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (vuodet 2003–2005) 26 päivänä kesäkuuta 2003 annetun neuvoston suosituksen, sellaisena kuin se on täydennettynä ja päivitettynä näiden suuntaviivojen vuoden 2004 päivityksestä 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetulla neuvoston suosituksella, yhteydessä, ovat edelleen viitteellisesti voimassa.
Guideline No 6.
Suuntaviiva nro 6.
To contribute to a dynamic and well-functioning EMU, euro area Member States need to ensure better coordination of their economic and budgetary policies, in particular, 1. pay particular attention to fiscal sustainability of their public finances in full compliance with the Stability and Growth Pact; 2. contribute to a policy mix that supports economic recovery and is compatible with price stability, and thereby enhances confidence among business and consumers in the short run, while being compatible with long term sustainable growth; 3. press forward with structural reforms that will increase euro area long-term potential growth and will improve its productivity, competitiveness and economic adjustment to asymmetric shocks, paying particular attention to employment policies, and 4. ensure that the euro area’s influence in the global economic system is commensurate with its economic weight.
Dynaamisen ja toimivan talous- ja rahaliiton edistämiseksi euroalueen jäsenvaltioiden on huolehdittava talous- ja finanssipolitiikkojensa paremmasta koordinoinnista erityisesti siten, että niiden on 1. vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen kiinnitettävä erityistä huomiota julkisen taloutensa finanssipolitiikan kestävyyteen; 2. edistettävä politiikkayhdistelmää, joka tukee talouden elpymistä eikä vaaranna hintavakautta ja siten lisää yritysten ja kansalaisten luottamusta lyhyellä tähtäimellä ja tukee kestävää kasvua pitkällä tähtäimellä; 3. vietävä eteenpäin rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät euroalueen pitkän aikavälin kasvupotentiaalia ja parantavat sen tuottavuutta, kilpailukykyä ja talouden sopeutumista epäsymmetrisiin häiriöihin kiinnittäen erityistä huomiota työllisyyspolitiikkaan; sekä 4. varmistettava, että euroalueen vaikutus maailmanlaajuiseen talousjärjestelmään on oikeassa suhteessa sen taloudelliseen painoarvoon.
To increase and improve investment in R & D, in particular by private business, the overall objective for 2010 of 3 % of GDP is confirmed with an adequate split between private and public investment, Member States will define specific intermediate levels.
Erityisesti yksityissektorin T&K-investointien lisäämiseksi ja parantamiseksi vahvistetaan yleiseksi investointitavoitteeksi vuoteen 2010 mennessä 3 prosenttia BKT:sta siten, että se jakautuu asianmukaisella tavalla yksityisen ja julkisen sektorin kesken. Jäsenvaltiot määrittelevät tarvittavat välitasot.
Member States should further develop a mix of measures appropriate to foster R & D, in particular business R & D, through: 1. improved framework conditions and ensuring that companies operate in a sufficiently competitive and attractive environment; 2. more effective and efficient public expenditure on R & D and developing PPPs; 3. developing and strengthening centres of excellence of educational and research institutions in Member States, as well as creating new ones where appropriate, and improving the cooperation and transfer of technologies between public research institute and private enterprises; 4. developing and making better use of incentives to leverage private R & D; 5. modernising the management of research institutions and universities, and 6. ensuring a sufficient supply of qualified researchers by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines and enhancing the career development and the European, international as well as inter-sectoral mobility of researchers and development personnel.
Jäsenvaltioiden olisi edelleen kehitettävä toimenpidekokonaisuuksia, joilla kannustetaan tutkimusta ja kehitystä, erityisesti yritysten T&K-toimintaa seuraavin tavoin: 1. parannettava perusedellytyksiä ja varmistettava, että yritysten toimintaympäristö on riittävän kilpailukykyinen ja houkutteleva; 2. lisättävä T&K:een tarkoitettujen julkisten menojen määrää ja vaikutusta ja kehitettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia; 3. kehitettävä ja lujitettava jäsenvaltioiden koulutus- ja tutkimuslaitosten osaamiskeskuksia ja perustettava tarpeen mukaan uusia ja parannettava julkisten tutkimuslaitosten ja yksityisten yritysten välistä yhteistyötä ja teknologian siirtoa; 4. kehitettävä ja käytettävä paremmin hyväksi kannustimia yksityisen T&K-toiminnan aikaansaamiseksi; 5. uudistettava tutkimuslaitosten ja yliopistojen hallintoa; 6. varmistettava ammattitaitoisten tutkijoiden riittävä määrä houkuttelemalla enemmän opiskelijoita tieteelliseen, tekniseen ja insinöörikoulutukseen ja parantamalla tutkijoiden ja kehittämistyössä olevan henkilöstön urakehitysmahdollisuuksia ja eurooppalaista, kansainvälistä ja eri alojen välistä liikkuvuutta.
Guideline No 16.
Suuntaviiva nro 16.