natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The practical outcome of this work can be found in two documents, one technical (the feasibility study), and the other legal (the Convention).
Tämän tutkimustyön tuloksena laadittiin kaksi asiakirjaa, joista toinen on tekninen (toteutettavuustutkimus) ja toinen oikeudellinen (yleissopimus).
The feasibility study, put to the Ministers and Secretaries of State of the five signatory countries to the Agreement in November 1988, lays down the broad technical principles for setting up the Schengen Information System (SIS).
Toteutettavuustutkimuksessa, joka luovutettiin viiden sopimusvaltion ministereille ja valtiosihteereille marraskuussa 1988, esitetään Schengenin tietojärjestelmän (SIS) toteuttamisessa noudatettavat tekniset pääperiaatteet.
The study not only sets out the structure of the information system, but also gives the essential specifications on the way it is to be organised to ensure it functions properly.
Tietojärjestelmän rakenteen lisäksi tutkimuksessa eritellään järjestelmän moitteettoman toiminnan edellyttämät keskeiset määritykset.
This structure has been given the name ‘Sirene’, which is an acronym of the definition of the structure in English: Supplementary Information REquest at the National Entries.
Kyseiselle järjestelylle annettiin nimi ”Sirene”, joka on lyhenne järjestelyn englanninkielisestä määritelmästä ”Supplementary Information REquest at the National Entries”.
This is a summary description of a procedure for transmitting the supplementary information required by an end-user for further action when the SIS has been consulted and a hit established.
Tässä asiakirjassa esitetään lyhyt kuvaus menettelystä, jota noudatetaan jatkotoimenpiteiden edellyttämien lisätietojen välittämisessä, kun SIS-järjestelmään tehdyn kyselyn perusteella on saatu osuma eli ”hitti”.
The five founding countries signed the Convention implementing the Schengen Agreement [2] on 19 June 1990, and were later joined by Italy on 27 November 1990, Spain and Portugal on 25 June 1991, Greece on 6 November 1992, Austria on 28 April 1995 and by Denmark, Sweden and Finland on 19 December 1996.
Viisi perustajamaata allekirjoittivat 19. kesäkuuta 1990 Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen [2], jonka ovat sittemmin allekirjoittaneet myös Italia 27. marraskuuta 1990, Espanja ja Portugali 25. kesäkuuta 1991, Kreikka 6. marraskuuta 1992, Itävalta 28. huhtikuuta 1995 sekä Tanska, Ruotsi ja Suomi 19. joulukuuta 1996.
The Convention lays down all of the legal rules that are binding on all of the Member States.
Yleissopimuksessa vahvistetaan kaikkia jäsenvaltioita sitovat oikeudelliset säännöt.
Norway and Iceland also concluded a Cooperation Agreement with the Member States on 19 December 1996.
Norja ja Islanti tekivät myös yhteistyösopimuksen jäsenvaltioiden kanssa 19. joulukuuta 1996.
The Schengen acquis — Convention was incorporated into the legal framework of the European Union by means of protocols attached to the Treaty of Amsterdam in 1999.
Schengenin säännöstö — yleissopimus liitettiin osaksi Euroopan unionin oikeudellista kehystä Amsterdamin sopimukseen vuonna 1999 liitetyillä pöytäkirjoilla.
A Council Decision was adopted on 12 May 1999 determining in conformity with the relevant provisions of the Treaty establishing the European Community and the Treaty on European Union, the legal basis for each of the provisions or decisions which constitute the Schengen acquis.
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen asiaa koskevien määräysten mukainen oikeusperusta kullekin Schengenin säännöstöön kuuluvalle määräykselle ja päätökselle vahvistettiin 12. toukokuuta 1999 tehdyllä neuvoston päätöksellä.
The common procedures and rules for cooperation between the partners are also detailed.
Yleissopimuksessa määritellään yksityiskohtaisesti myös yhteiset menettelyt ja kumppaneiden yhteistyösäännöt.
Title IV focuses exclusively on the Schengen Information System.
Yleissopimuksen IV osastossa käsitellään ainoastaan Schengenin tietojärjestelmää.
The Schengen Information System (SIS) should provide the authorities responsible for:
Schengenin tietojärjestelmän (Schengen Information System, SIS) käyttäjiä ovat seuraavista tehtävistä vastaavat viranomaiset:
border controls;
rajatarkastukset;
carrying out and coordinating the other police and customs checks within the country;
muut kyseisessä maassa suoritettavat poliisi- ja tullitarkastukset ja niiden koordinointi;
issuing visas, residence permits and for administrative matters relating to aliens;
viisumien ja oleskelulupien myöntäminen sekä ulkomaalaishallinto.
access to alerts on persons, vehicles and objects, by means of an automated consultation procedure.
Kyseisiä tehtäviä hoitavilla viranomaisilla olisi oltava automaattisen hakumenettelyn avulla pääsy henkilöistä, ajoneuvoista ja esineistä tehtyihin kuulutuksiin.
The SIS is made up of two separate components: one is the central system, and the other is the national systems (one for each country).
SIS jakautuu kahteen osaan: keskusjärjestelmään ja kansallisiin osiin (yksi kussakin maassa).
The SIS operates on the principle that the national systems cannot exchange computerised data directly between themselves, but instead only via the central system (C.SIS).
Toimintaperiaatteena on, että SIS:ssä olevia tietoja ei voida vaihtaa suoraan kansallisten osien välillä vaan ainoastaan keskusjärjestelmän (C.SIS) välityksellä.
It should, nonetheless, be possible for the Member States to exchange the supplementary information required for implementing certain provisions foreseen under the Convention, and for the SIS to function properly, either on a bilateral or multi-lateral basis.
Yleissopimuksen tiettyjen määräysten täytäntöönpanon ja SIS:n moitteettoman toiminnan edellyttämiä lisätietoja olisi kuitenkin voitava vaihtaa joko kahden tai useamman jäsenvaltion välillä.
If each National Schengen Information System (N.SIS) is to meet the operating constraints set out in the feasibility study and the Convention, it must therefore avail itself of this supplementary information which is indispensable for using the Sirene computer system.
Kyetäkseen täyttämään toteutettavuustutkimuksessa ja yleissopimuksessa määrätyt toimintavaatimukset jokaisella Schengenin tietojärjestelmän kansallisella osalla (N.SIS) on oltava Sirene-tietokonejärjestelmän käytön edellyttämät lisätiedot.
This is the technical operational service that will be used and will be responsible for transmitting all supplementary information requests at the National Entries.
Kaikki kansallisella tasolla esitetyt lisätietopyynnöt toimitetaan tämän teknisen ja toiminnallisen palvelun välityksellä.
The following principle has been adopted by the Member States:
Jäsenvaltiot ovat sopineet seuraavasta periaatteesta:
A ‘national Sirene bureau’ shall be set up by each of the Member States to serve as a single contact point for the other partners, available around the clock.
Jokainen jäsenvaltio perustaa kansallisen Sirene-toimiston, joka toimii kaikkien muiden yhteistyökumppanien ainoana yhteyspisteenä ympäri vuorokauden.
The legal foundations, the cases when action ought to be taken, the procedures to be followed and the general principles for organising the Sirene bureaux are defined jointly by all Member States so as to have common rules.
Jäsenvaltiot laativat yhteiset säännöt, joissa määritellään oikeusperustat, tapaukset, joissa olisi aloitettava tutkintatoimet, noudatettavat menettelyt ja Sirene-toimistojen yleiset organisointiperiaatteet.
The arrangements are recorded in this ‘Sirene Manual’.
Kyseisiä järjestelyitä kuvaillaan tässä Sirene-käsikirjassa.
The SIS, set up pursuant to the provisions of Title IV of the Convention of 1990, implementing the Schengen Agreement of 14 June 1985 on the gradual abolition of checks at common borders (Schengen Convention) [3] constitutes an essential tool for the application of the provisions of the Schengen acquis as integrated into the framework of the European Union.
SIS, joka on perustettu tarkastusten asteittaisesta lakkauttamisesta yhteisillä rajoilla 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta vuonna 1990 tehdyn yleissopimuksen (Schengenin yleissopimus) [3] IV osaston määräysten mukaisesti, on yksi keskeisistä välineistä Schengenin säännöstön määräysten soveltamisessa Euroopan unionin puitteissa.
Legal basis (Article 92(4) Schengen Convention) [4]
Oikeusperusta (Schengenin yleissopimuksen 92 artiklan 4 kohta) [4]
Member States shall exchange, through the authorities designated for that purpose (known as Sirene), all information necessary in connection with the entry of alerts and for allowing the appropriate action to be taken in cases where persons in respect of whom, and objects in respect of which, data have been entered in the Schengen Information System, are found as a result of searches made in the System.
Jäsenvaltiot vaihtavat tähän tarkoitukseen nimettyjen viranomaisten (Sirene) välityksellä kaikki tiedot, jotka tarvitaan kuulutusten tekemisen yhteydessä ja joiden avulla voidaan toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet tapauksissa, joissa Schengenin tietojärjestelmässä tehtyjen hakujen tuloksena löytyy henkilöitä tai esineitä, joita koskevia tietoja on tallennettu kyseiseen tietojärjestelmään.
The SIS operates on the principle that the national systems cannot exchange computerised data directly between themselves, but instead only via the central system (C.SIS)
Toiminnan perusajatuksena on, että SIS:ssä olevia tietoja ei voida vaihtaa suoraan kansallisten järjestelmien välillä vaan ainoastaan keskusjärjestelmän (C.SIS) välityksellä.
However, it is necessary for the Schengen Member States to be able to exchange supplementary information required for implementing certain provisions laid in the convention, and for the SIS to function properly, either on a bilateral or multilateral basis.
Schengenin jäsenvaltioiden on kuitenkin voitava vaihtaa yleissopimuksen tiettyjen määräysten täytäntöönpanon ja SIS:n moitteettoman toiminnan edellyttämiä lisätietoja joko kahden tai useamman sopimuspuolen välillä.
To meet the operating constraints set out in the convention, every Schengen Member State has to establish a central authority as a single contact point for exchanging supplementary information related to SIS data.
Yleissopimuksessa määrättyjen toimintavaatimusten täyttämiseksi Schengenin jäsenvaltioiden on perustettava keskusviranomainen, joka toimii ainoana yhteyspisteenä SIS:iin talletettuihin tietoihin liittyvien lisätietojen vaihtamiseksi.
This contact point, which is referred to as Sirene bureau, has to be fully operational on a 24/7 basis.
Tämän yhteyspisteen, josta käytetään nimitystä Sirene-toimisto, on oltava toiminnassa vuorokauden ympäri ja jokaisena viikonpäivänä.
The Sirene Manual is a set of instructions for Sirene bureaux, which describes in detail the rules and procedures governing the bilateral or multilateral exchange of the supplementary information referred to in paragraph 1.2
Sirene-käsikirja on Sirene-toimistoille laadittu ohjeisto, jossa kuvaillaan yksityiskohtaisesti sääntöjä ja menettelyitä 1.2 kohdassa tarkoitettujen lisätietojen kahden- tai monenvälistä vaihtoa varten.
The fundamental standards that underpin the cooperation via Sirene are the following:
Sirene-toimistojen kautta harjoitettavan yhteistyön perusvaatimuksia käsitellään seuraavassa.
A national Sirene bureau shall be set up by each of the Member States to serve as a single contact point for the Member States applying the Schengen Convention.
Jokaisen jäsenvaltion on perustettava kansallinen Sirene-toimisto, joka toimii Schengenin yleissopimusta soveltavien jäsenvaltioiden ainoana yhteyspisteenä.
It shall be fully operational 24 hours a day.
Toimistolla on oltava täydet toimintavalmiudet vuorokauden ympäri.
Availability for technical analysis, support and solutions shall also be provided 24 hours a day.
Myös teknisiä analyyseja ja ratkaisuja sekä teknistä tukea on tarjottava vuorokauden ympäri.
Each Sirene bureau shall build an internal structure, which guarantees the continuity of management, staff and technical infrastructure.
Kunkin Sirene-toimiston on muodostettava sisäinen järjestelmä, jolla taataan hallinnon, henkilöstön ja teknisen infrastruktuurin jatkuvuus.
The heads of each Sirene bureau shall meet at least twice a year to assess the quality of the cooperation between their services, to adopt necessary technical or organisational measures in the event of any difficulties and to adjust procedures where required.
Sirene-toimistojen päälliköiden on tavattava vähintään kahdesti vuodessa toimistojen välisen yhteistyön laadun arvioimiseksi, mahdollisten vaikeuksien edellyttämien teknisten tai organisatoristen toimenpiteiden toteuttamiseksi ja menettelyiden mukauttamiseksi tarvittaessa.
Security on premises
Tilojen turvallisuus
Physical and organisational security features are necessary to protect the Sirene bureau premises.
Sirene-toimistojen tilojen suojaaminen edellyttää fyysisiä ja organisatorisia turvatekijöitä.
The specific measures will be determined by and be dependant on, the results of threat assessments that will be carried out by each Schengen State.
Yksittäiset toimenpiteet määräytyvät kunkin Schengen-valtion laatimien uhka-analyysien tulosten perusteella.
Recommendations and best practices laid down in Volume 2 of the EU Schengen Catalogue: Schengen Information System, Sirene, should be reflected in practice, as should Council Decision 2001/264/EC [5].The specific features may differ as they will have to answer to threats in the immediate surroundings and exact location of the Sirene bureau.
Käytännön toteutuksessa olisi noudatettava Schengenin säännöstön soveltamista koskevan luettelon Schengenin tietojärjestelmää ja Sirene-toimistoja koskevassa 2 osassa annettuja suosituksia ja parhaita käytäntöjä sekä neuvoston päätöstä 2001/264/EY [5].Yksittäisten turvatekijöiden välillä voi olla eroja, sillä ne määräytyvät kunkin Sirene-toimiston lähiympäristöön ja tarkkaan sijaintiin liittyvien uhkien perusteella.
They may include:
Turvatekijöitä voivat olla seuraavat:
external windows fitted with security glass,
turvalasien asentaminen ulkoikkunoihin,
secured and closed doors,
lukitut turvaovet,
brick/concrete walls enclosing of the Sirene bureau,
tiili-/betonimuurit Sirene-toimiston ympärillä,
intrusion alarms, including logging of entries, exits and any unusual event,
hälyttimet, kulunvalvonta- ja vartiointilaitteet mukaan luettuina,
security guards on site or rapidly available,
tiloissa työskentelevät tai niihin nopeasti siirtyvät vartijat,
fire extinction system and/or direct link to fire brigade,
palonsammutusjärjestelmä ja/tai suora yhteys palokuntaan,
dedicated premises to avoid staff who are not involved in international police cooperation measures, or who do not have requisite access to documents from having to enter or to pass the Sirene bureau offices, and/or
erilliset tilat, joiden tarkoituksena on välttää se, että henkilöstö, joka ei ole mukana kansainvälisessä poliisiyhteistyössä tai jolla ei ole vaadittua lupaa tutustua asiakirjoihin, joutuu tulemaan Sirene-toimiston tiloihin tai kulkemaan niiden kautta, ja/tai
sufficient back-up power supply.
riittävä varasähköjärjestelmä.
Security on the system
Järjestelmän turvallisuus
The principles underlying the security of the system are set out in Article 118 of the Schengen Convention.
Järjestelmän turvallisuuden perusperiaatteista määrätään Schengenin yleissopimuksen 118 artiklassa.
Ideally, the Sirene bureau system should have a back up computer and data base system at a secondary site in case of a serious emergency at the Sirene bureau.
Parhaassa tapauksessa Sirene-toimistoilla pitäisi olla toiseen paikkaan sijoitettu varatietokone- ja tietokantajärjestelmä Sirene-toimistossa ilmenevän vakavan hätätilanteen varalta.
In order to fulfil the requirement to provide supplementary information, the Sirene staff shall have direct or indirect access to all relevant national information and expert advice.
Lisätietojen toimittamista koskevan vaatimuksen täyttämiseksi Sirene-toimistojen työntekijöillä on oltava oikeus saada suoraan tai välillisesti käyttöönsä kaikki asian kannalta merkitykselliset kansalliset tiedot ja asiantuntijoiden neuvot.
Operational
Toiminnalliset
The specific channel to use for Sirene communications shall be jointly decided by the Schengen Member States.
Schengenin jäsenvaltiot päättävät yhdessä, mitä kanavaa pitkin Sirene-tiedonannot välitetään.
Only if this channel is not available, another, and given the circumstances the most appropriate, means of communication shall be determined on a case by case basis, according to technical possibilities and the security and quality requirements that the communication has to meet.
Ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseinen tiedotuskanava ei ole käytettävissä, voidaan määrittää tapauskohtaisesti olosuhteista riippuen sopivin muu tiedotuskanava teknisten mahdollisuuksien ja tiedonannoille asetettujen turvallisuus- ja laatuvaatimusten perusteella.
Written messages are divided into two categories: free text and standard forms.
Kirjalliset sanomat jaetaan kahteen ryhmään: vapaamuotoiset tekstit ja standardilomakkeet.
The latter must respect the instructions set out in Annex 5.
Viimeksi mainituissa on noudatettava liitteessä 5 annettuja ohjeita.
The B [6], C [7] and D [8] forms shall not be used any longer and are removed from Annex 5.
B- [6], C- [7] ja D-lomakkeet [8] eivät ole enää käytössä, ja ne on sen vuoksi poistettu liitteestä 5.
In order to achieve utmost efficiency in bilateral communication between Sirene staff, a language familiar to both parties shall be used.
Sirene-henkilöstön kahdenvälisen tiedonvälityksen tehokkuuden maksimoimiseksi tiedonvälityksessä käytetään kieltä, jota molemmat osapuolet osaavat.
The Sirene bureau shall answer all requests for information made by the other Member States via their Sirene bureaux as soon as possible.
Sirene-toimiston on vastattava muiden jäsenvaltioiden Sirene-toimistojensa kautta esittämiin tietopyyntöihin mahdollisimman pian.
In any event a response shall be given within 12 hours.
Tietopyyntöihin on joka tapauksessa vastattava 12 tunnin kuluessa.
Priorities in daily work shall be based on the type of the alert and the importance of the case.
Päivittäisen työskentelyn painopistealueet on määritettävä kuulutuksen tyypin ja asian tärkeyden perusteella.
Non-operational
Muut kuin toiminnalliset
The Sirene bureau should use the dedicated SIS-NET e-mail address for the exchange of non-operational information.
Sirene-toimistojen olisi käytettävä tarkoitukseen varattua SIS-NET-sähköpostiosoitetta muun kuin toiminnallisen tiedon vaihtoon.
Transliteration rules, which can be found in Annex 2, have to be followed.
Tiedonvälityksessä on noudatettava translitterointisääntöjä, jotka annetaan liitteessä 2.
It is the responsibility of each Sirene bureau to perform the role of data quality assurance coordinator for the information that is introduced in the SIS.
Kukin Sirene-toimisto on vastuussa SIS:iin syötettyjen tietojen laadunvarmistuksen koordinoinnista.
To this end Sirene bureaux shall have the necessary national competence to perform this role, for which it is responsible pursuant to Article 92(4) and Article 108.
Sirene-toimistoilla on oltava tämän 92 artiklan 4 kohdan ja 108 artiklan nojalla niille uskotun tehtävän suorittamiseen tarvittava kansallinen toimivalta.
It is therefore necessary to have some form of national data quality audit, including a review of the rate of alerts/hits and of data content.
Sen vuoksi jäsenvaltioissa on oltava jonkinlainen tietojen laadun tarkastusmuoto, kuulutusten/osumien suhdeluvun ja tietojen sisällön tarkistaminen mukaan luettuna.
National standards for training of end-users on data quality principles and practice should be established.
Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava kansalliset vaatimukset koulutukselle, jota annetaan käyttäjille tietojen laatua koskeviin periaatteisiin ja käytäntöihin tutustumista varten.
All national agencies, including Sirene bureaux, responsible for international police cooperation must be organised in a structured fashion so as to prevent conflicts of powers with other national bodies carrying out similar functions and duplication of work.
Kaikki kansainvälisestä poliisiyhteistyöstä vastaavat kansalliset virastot, Sirene-toimistot mukaan luettuina, on organisoitava jäsennellysti niiden ja muiden vastaavia tehtäviä hoitavien kansallisten elinten välisten toimivaltaristiriitojen ja toimintojen päällekkäisyyksien välttämiseksi.
Each Member State shall determine the provisions for storing information.
Kunkin jäsenvaltion on määritettävä tietojen säilyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
The Sirene bureau of the Member State issuing the alert is obliged to keep all of the information on its own alerts available to the other Member States.
Kuulutuksen tekevän jäsenvaltion Sirene-toimistolla on velvollisuus asettaa muiden jäsenvaltioiden saataville kaikki tiedot, jotka koskevat sen itse antamia kuulutuksia.
The archives of each Sirene bureau should allow swift access to the relevant information to meet the very short deadlines for transmitting information.
Kunkin Sirene-toimiston arkistointi on järjestettävä siten, että olennaiset tiedot ovat nopeasti saatavilla, jotta ne voidaan toimittaa eteenpäin erittäin lyhyiden toimitusaikojen puitteissa.
As far as is possible, these additional pieces of information will not be kept by the Sirene bureaux once the corresponding alert is deleted
Jos mahdollista, tällaisia lisätietoja ei säilytetä Sirene-toimistoissa sen jälkeen, kun niitä koskeva kuulutus on poistettu.
Misused identity: Information on misused identity should be deleted after the deletion of the relevant alert.
Väärinkäytetty henkilöllisyys: väärinkäytettyä henkilöllisyyttä koskevat tiedot olisi poistettava vastaavan kuulutuksen poistamisen jälkeen.
Sirene bureau staff shall have the linguistic skills covering as wide a range of languages as possible and on-duty staff shall able to communicate with all Sirene bureaux.
Sirene-toimiston henkilöstöllä olisi oltava mahdollisimman laajan kielivalikoiman kattava kielitaito, ja palveluksessa olevan henkilöstön on kyettävä kommunikoimaan kaikkien Sirene-toimistojen kanssa.
They shall have the necessary knowledge on:
Henkilöstöllä on oltava tarvittavat tiedot:
national and international legal aspects,
kansallisesta ja kansainvälisestä oikeudesta,
their national law enforcement agencies, and
kansallisista lainvalvontaviranomaisista ja
national and European judiciary and immigration administration systems.
kansallisista ja eurooppalaisista oikeus- ja maahanmuuttoasioiden hallintojärjestelmistä.
They need to have the authority to deal independently with any incoming case.
Henkilöstöllä on oltava valtuudet käsitellä itsenäisesti mitä tahansa esille tulevaa tapausta.
In case of special requests or (legal) expert advice, they should have the possibility to call upon the assistance of their superiors and/or experts.
Erityispyyntöjen tai (oikeudellisten) asiantuntijaneuvojen tapauksessa henkilöstöllä olisi oltava mahdollisuus pyytää apua esimiehiltään ja/tai asiantuntijoilta.
Operators on duty outside office hours shall have the same competence, knowledge and authority and have the possibility to refer to experts available on-call.
Virka-ajan ulkopuolella päivystävillä työntekijöillä on oltava sama pätevyys, tietämys ja valtuudet sekä mahdollisuus kääntyä päivystävien asiantuntijoiden puoleen.
Legal expertise to cover both normal and exceptional cases is required.
Juridista asiantuntemusta on oltava saatavilla sekä normaalioloissa että poikkeustapauksissa.
Depending on the cases, this can be provided by any personnel with the necessary legal background or experts from the judicial authorities
Tapauksesta riippuen tällaista asiantuntemusta voi antaa kuka tahansa henkilöstön edustaja, jolla on vaatimukset täyttävä oikeudellinen tausta, tai oikeusviranomaisia edustava asiantuntija.