natgillin/translations-raw huggingface dataset:
If major obstacles were encountered in the examination or the frequency of errors found is high even if the reported errors/irregularities have been satisfactorily dealt with:
Jos tutkimukseen on liittynyt merkittäviä esteitä tai jos havaittuja virheellisyyksiä on paljon, vaikka ilmoitetut virheellisyydet/sääntöjenvastaisuudet olisikin käsitelty tyydyttävällä tavalla:
in view of the matters referred to at point 3 and/or given the high frequency of errors reported at point 4, I am not in a position to express an opinion on the final statement of expenditure and the application to the Commission for payment of the balance of the Community co-financing.
3 kohdassa tarkoitettujen seikkojen perusteella ja/tai 4 kohdassa ilmoitettujen virheellisyyksien suuren määrän vuoksi allekirjoittanut ei pysty esittämään käsitystään lopullisesta menoilmoituksesta eikä komissiolle jätetystä yhteisön yhteisrahoituksen loppuerän maksamista koskevasta pyynnöstä.
Name in capital letters, stamp, position and signature of certifying authority.
Todentavan viranomaisen nimi suuraakkosin, leima, asema ja allekirjoitus
Please refer to Article 16 of this Decision.
Ks. tämän päätöksen 16 artikla.
Tel.: …
Puhelin: …
Fax: …
Faksi: …
E-mail: …
Sähköposti: …
Directorate-General for Justice, Freedom and Security
Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto
Unit B/4 European Refugee Fund
Yksikkö B/4 – Euroopan pakolaisrahasto
All project documentation and publications shall mention EU co-financing. ‘This project is co-financed by the European Refugee Fund’.
Kaikessa hankemateriaalissa ja -julkaisuissa on ilmoitettava EU:n yhteisrahoituksesta seuraavaa ilmaisua käyttäen: ”Euroopan pakolaisrahasto osallistuu hankkeen rahoittamiseen”.
The Member State shall lay down all the arrangements governing its relations with the said authorities. Without prejudice to the provisions of this Decision, the Member State lays down all the arrangements governing the relations between the said authorities, which shall act in full compliance with the institutional, legal and financial systems of the Member State concerned.
Mainittujen viranomaisten on toimittava täysin asianomaisen jäsenvaltion institutionaalisten, oikeudellisten ja taloudellisten järjestelmien mukaisesti, ja jäsenvaltion on määrättävä kaikista näiden viranomaisten keskinäisiä yhteyksiä koskevista järjestelyistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen säännösten soveltamista.
establishing the Community Eco-label working plan
yhteisön ympäristömerkkiä koskevasta työsuunnitelmasta
Having regard to Regulation (EC) No 1980/2000 of the European Parliament and of the Council of 17 July 2000 on a revised Community Eco-label award scheme [1], and in particular Article 5 thereof,
ottaa huomioon tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000 [1] ja erityisesti sen 5 artiklan,
Regulation (EC) No 1980/2000 provides that the Commission is to establish a Community Eco-label working plan.
Asetuksessa (EY) N:o 1980/2000 säädetään, että komissio laatii yhteisön ympäristömerkkiä koskevan työsuunnitelman.
The working plan should include a strategy for the development of the scheme, setting out objectives for environmental improvement and market penetration, a non-exhaustive list of product groups which should be considered as priorities for Community action, and plans for co-ordination and co-operation between the Community scheme and other Eco-label award schemes in Member States.
Työsuunnitelmaan olisi sisällyttävä järjestelmän kehittämisstrategia, jossa olisi vahvistettava ympäristön tilan parantamista ja merkin yleistymistä markkinoilla koskevat tavoitteet, ei-tyhjentävä luettelo tuoteryhmistä, jotka katsotaan yhteisön toiminnan ensisijaisiksi kohteiksi, sekä yhteisön järjestelmän ja muiden jäsenvaltioissa käytössä olevien ympäristömerkin myöntämisjärjestelmien välistä yhteensovittamista ja yhteistyötä koskevat suunnitelmat.
Furthermore the working plan should provide measures for the implementation of the strategy and include the planned financing of the scheme.
Työsuunnitelmaan olisi lisäksi sisällyttävä strategian toteuttamista koskevia toimenpiteitä sekä suunnitellut järjestelmän rahoitusjärjestelyt.
The revised working plan should be drafted on the basis of the experience gained during the implementation of the first Community Eco-label working plan [2].
Ensimmäisen yhteisön ympäristömerkkiä koskevan työsuunnitelman [2] täytäntöönpanon aikana saadun kokemuksen perusteella olisi laadittavat tarkistettu työsuunnitelma.
The working plan should be reviewed periodically.
Työsuunnitelma olisi tarkistettava määräajoin.
The measures provided for in this Decision are in accordance with the opinion of the Committee set up pursuant to Article 17 of Regulation (EC) No 1980/2000.
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1980/2000 17 artiklalla perustetun komitean antaman lausunnon mukaiset,
The revised Community Eco-label working plan for the period from 1 January 2005 to 31 December 2007, set out in the Annex, is adopted.
Hyväksytään liitteessä oleva tarkistettu yhteisön ympäristömerkkiä koskeva työsuunnitelma ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2005 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2007.
A review of the working plan shall be initiated before 31 December 2007.
Työsuunnitelman tarkistus aloitetaan ennen 31 päivää joulukuuta 2007.
Done at Brussels, 9 February 2006.
Tehty Brysselissä 9 helmi kuuta 2006.
OJ L 7, 11.1.2002, p. 28.
EYVL L 7, 11.1.2002, s. 28.
COMMUNITY ECO-LABEL WORKING PLAN
YHTEISÖN YMPÄRISTÖMERKKIÄ KOSKEVA TYÖSUUNNITELMA
The Community Eco-label was introduced in 1992 to encourage businesses to develop goods and services with a reduced environmental impact throughout their whole life-cycle and to provide consumers with better information about these impacts.
Yhteisön ympäristömerkki otettiin käyttöön vuonna 1992. Sen tarkoituksena on kannustaa yrityksiä kehittämään tuotteita ja palveluja, joilla on koko elinkaarensa aikana vähemmän haitallisia ympäristövaikutuksia, sekä antaa kuluttajille paremmin tietoa näistä vaikutuksista.
The Community Eco-label scheme is part of a broader strategy aimed at promoting sustainable production and consumption.
Yhteisön ympäristömerkkijärjestelmä on osa laajempaa strategiaa, jonka tarkoituksena on edistää kestävää tuotantoa ja kulutusta.
This aim can be achieved in the context of a ‘framework for an integrated life-cycle oriented product policy’, as indicated in the Sixth Environmental Action Programme (6EAP).
Tähän pyritään yhdennetyn, elinkaaripohjaisen tuotepolitiikan avulla, kuten ympäristöä koskevassa kuudennessa toimintaohjelmassa todetaan. Perustavoitteina on varmistaa ympäristönsuojelun korkea taso ja katkaista yhteys ympäristöpaineiden ja taloudellisen kasvun välillä.
The key objectives are to ensure a high level of protection and to break the link between environmental pressures and economic growth, thus working in the framework of the European Union’s Lisbon Strategy of Economic and Social Renewal (2000) [1] and Sustainable Development Strategy (Gothenburg, 2001) [2].
Näin edistetään myös talouden ja yhteiskunnan uudistamiseen tähtäävää Lissabonin strategiaa (2000) [1] sekä kestävän kehityksen strategiaa (Göteborg, 2001) [2].
More specifically, the Communication on Integrated Product Policy [3] (IPP) proposes a new strategy to strengthen and refocus product-related environmental policies and develop the market for greener products.
Yhdennettyä tuotepolitiikkaa koskevassa komission tiedonannossa [3] ehdotetaan uutta strategiaa, jolla pyritään vahvistamaan ja suuntaamaan uudelleen tuotteita koskevia ympäristötoimia ja kehittämään ympäristöystävällisten tuotteiden markkinoita.
The Community Eco-label is one of the tools that can help to reach this aim.
Yhteisön ympäristömerkki on yksi välineistä, joiden avulla voidaan saavuttaa tämä tavoite.
Within the Eco-label Scheme there is considerable information and expertise on product policy based on life-cycle thinking which should be made available to stakeholders involved in further developing the Integrated Product Policy approach.
Yhteisön ympäristömerkintäjärjestelmässä on huomattavan paljon tietoa ja asiantuntemusta elinkaariajatteluun perustuvasta tuotepolitiikasta, ja sitä olisi tarjottava yhdennettyä tuotepolitiikkaa kehittävien sidosryhmien käyttöön.
In the framework of the shift towards sustainable consumption and production, the new public procurement Directives [4] integrating environmental considerations into public procurement and the recently published Handbook on Environmental Public Procurement open new opportunities for the Community Eco-label.
Kestävien kulutus- ja tuotantotottumusten edistämiseksi on annettu uudet julkisia hankintoja koskevat direktiivit [4], joilla pyritään siihen, että julkisissa hankinnoissa otetaan huomioon ympäristönäkökohdat, sekä julkaistu käsikirja ympäristöystävällisistä julkisista hankinnoista (Handbook on Environmental Public Procurement). Nämä avaavat myös yhteisön ympäristömerkkijärjestelmälle uusia mahdollisuuksia.
While public purchasers may not explicitly demand products and services bearing the Community Eco-label in their tenders, the new directives offer possibilities to use criteria set out by the Scheme or equivalent when defining performance-based or functional environmental requirements.
Julkisten hankintojen tekijät eivät välttämättä nimenomaisesti vaadi tarjouskilpailuissaan tuotteita ja palveluita, joille on myönnetty ympäristömerkki. Uudet direktiivit tarjoavat kuitenkin mahdollisuuksia käyttää ympäristömerkin myöntämisperusteita tai vastaavia perusteita, kun määritetään ympäristön suojelun tasoon perustuvia tai toiminnallisia ympäristövaatimuksia.
This should encourage public authorities to take the political decision to green their purchasing via the Community Eco-label and its criteria or other equivalent schemes, which provide a strong product information basis.The Community Eco-label also interrelates with a wide variety of instruments aiming at cleaner production, development and use of environmental technologies.
Tämän pitäisi kannustaa viranomaisia tekemään poliittinen päätös siitä, että ostoissa otetaan aiempaa enemmän huomioon ympäristönäkökohdat ja hyödynnetään yhteisön ympäristömerkkiä ja sen perusteita tai muita vastaavia järjestelmiä, joiden avulla saadaan runsaasti tietoa tuotteista. Yhteisön ympäristömerkkijärjestelmä toimii myös yhdessä monenlaisten muiden välineiden kanssa, joilla pyritään puhtaampaan tuotantoon ja kehitykseen sekä ympäristötekniikoiden käyttöön.
Its structures, procedures and knowledge are recognised as a strong starting point for designing the implementing measures for the proposed directive on the Eco-design of Energy-using Products.
Järjestelmän rakenteita, menetelmiä ja tietoja pidetään hyvänä lähtökohtana laadittaessa täytäntöönpanotoimenpiteitä ehdotetulle direktiiville, joka koskee energiaa käyttävien tuotteiden ekologista tuotesuunnittelua.
A priority field of activities under the Environmental Technologies Action Plan (ETAP), namely design and implementation of performance targets, includes exploring the relationship between the concept of performance targets and the environmental performance of goods and services addressed by EU initiatives like the Community Eco-label.
Ympäristöteknologioita koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyy ympäristönsuojelutavoitteiden laatimista ja täytäntöönpanoa koskeva ensisijainen toiminta-ala, jossa tarkastellaan muun muassa sitä, mikä on suhde ympäristönsuojelutavoitteiden ja sellaisten tuotteiden ja palvelujen ympäristönsuojelun tason välillä, joita käsitellään EU:n aloitteissa, esimerkiksi yhteisön ympäristömerkkijärjestelmässä.
Enlargement, with 10 New Member States in May 2004, has created new conditions for the development of the Community Eco-label and for contributing to the field of environmental communication and awareness-raising.
Laajentuminen, joka toi EU:hun 10 uutta jäsenvaltiota toukokuussa 2004, loi uudet edellytykset yhteisön ympäristömerkin kehittämiselle sekä ympäristötiedotuksen ja -valistuksen parantamiselle.
A clear, pan-European Eco-label like the Flower, could make it much easier for consumers to buy green across Europe, while it also helps their understanding of Type I labelling.
Mikäli käytössä olisi selkeä EU:n laajuinen ympäristömerkki, kuten kukkalogo, kuluttajien olisi huomattavasti helpompi ostaa ympäristöystävällisiä tuotteita kaikkialla Euroopassa. Samaan aikaan heidän olisi myös helpompi ymmärtää ISOn tyypin I mukaisia merkkejä.
Well designed, market-based environmental labelling schemes will remain attractive to consumers because of their immediacy and simplicity and because they ensure better and more accessible information on the environment for citizens.
Hyvin suunnitellut, markkinapohjaiset ympäristömerkkijärjestelmät hyödyttävät kuluttajia, sillä ne ovat välittömiä ja yksinkertaisia käytäntöjä. Niiden avulla kansalaiset saavat ympäristöstä parempia ja helpommin saatavissa olevia tietoja.
They are also business-friendly because they act as product enhancers that offer marketing advantages at the point of sale, if they are developed in partnership with manufacturers and come at a reasonable cost for enterprises.
Järjestelmät ovat myös hyödyllisiä yrityksille, sillä ne parantavat tuotteita ja tarjoavat markkinointietuja myyntipaikalla. Edellytyksenä on, että ne kehitetään yhteistyössä tuottajien kanssa ja yrityksille aiheutuvat kustannukset ovat kohtuullisia.
It is clear that the Community Eco-label has not yet achieved satisfactory market penetration.
On selvä, että yhteisön ympäristömerkkiä ei vielä käytetä markkinoilla tyydyttävissä määrin.
It is now in a better situation than before, with a continuously widening range of product groups (including both goods and services) and with new applications coming in steadily, nevertheless it is clear that the scheme has to be revised if it is to properly achieve its original aims and in particular its active take-up by the business community.
Tilanne on nyt kuitenkin parempi kuin ennen, sillä tuoteryhmien (sekä tavaroiden että tuotteiden) kirjo kasvaa jatkuvasti ja uusia hakemuksia tulee kaiken aikaa. On kuitenkin selvää, että järjestelmää on tarkistettava, jotta se saavuttaisi alkuperäiset tavoitteensa ja erityisesti jotta yritykset ottaisivat sen aktiivisesti käyttöön.
In view of the revision of the Community Eco-label Scheme an evaluation study is being carried out assessing its overall effectiveness in reducing negative environmental impacts.
Yhteisön ympäristömerkkijärjestelmän tarkistusta varten tekeillä on arviointitutkimus, jossa arvioidaan järjestelmän yleistä tehokkuutta haitallisten ympäristövaikutusten vähentämisessä.
The Scheme’s contribution to sustainable consumption and production will be assessed, and proposals will be made on how, through its revision, it should best meet the challenge of promoting sustainable development in Europe, as well as making it more attractive to economic operators and in particular to SMEs.
Tutkimuksessa arvioidaan järjestelmän vaikutus kestävään kulutukseen ja tuotantoon sekä tehdään ehdotuksia siitä, miten järjestelmän tarkistuksella voitaisiin parhaiten edistää kestävää kehitystä Euroopassa. Lisäksi järjestelmästä olisi tehtävä kiinnostavampi taloudellisille toimijoille, erityisesti pk-yrityksille.
This working plan should fully support the evaluation of the Scheme and its revision while not prejudicing in any way the possibility for making any changes to the Eco-label Scheme when the Regulation is revised.
Työsuunnitelmalla olisi tuettava järjestelmän arviointia ja sen tarkistusta. Sillä ei kuitenkaan pitäisi rajoittaa mahdollisuutta tehdä muutoksia ympäristömerkkijärjestelmään siinä vaiheessa, kun asetus tarkistetaan.
The fundamental aim of this revised working plan is, therefore, to build on the lessons and experience obtained from the functioning of the Eco-label scheme and lay down the programme of work for the next three years aiming at the following:
Tämän tarkistetun työsuunnitelman perustavoitteena on sen vuoksi hyödyntää kokemuksia, joita on saatu ympäristömerkkijärjestelmän tähänastisesta toiminnasta, ja esittää seuraavaksi kolmeksi vuodeksi työohjelma, jolla on seuraavat tavoitteet:
Make the Community Eco-label a more successful and effective instrument for improving the environmental quality of goods and services.
tehdä ympäristömerkistä menestyvämpi ja toimivampi väline tuotteiden ja palvelujen laadun parantamiseksi ympäristön kannalta,
The revised working plan should also focus on supporting the currently on-going evaluation of the Eco-label Scheme and the upcoming revision of the Regulation.
tukea käynnissä olevaa ympäristömerkkijärjestelmän arviointia sekä asetuksen tulevaa tarkistusta,
Continue the contribution to making consumption more sustainable, and to the policy objectives set out in the Community’s Sustainable Development Strategy and the Sixth Environmental Action Programme.
jatkaa rooliaan kulutustottumusten muuttamisessa kestävämpään suuntaan sekä edistää niiden poliittisten tavoitteiden saavuttamista, jotka esitetään yhteisön kestävän kehityksen strategiassa ja ympäristöä koskevassa kuudennessa toimintaohjelmassa.
Make the most effective use of the resources allocated to the scheme by the Commission, the Member States and the members of the European Union Eco-Labelling Board (EUEB) [5].
hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti komission, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunnan EUEB:n tähän järjestelmään osoittamia resursseja [5].
STRATEGY FOR THE DEVELOPMENT OF THE SCHEME
STRATEGIA JÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISEKSI
Policy and strategy towards the revision of the Eco-label Regulation
Politiikka ja strategia, joilla valmistellaan ympäristömerkkiasetuksen tarkistusta
The Community Eco-label is continually developing and adapting its long-term policy and strategy.
Yhteisön ympäristömerkkijärjestelmän pitkän aikavälin politiikkaa ja strategiaa kehitetään ja mukautetaan jatkuvasti.
It needs to be closely integrated with the ongoing discussions and the work for the implementation of the EU Integrated Product Policy Communication and also with other legislative instruments under development, such as the proposed directive on the Eco-design of Energy-using Products (EuP), the 92/75/EEC Framework Directive for domestic appliances and the Energy Star Council Decision for office equipment, the implementation of ETAP, the Sixth Environmental Action Programme and Community’s Sustainable Development Strategy.
Tämä on tiiviisti yhdistettävä keskusteluihin ja toimiin, jotka liittyvät yhdennettyä tuotepolitiikkaa koskevaan tiedonantoon, muihin valmisteilla oleviin säädöksiin, esimerkiksi ehdotukseen direktiiviksi energiaa käyttävien tuotteiden ekologisesta tuotesuunnittelusta, kodinkoneita koskevaan puitedirektiiviin 92/75/ETY, toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia Energy Star -merkintöjä koskevaan neuvoston päätökseen sekä ympäristöteknologioita koskevan toimintasuunnitelman, ympäristöä koskevan kuudennen toimintasuunnitelman ja yhteisön kestävän kehityksen strategian täytäntöönpanoon.
The Community Eco-label also needs to follow closely the wider developments in product eco-labelling, as well as ethical, quality and health labels, by also ensuring an appropriate involvement of the different scientific committees in order to further improve the scientific basis of the ecological criteria.
Ympäristömerkintäjärjestelmässä on myös seurattava tarkasti ekotuotemerkintöjen laajempia kehityssuuntia sekä eettisten, laatu- ja terveysmerkintöjen kehitystä. Lisäksi on varmistettava erilaisten tieteellisten komiteoiden asianmukainen osallistuminen, jotta parannetaan entisestään ekologisten perusteiden tieteellistä pohjaa.
Equally important are the developments in the field of Environmental Management Systems, in particular with respect to the Community Eco-Management and Audit Scheme (EMAS).
Yhtä tärkeää on kehitys ympäristöasioiden hallintajärjestelmien alalla, erityisesti yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmän (EMAS) kehitys.
In order to manage more effectively the various related discussions and information flows, both within the Scheme and with respect to external forums, and to prepare and lead the debate on the future of the Scheme, an active Policy Management Group was set up in the first Eco-label working plan.
On tarpeen hallita tehokkaammin asiaan liittyviä keskusteluja ja tiedonvaihtoa sekä ympäristömerkkijärjestelmän sisällä että ulkopuolisilla foorumeilla. Lisäksi on valmisteltava ja ohjattava pohdintaa järjestelmän tulevaisuudesta.
It has delivered a very valuable contribution to the future policy and strategy of the Scheme, by addressing the issues of integration with other environmental policies, synergies with other information instruments and a wide range of long term policy issues.
Tämän vuoksi ensimmäisen työsuunnitelmakauden aikana perustettiin pysyvä politiikan johtoryhmä, joka on toiminut aktiivisesti. Ryhmä on antanut erittäin arvokkaan panoksen järjestelmän tulevaan politiikkaan ja strategiaan käsittelemällä kysymyksiä, jotka liittyvät merkin integroimiseen muuhun ympäristöpolitiikkaan, synergiaan muiden ympäristövälineiden kanssa sekä muihin pitkän aikavälin poliittisiin kysymyksiin.
It has clearly identified the main challenges that the Scheme is facing at the moment and has contributed to the discussion by developing a variety of ideas about the evaluation and the revision of the Scheme.
Se on selkeästi määrittänyt järjestelmän tämänhetkiset suurimmat haasteet sekä vaikuttanut keskusteluun antamalla erilaisia ideoita järjestelmän arvioinnista ja tarkistamisesta.
These ideas should be fed into the discussions on the revision of the Scheme where meetings involving stakeholders should be considered a priority.
Nämä ideat olisi otettava huomioon järjestelmän tarkistamista koskevissa keskusteluissa, joissa sidosryhmien osallistumista kokouksiin olisi pidettävä ensisijaisen tärkeänä.
It should be a priority of the EUEB, Member States and the Commission to develop and adapt the long-term policy and strategy of the Eco-label Scheme in the light of the upcoming revision of the Regulation.
Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunnan EUEB:n, jäsenvaltioiden ja komission ensisijaisena tavoitteena tulisi olla kehittää ja mukauttaa ympäristömerkkijärjestelmän pitkän aikavälin politiikkaa ja strategiaa asetuksen tulevaa tarkistusta ajatellen.
They should also contribute to the integration of the Eco-label in the various policy developments taking place in relation to sustainable consumption (such as IPP, EuP, Green Public Procurement, wider labelling, reduced taxation for green products, ETAP, etc.).
Niiden olisi myös vaikutettava siihen, että jatketaan ympäristömerkinnän integroimista eri politiikkoihin, joita on kehitteillä kestävään kuluttamiseen liittyvillä aloilla (esimerkiksi yhdennetyssä tuotepolitiikassa, energiaa käyttävien tuotteiden ekologisessa tuotesuunnittelussa, ympäristönäkökohtien huomioonottamisessa julkisissa hankinnoissa, tuotemerkinnöissä laajemmalti, ympäristöystävällisten tuotteiden verotuksen keventämisessä sekä ympäristöteknologioita koskevassa toimintasuunnitelmassa).
The EUEB, Member States and the Commission should make it a priority to input into the evaluation and revision of the Eco-label Scheme in order to help develop and adapt its long-term policy and strategy.
Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunnan EUEB:n, jäsenvaltioiden ja komission olisi asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi ympäristömerkkijärjestelmän arviointi ja tarkistus, jotta voidaan kehittää ja mukauttaa sen pitkän aikavälin politiikkaa ja strategiaa.
This input should come in the form of dedicated meetings, investigations and mobilisation of expertise following the publication of the results of the study.
Tätä varten olisi järjestettävä erityisiä kokouksia ja tutkimuksia sekä saatava käyttöön asiantuntemusta sen jälkeen kun arviointitutkimuksen tulokset on julkaistu.
Objectives for environmental improvement and market penetration
Ympäristön tilan parantamista ja merkin käytön yleistymistä markkinoilla koskevat tavoitteet