natgillin/translations-raw huggingface dataset:
90 % guarantee on loans (16, 18-22)
90-prosenttinen luottotakaus (16, 18–22)
90 % guarantee on a loan of DEM 6,5 million from a private bank
90-prosenttinen takaus yksityisen pankin myöntämälle 6,5 miljoonan Saksan markan lainalle
SME investment security grant
Pk-yritysten investointien varmistamiseksi tarkoitettu avustus
Deutsche Ausgleichsbank (DtA) – equity loan scheme (DTA-Eigenkapitalhilfe)
DtA:n tuki oman pääoman vahvistamiseksi
ERP business start-up scheme (ERP-Existenzgründung)
ERP:n yrityksenperustamisohjelma
ERP reconstruction programme (ERP—Aufbau)
ERP:n jälleenrakennusohjelma
Loan 1
Laina 1
Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW) small business scheme (KfW-Mittelstand)
KfW:n pk-yritysohjelma
DtA environment scheme (DtA-Umwelt)
DtA:n ympäristönsuojeluohjelma
ERP energy saving scheme (ERP-Energiespar)
ERP:n energiansäästöohjelma
ERP reconstruction programme (ERP-Aufbau)
ERP:n jälleenrakennusohjelma
Loan 2
Laina 2
90 % guarantee on a loan of DM 1 million from a private bank
90-prosenttinen takaus yksityisen pankin myöntämälle 1 miljoonan Saksan markan lainalle
Labour Office
Työvoimahallinto
Employment Promotion Act grants
Avustukset työllisyyden edistämiseksi
Various grants
Muut avustukset
Measures from 1997 onwards
Toimenpiteet vuodesta 1997
90 % guarantee on a loan of DM 2,32 million from a private bank
90-prosenttinen takaus yksityisen pankin myöntämälle 2,32 miljoonan Saksan markan lainalle
Special depreciation
Lisäpoisto
Measure 11: In March 1994 TIB took a 49 % stake in Kahla II for DEM 1,975 million.
Toimenpide 11: Maaliskuussa 1994 TIB otti haltuunsa 49 prosenttia Kahla II:n osakkeista 1,975 miljoonan Saksan markan hinnasta.
TIB put an end to its participation on 31 December 1999 and transferred its shares in Kahla II to Mr G. Raithel and his son, Mr H. Raithel, for […] [6].
TIB:n osakkuus yrityksessä päättyi 31 päivänä joulukuuta 1999, kun se siirsi Kahla II:n osakkeensa G. Raithelille ja tämän pojalle H. Raithelille […] [6] Saksan markan hinnasta.
Measure 12: In March 1994 TIB granted a shareholder loan of DEM 6 million.
Toimenpide 12: TIB myönsi maaliskuussa 1994 6 miljoonan Saksan markan lainan, jonka korko oli sidottu yrityksen tulokseen.
Germany states that this loan did not confer on TIB any further voting rights.
Saksan ilmoituksen mukaan tämä laina ei lisännyt TIB:n äänioikeutta yrityksessä.
The loan bore an interest rate of 12 %, the amount of interest being capped at 50 % of annual profits.
Lainan koroksi määriteltiin 12 prosenttia, mutta koron määrä ei voisi ylittää 50 prosenttia tilivuoden voitosta.
The Commission notes that Kahla II only started generating modest profits as from 1996.
Komissio toteaa, että Kahla II alkoi tuottaa vähäistä voittoa vasta vuodesta 1996 alkaen.
No risk premium was agreed.
Korkoon laskettavasta riskilisästä ei sovittu.
Germany states that the loan was paid back on 29 December 1999 with interest totalling DEM 1,613 million.
Saksan ilmoituksen mukaan laina maksettiin 29 päivänä joulukuuta 1999 takaisin 1,631 miljoonan Saksan markan suuruisine korkoineen.
Measures 13 and 23: The Land of Thuringia provided a 90 % fallback guarantee in March 1994 to cover investment credits up to a total of DEM 13,5 million.
Toimenpiteet 13 ja 23: Thüringenin osavaltio otti maaliskuussa 1994 vastuulleen 90-prosenttiset täytetakaukset 13,5 miljoonan Saksan markan investointilainoista.
When the credits finally matured, the guarantee under measure 13 covered credits 18-22.
Kun luotot oli otettu käyttöön, toimenpiteen 13 mukainen takaus kattoi luotot 18–22.
The guarantee under measure 23 covered a credit of DEM 1 million granted by a private bank in February 1996 at an interest rate of 6,1 %.
Toimenpiteen 23 mukainen takaus koski 1 miljoonan Saksan markan luottoa, jonka yksityinen pankki oli helmikuussa 1996 myöntänyt 6,1 prosentin korolla.
Measure 14: A further 90 % fallback guarantee provided by the Land of Thuringia in March 1994 to cover working capital credits of DEM 6,5 million.
Toimenpide 14: Thüringenin osavaltio antoi maaliskuussa 1994 myös 90-prosenttiset täytetakaukset 6,5 miljoonan Saksan markan lainoille, jotka oli tarkoitettu käyttöpääoman vahvistamiseen.
The credit was granted by a private bank in September 1995 at an interest rate of 8,5 %.
Tosiasiassa luoton myönsi syyskuussa 1995 yksityinen pankki 8,5 prosentin korolla.
The guarantee was gradually reduced and expired on 31 December 1999.
Tätä takausta alennettiin asteittain ja sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 1999.
For these guarantees the company paid a fee of 0,75 % p.a., reduced as from June 1995 to 0,5 %.
Yritys maksoi näistä takauksista 0,75 prosentin vuotuisen korvauksen, joka alennettiin heinäkuusta 1995 alkaen 0,5 prosenttiin.
Measure 15: An SME (small and medium-sized enterprise) grant of DEM 2 million, subsequently increased to DEM 2,5 million, granted on 10 May 1994.
Toimenpide 15: Pk-yrityksille tarkoitettu alun perin 2 miljoonan Saksan markan avustus, joka myöhemmin korotettiin 2,5 miljoonaan Saksan markkaan ja joka myönnettiin 10 päivänä toukokuuta 1994.
Measure 16: An equity loan of DEM 0,2 million, allegedly awarded under an aid scheme [7] in June 1994 to the investor, Mr Raithel, in the context of the creation of Kahla II.
Toimenpide 16: Laina oman pääoman vahvistamiseksi, joka myönnettiin 200000 Saksan markan suuruisena sijoittaja Raithelille Saksan ilmoituksen mukaan erään tukiohjelman [7] perusteella Kahla II:n perustamisen yhteydessä kesäkuussa 1994.
According to the scheme, the investor had to provide this amount to the company in the form of equity capital.
Kyseisen ohjelman mukaisesti sijoittajan oli maksettava kyseinen määrä yrityksen omaan pääomaan.
According to Germany, the loan was paid back on 30 September 2001.
Saksan ilmoituksen mukaan laina maksettiin takaisin 30 päivänä syyskuuta 2001.
Measure 17: A loan of DEM 1,8 million purportedly granted in May 1994 under the European Recovery Programme business start-up scheme [8].
Toimenpide 17: Toukokuussa 1994 myönnetty 1,8 miljoonan Saksan markan laina, joka on Saksan ilmoituksen mukaan ERP:n yrityksenperustamisohjelman [8] mukainen.
Measure 18: An investment loan of DEM 2 million allegedly granted in March 1995 under the ERP reconstruction programme [9].
Toimenpide 18: Maaliskuussa 1995 myönnetty 2 miljoonan Saksan markan investointilaina, joka on Saksan ilmoituksen mukaan ERP:n jälleenrakennusohjelman [9] mukainen.
Measure 19: An investment loan of DEM 1 million granted in March 1993 by Kreditanstalt für Wiederaufbau under its small business scheme [10].
Toimenpide 19: Kreditanstalt für Wiederaufbaun maaliskuussa 1993 myöntämä 1 miljoonan Saksan markan investointilaina [10].
Measure 20: An investment loan of DEM 1,73 million granted in April 1995 under an aid scheme for environmental investment (DtA-Umweltprogramm).
Toimenpide 20: DtA:n ympäristönsuojeluohjelman perusteella huhtikuussa 1995 myönnetty 1,73 miljoonan Saksan markan investointilaina.
Measure 21: An investment loan of DEM 3,45 million allegedly granted in April 1995 under the ERP environmental programme [11].
Toimenpide 21: Huhtikuussa 1995 myönnetty 3,45 miljoonan Saksan markan investointilaina, joka on Saksan ilmoituksen mukaan ERP:n ympäristönsuojeluohjelman [11] mukainen.
Against a background of falling interest rates, on 30 March 1998 the outstanding amount of the loans under measures 18-21 (DEM 7,329 million) was converted into a loan on market terms from Hypovereinsbank.
Koska markkinakorot laskivat, toimenpiteisiin 18–21 kuuluvien lainojen jäljellä oleva 7,329 miljoonan Saksan markan lainamäärä muutettiin Hypovereinsbankin markkinakorkoiseksi lainaksi.
This new loan carried an interest rate of 5,9 %, which was above the applicable reference rate of 5,49 %.
Tämän uuden lainan korko oli 5,9 prosenttia, joten se ylitti voimassa olevan viitekoron 5,49 prosentilla.
The Commission notes, however, that the 90 % guarantee under measure 13 was made available for this new market loan.
Komissio toteaa kuitenkin, että toimenpiteeseen 13 kuuluva 90-prosenttinen takaus siirrettiin koskemaan tätä uutta markkinakorkoista lainaa.
Measure 22: An investment loan of DEM 2 million allegedly awarded in March 1996 under the ERP reconstruction programme [12].
Toimenpide 22: Maaliskuussa 1996 myönnetty 2 miljoonan Saksan markan investointilaina, joka on Saksan ilmoituksen mukaan ERP:n jälleenrakennusohjelman [12] mukainen.
Measure 23: See paragraph 37.
Toimenpide 23: Katso 37 kohta.
Measure 24: In October 1994 Kahla II obtained direct investment grants of DEM 3,36 million from the Land of Thuringia for investments to be carried out during the period 1994-1996 [13].
Toimenpide 24: Lokakuussa 1994 Thüringenin osavaltio myönsi Kahla II:lle vuosina 1994–1996 tehtäviin investointeihin 3,36 miljoonan Saksan markan investointiavustukset [13].
Measure 25: Between 1994 and 1996 the company received investment allowances amounting to DEM 0,838 million [14].
Toimenpide 25: Yritys sai vuosina 1994–1996 yhteensä 838000 Saksan markan investointiavustukset [14].
Measure 26: Employment promotion grants amounting to DEM 1,549 million during the period 1994-1996.
Toimenpide 26: Vuosina 1994–1996 myönnetyt työllisyyden edistämiseen tarkoitetut 1,549 miljoonan Saksan markan avustukset.
Measure 27: Between 1994 and 1996 the company received grants for fair attendance amounting to DEM 122414, grants for advertising amounting to DEM 0,03 million, grants for R&D amounting to DEM 0,318 million and employee integration grants amounting to DEM 0,021 million.
Toimenpide 27: Vuosina 1994–1996 yritys sai 122414 Saksan markan avustukset messuille osallistumista varten, 30000 Saksan markan avustukset mainontaan, 318000 Saksan markan T&K-avustukset ja 21000 Saksan markan avustukset työntekijöiden sopeuttamista varten.
Measure 28: Further direct investment grants amounting to DEM 1,67 million were made available in December 1996 for the years 1997-1999.
Toimenpide 28: Muita investointiavustuksia vuosille 1997–1999 myönnettiin joulukuussa 1996 kaikkiaan 1,67 miljoonaa Saksan markkaa.
Measure 29: The company received investment allowances amounting to DEM 0,365 million for the years 1997-1999.
Toimenpide 29: Yritys sai vuosille 1997–1999 tarkoitettuina investointiavustuksina 365000 Saksan markkaa.
Measure 30: A loan of DEM 2,32 million was granted by a private bank in May 1999; this loan was also covered by the 90 % fallback guarantee made available in March 1994 by the Land of Thuringia for investment credits up to DEM 13,5 million (see measures 13 and 23).
Toimenpide 30: Toukokuussa 1999 eräs yksityinen pankki myönsi 2,32 miljoonan Saksan markan lainan. Myös tämä laina katettiin 90-prosenttisella täytetakauksella, jonka Thüringenin osavaltio myönsi maaliskuussa 1994 enintään 13,5 miljoonan Saksan markan investointiluotoille (ks. toimenpiteet 13–23).
The loan was granted at an interest rate of 4,6 %.
Tämä laina myönnettiin 4,6 prosentin korolla.
Measure 31: Further employment promotion grants amounting to DEM 0,851 million.
Toimenpide 31: Muut työllisyyden edistämiseen tarkoitetut 851000 Saksan markan avustukset.
Measure 32: Between 1997 and 1999, according to its annual reports the company received grants for fair attendance, advertising and employee integration amounting to DEM 342910 and grants for R&D-related personnel costs amounting to DEM 8602.
Toimenpide 32: Yrityksen vuosikertomusten mukaan se sai vuosina 1997–1999 messuille osallistumista, mainontaa ja työntekijöiden sopeuttamista varten 342910 Saksan markan avustukset sekä T&K-toimiin liittyviin henkilöstökustannuksiin 8602 Saksan markan avustukset.
The total amount of the grants thus came to DEM 0,352 million.
Näin ollen avustusten kokonaismäärä oli 352000 Saksan markkaa.
In addition, after the extension of the formal investigation procedure Germany explained that the company had participated in a scheme allowing it to write off investments substantially in the beginning but decreasingly over time (special depreciation).
Muodollisen tutkintamenettelyn laajentamisen jälkeen Saksa ilmoitti myös, että yritys oli ottanut käyttöön ohjelman, jonka mukaan sillä on mahdollisuus tehdä investoinneista aluksi tavallista suurempia poistoja ja pienentää niitä sitten vuosien kuluessa (lisäpoisto, Sonderabschreibung).
Germany admits that this measure did in fact confer an advantage on the company as it resulted not only in losses during the first few years but also in smaller tax payments.
Saksa myöntää, että tästä toimenpiteestä oli yritykselle tosiasiallista etua, koska se merkitsi tappioita ensimmäisinä toimintavuosina ja alensi myös maksettavien verojen määrää.
The loss of income to the State stemming from the reduced taxes must also be regarded as a financial measure of the State in favour of Kahla II (hereinafter: measure 33).
Valtiolle veronalennuksista aiheutuneita tulonmenetyksiä on myös pidettävä Kahla II:n hyväksi toteutettuna valtion rahoitustoimenpiteenä (jäljempänä ’toimenpide 33’).
According to Germany, on 25 March 1994 a plan was drawn up to finance the needs of Kahla II.
Saksan antamien tietojen mukaan Kahla II esitti 25 päivänä maaliskuuta 1994 tarpeidensa rahoittamista koskevan suunnitelman.
The costs originally planned were reduced slightly by some DEM 2 million, as detailed in Table 5 below, which has been extracted from the information submitted by Germany (amounts in DEM million):
Alun perin suunniteltuja kustannuksia supistettiin hieman eli noin 2 miljoonalla Saksan markalla. Taulukossa 5 on tarkka erittely, joka perustuu Saksan toimittamiin tietoihin (miljoonina Saksan markkoina):
Planned
Suunniteltu
Implemented
Toteutunut
Buildings
Rakennukset:
Plant/machinery
Koneet/laitteet
Goods
Tavarat:
Renovation of machinery
Koneiden uusiminen
Working capital
Käyttöpääoma:
In order to cover those costs, a financial plan was drawn up in March 1994 and amended on several occasions.
Näiden kustannusten kattamiseksi vuonna 1994 laadittiin rahoitussuunnitelma, jota muutettiin sittemmin useita kertoja.
Table 6 below has been extracted from the information submitted by Germany (amounts in DEM million).
Taulukko 6 perustuu Saksan toimittamiin tietoihin. Kursiivilla painetut toimenpiteet ovat ilmoituksen mukaan yksityisiä varoja.
The measures in italics indicate alleged private resources:
(Miljoonina Saksan markkoina.):
Financing plan
Rahoitussuunnitelma
TIB participation
TIB:n osakkuus
Shareholder loan (TIB)
Laina yrityksen tulokseen sidotulla korolla (TIB)
SME grant
Pk-yrityksille myönnettävä avustus
Loans
Laina
KfW-ERP reconstruction programme
KfW:n – ERP:n jälleenrakennusohjelma
KfW small business scheme
KfW:n pk-yritysohjelma
DtA environment scheme
DtA:n ympäristönsuojeluohjelma
ERP energy saving scheme
ERP:n energiansäästöohjelma
Bank loan
Pankkilaina
Working capital credit granted by a bank
Pankkien myöntämä käyttövaraluotto
Investment grants
Investointiavustukset
Mr Raithel (owner)
Sijoittaja Raithel (omistaja)
DtA equity loan scheme
DtA:n tuki oman pääoman vahvistamiseksi
KfW-ERP business start-up scheme
KfW:n – ERP:n yrityksenperustamisohjelma
It is noted that the TIB participation (measure 11) was increased by DEM 0,025 million in 1995 compared with what had originally been planned.
TIB:n osakkuuden (toimenpide 11) todetaan kasvaneen vuonna 1995 alun perin suunnitellusta 0,25 miljoonan Saksan markan määrästä.
It is also noted that under the original plan loans were to be granted for an amount of DEM 13,5 million.
Lisäksi todetaan, että alkuperäisen suunnitelman mukainen lainojen määrä oli 13,5 miljoonaa Saksan markkaa.
For these loans and for a working capital credit of DEM 6,5 million which was to be extended by a private bank, the Land provided 90 % guarantees (measures 13 and 14).
Osavaltio antoi näille lainoille ja yksityisen pankin myöntämälle 6,5 miljoonan Saksan markan käyttövaraluotolle 90-prosenttiset takaukset (toimenpiteet 13 ja 14).
In 1994 the working capital credit was brought in.
Käyttövaraluotto myönnettiin vuonna 1994.
The loans totalling DEM 13,5 million were provided in 1995 (measures 18-22) and effectively covered by the 90 % guarantee.
Vuonna 1995 myönnettiin yhteensä 13,5 miljoonan Saksan markan lainat (toimenpiteet 18–22) ja niille annettiin käytännössä 90-prosenttinen takaus.
Regarding the alleged private resources, it is noted that the initially planned contribution from the investor was reduced from DEM 2,555 million to 2,055 million, i.e. by DEM 0,5 million.
Ilmoituksessa mainituista yksityisistä varoista todetaan, että alkuperäisen suunnitelman mukainen sijoittajan 2,555 miljoonan Saksan markan osuus oli alennettu 2,055 miljoonaan Saksan markkaan eli 0,5 miljoonalla Saksan markalla.
The SME grant (measure 15) was increased by DEM 0,5 million, precisely the same amount by which the contribution which was to be brought in by the investor decreased.
Pk-yrityksille myönnettävää avustusta (toimenpide 15) oli korotettu 0,5 miljoonalla Saksan markalla eli tarkalleen saman verran, kuin sijoittajan osuus oli supistunut.
In addition, when the alleged private investor contribution was effectively brought in, it consisted of DEM 0,055 million in cash from the investor’s own resources and two loans totalling DEM 2 million granted by public banks under approved aid schemes (measures 16 and 17).
Kun sijoittajan osuudeksi ilmoitettu määrä tosiasiallisesti maksettiin yritykselle, se koostui sijoittajan omista varoistaan rahoittamasta 55000 Saksan markan käteisosuudesta ja kahdesta yhteensä 2 miljoonan Saksan markan lainasta, jotka valtiolliset pankit olivat myöntäneet hyväksyttyjen tukiohjelmien (toimenpiteet 16 ja 17) mukaisesti.
It is noted that Table 6, as provided by Germany, does not include any reference to the grants under measures 26 and 27 or to the special depreciation scheme from which Germany admits the company benefited (measure 33).
Saksan toimittamiin tietoihin perustuvasta taulukosta 6 todetaan, ettei siihen sisälly minkäänlaista viittausta toimenpiteiden 26 ja 27 mukaisesti myönnettyihin avustuksiin eikä lisäpoisto-ohjelmaan, joka oli Saksan ilmoituksen mukaisesti yrityksen käytettävissä (toimenpide 33).
In a separate table submitted on 30 January 2002, Germany indicated that investments written off in 1994 and 1995 totalled DEM 3,603 million.
Saksa ilmoitti 30 päivänä tammikuuta 2002 toimittamassaan erillisessä taulukossa, että investointien poistoja oli vuosina 1994 ja 1995 yhteensä 3,603 miljoonaa Saksan markkaa.
Germany has provided the following additional table with different investments carried out by the company in 1997 and 1998 (amounts in DEM million):
Saksa toimitti myös seuraavan taulukon investoinneista, jotka yritys on tehnyt vuosina 1997 ja 1998 (miljoonina Saksan markkoina):
These costs were financed as detailed in the table below submitted by Germany (amounts in DEM million):
Taulukossa 8 on Saksan toimittamien tietojen mukainen erittely näiden kustannusten rahoituksesta (miljoonina Saksan markkoina):
Own contribution
Oma rahoitusosuus
Other sources
Muut rahoituslähteet
It is noted that Table 8, as provided by Germany, does not include any reference to the grants under measures 31 and 32.
Taulukossa 8 ei ollut Saksan toimittamassa muodossa minkäänlaista viittausta toimenpiteisiin 31 ja 32 liittyviin avustuksiin.
However, for the financing of the costs under Table 7 Germany indicates that under the special depreciation scheme (measure 33) the company wrote off investments up to DEM 0,743 million.
Taulukossa 7 mainittujen kustannusten rahoituksesta Saksa ilmoittaa kuitenkin, että yritys oli tehnyt investoinneista lisäpoisto-ohjelmaan (toimenpide 33) kuuluvat 743000 Saksan markan poistot.
This latter amount is presumably included in the item “other sources” in Table 8.
Tämä määrä sisältyy oletettavasti taulukon 8 kohtaan ’Muut rahoituslähteet’.
Germany has also provided a further investment plan [15] detailing investments carried out from 1994 until 2000 together with investments to be carried out during the period 2000–2003.
Saksa on toimittanut myös uuden investointisuunnitelman [15], jossa on eritelty vuosina 1994–2000 tehdyt investoinnit sekä vuosina 2000–2003 tehtävät investoinnit.
This plan mentions a large amount of mainly plant and machinery in which the company invested.
Tässä suunnitelmassa mainitaan suuri määrä lähinnä koneita ja laitteita, joihin yritys on investoinut.
The overall costs for the period 1994–2000 are summarised in Table 9 as submitted by Germany (amounts in DEM million):
Taulukossa 9 on esitetty Saksan toimittamien tietojen mukaiset kokonaiskustannukset vuosilta 1994–2000 (miljoonina Saksan markkoina):
The Commission notes that this latter investment plan comprises part of the investments described in Tables 5-8.
Komissio toteaa, että viimeksi mainittu investointisuunnitelma sisältää yhteenvetona osan taulukoissa 5–8 kuvatuista investoinneista.
In this respect, investments carried out during the period 1994-1996 totalled DEM 14,977 million, which corresponds to the investments actually implemented under the item “renovation of machinery” set out in Table 5.
Vuosina 1994–1996 tehtyjen investointien kokonaismääräksi esitetään tässä 14,977 miljoonaa Saksan markkaa. Tämä vastaa taulukon 5 kohdassa ’Koneiden uusiminen’ esitettyjä toteutettuja investointeja.
For the years 1997 and 1998, the total investments correspond to the amount of investments carried out according to Table 7.
Vuosien 1997 ja 1998 investointien kokonaismäärä vastaa taulukon 7 mukaisesti tehtyjä investointeja.
Both Kahla I and Kahla II produce china and porcelain for household use.
Kahla I ja Kahla II valmistavat kotitalousastioita hienokeramiikasta ja posliinista.
Kahla II has expanded into the professional sector, in particular hotels and decorators.
Kahla II on laajentanut toimintaansa ja valmistaa nykyisin tuotteita myös ammattikäyttöön, kuten hotelleille ja koriste-esineiksi.
Products are also exported.
Tuotteita viedään myös ulkomaille.
In the relevant economic sector of household goods and decorative porcelain there is intensive trade among Member States.
Jäsenvaltioiden välinen kauppa pöytäastioiden ja koristeposliinin alalla on vilkasta.
While ornamentalware is produced throughout Europe, important regional concentrations of tableware producers exist in northern Bavaria (Germany), Staffordshire (United Kingdom) and Limousin (France).
Koristeposliinia valmistetaan koko Euroopassa, kun taas pöytäastioiden valmistus on alueellisesti hyvin keskittynyttä. Merkittävimpiä tuotantoalueita ovat Saksan Pohjois-Baijeri, Yhdistyneen kuningaskunnan Staffordshire ja Ranskan Limousin.
Besides a plethora of SMEs, there are a number of large undertakings.
Lukuisien pk-yritysten joukkoon kuuluu myös paljon suuryrityksiä.
These include Villeroy & Boch (Germany/Luxembourg), Hutschenreuther and Rosenthal (Germany), and Royal Doulton and Wedgewood (United Kingdom), which account for over a third of all production in the Community.
Jälkimmäisiä ovat Villeroy&Boch (Saksa/Luxemburg), Hutschenreuther ja Rosenthal (Saksa) sekä Royal Doulton ja Wedgewood (Yhdistynyt kuningaskunta), jotka valmistavat yhteenlaskettuna yli kolmanneksen yhteisön kokonaistuotannosta.
Special requirements of the hotel and catering trades have given rise to the “hotelware” sector, with specially designed hard-wearing ceramics.
Hotelli- ja majoitusalan erityistarpeiden kattamiseksi syntyi ”hotelliposliiniala”, jota varten on suunniteltu oma kestävä posliinityyppi.
The UK, Germany and Italy are the main producing and consuming countries.
Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa ja Italia ovat suurimpia tuottaja- ja kuluttajamaita.
A close relationship with the final consumer and the need to compete on design are what distinguish this highly labour-intensive industry, with its enormous array of products.
Läheiset suhteet loppukäyttäjiin ja välttämätön kilpailu mallien välillä ovat ominaisia piirteitä tälle hyvin työvaltaiselle alalle, jonka tuotevalikoima on valtava. Myynti kolmansiin maihin ylittää nimellisesti tuonnin yhteisöön, vaikka tuonti onkin määrällisesti vientiä suurempi.
Sales to third countries exceed Community imports in terms of value, but in volume terms imports exceed exports owing mainly to extremely cheap imports from China [16].
Tämä johtuu ennen kaikkea Kiinasta peräisin olevan tuonnin erittäin halvoista hinnoista [16].
The porcelain industry is in overcapacity.
Posliinialalla on ylituotantoa.