natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The values that characterise these two effects are called the physical and the electrical response time which represent an individual filter for each type of opacimeter.
Näitä kahta vaikutusta kuvaavia arvoja kutsutaan fyysiseksi ja sähköiseksi vasteajaksi, jotka vastaavat kunkin opasimetrityypin yhtä suodatinta.
The goal of applying a Bessel filter is to guarantee a uniform overall filter characteristic of the whole opacimeter system, consisting of:
Bessel-suodattimen käyttämisen tarkoituksena on taata koko opasimetrijärjestelmässä samanlaiset suodatinominaisuudet, jotka koostuvat seuraavista:
physical response time of the opacimeter (tp),
opasimetrin fyysinen vasteaika (tp),
electrical response time of the opacimeter (te),
opasimetrin sähköinen vasteaika (te),
filter response time of the applied Bessel filter (tF).
käytettävän Bessel-suodattimen suodatinvasteaika (tF).
The resulting overall response time of the system tAver is given by:
Tulokseksi saatava järjestelmän kokonaisvasteaika tAver saadaan seuraavasti:
By definition, the filter response time tF is the rise time of a filtered output signal between 10 % and 90 % on a step input signal.
Määrityksen mukaisesti suodattimen vasteaika tF on suodatetun lähtösignaalin 10 ja 90 prosentin välinen nousuaika askelsyötesignaalilla.
Therefore the cut-off frequency of the Bessel filter has to be iterated in such a way, that the response time of the Bessel filter fits into the required rise time.
Tämän vuoksi Bessel-suodattimen leikkaustaajuus on iteroitava siten, että Bessel-suodattimen vasteaika sopii vaadittavaan nousuaikaan.
Figure a
Kuva a
Traces of a step input signal and the filtered output signal
Askelsyötesignaalin jälki ja suodatettu lähtösignaali
Step input signal
Askelsyötesignaali
Signal [-]
Signaali [-]
In Figure a, the traces of a step input signal and Bessel filtered output signal as well as the response time of the Bessel filter (tF) are shown.
Kuvassa a esitetään askelsyötesignaalin jälki, Bessel-suodatettu lähtösignaali ja Bessel-suodattimen vasteaika (tF).
Designing the final Bessel filter algorithm is a multi step process which requires several iteration cycles.
Bessel-suodattimen lopullisen algoritmin muodostaminen on monivaiheinen prosessi, joka vaatii useita iterointivaiheita.
The scheme of the iteration procedure is presented below.
Iterointimenettelyn kaavio esitetään jäljempänä.
Characteristics of opacimeter
Opasimetrin ominaisuudet
Regulation
Säätely
Data acquisition system sample rate [Hz]
Tietojenhankintajärjestelmän näytteenottotaajauus [Hz]
Calculation of iterated filter response time
Iteroidun suodattimen vasteajan
tF,iter = t(90 %) - t(10 %)
laskeminen tF,iter = t(90 %) - t(10 %)
Step 4
Vaihe 4
Adjustment of cut-off frequency
Katkaisutaajuuden säätäminen
Deviation between tF and tF,iter
tF:n ja tF,iter:n välinen poikkeama
Calculation of the Bessel algorithm
Besselin algoritmin laskeminen
In this example a Bessel algorithm is designed in several steps according to the above iteration procedure which is based upon Annex III, Appendix 1, Section 6.1.
Tässä esimerkissä Besselin algoritmi muodostetaan useissa vaiheissa edellä olevan liitteen III lisäyksessä 1 olevaan 6.1 kohtaan perustuvan iterointimenettelyn mukaisesti.
For the opacimeter and the data acquisition system, the following characteristics are assumed:
Opasimetrin ja tietojenhankintalaitteiston ominaisuuksien oletetaan olevan seuraavat:
physical response time tp 0,15 s
fyysinen vasteaika tp 0,15 s
electrical response time te 0,05 s
sähköinen vasteaika te 0,05 s
overall response time tAver 1,00 s (by definition in this Directive)
kokonaisvasteaika tAver 1,00 s (tämän direktiivin määrityksen mukaisesti)
sampling rate 150 Hz
näytteenottotaajuus 150 Hz
Step 1 Required Bessel filter response time tF:
Vaihe 1 Bessel-suodattimen tarvittava vasteaika tF:
Step 2 Estimation of cut-off frequency and calculation of Bessel constants E, K for first iteration:
Vaihe 2 Katkaisutaajuuden arvioiminen ja Besselin vakioiden E ja K laskeminen ensimmäistä iterointia varten:
This gives the Bessel algorithm:
Tästä saadaan Besselin algoritmi:
where Si represents the values of the step input signal (either ‘0’ or ‘1’) and Yi represents the filtered values of the output signal.
jossa Si vastaa askelsyötesignaalien arvoja (joko ”0” tai ”1”) ja Yi lähtösignaalin suodatettuja arvoja.
Step 3 Application of Bessel filter on step input:
Vaihe 3 Bessel-suodattimen käyttäminen askelsyötteeseen:
The Bessel filter response time tF is defined as the rise time of the filtered output signal between 10 % and 90 % on a step input signal.
Bessel-suodattimen vasteaika tF määritetään suodatetun lähtösignaalin 10 ja 90 prosentin väliseksi nousuajaksi askelsyötesignaalilla.
For determining the times of 10 % (t10) and 90 % (t90) of the output signal, a Bessel filter has to be applied to a step input using the above values of fc, E and K.
Lähtösignaalin aikojen 10 % (t10) ja 90 % (t90) määrittämiseksi askelsyötteeseen on käytettävä Bessel-suodatinta yllä mainittujen arvojen fc, E ja K avulla.
The index numbers, the time and the values of a step input signal and the resulting values of the filtered output signal for the first and the second iteration are shown in Table B. The points adjacent to t10 and t90 are marked in bold numbers.
Taulukossa B esitetään indeksiluvut, aika ja askelsyötesignaalin arvot sekä tulokseksi saatavat suodatetun lähtösignaalin arvot ensimmäistä ja toista iterointia varten. t10:n ja t90:n viereiset pisteet on merkitty lihavoiduin numeroin.
where outupper and outlower, respectively, are the adjacent points of the Bessel filtered output signal, and tlower is the time of the adjacent time point, as indicated in Table B.
jossa outupper ja outlower ovat vastaavasti Bessel-suodatetun lähtösignaalin viereiset pisteet ja jossa tlower on viereisen aikapisteen aika taulukossa B esitetyn mukaisesti.
Step 4 Filter response time of first iteration cycle:
Vaihe 4 Ensimmäisen iterointikierroksen suodattimen vasteaika
Step 5 Deviation between required and obtained filter response time of first iteration cycle:
Vaihe 5 Vaaditun ja saadun suodattimen vasteajan ero ensimmäisellä iterointikierroksella
Step 6 Checking the iteration criteria:
Vaihe 6 Iterointiperusteiden tarkistaminen
Since 0,081641 > 0,01, the iteration criteria is not met and a further iteration cycle has to be started.
Koska 0,081641 >0,01, iterointiperuste ei täyty ja toinen iterointikierros on aloitettava.
For this iteration cycle, a new cut-off frequency is calculated from fc and Δ as follows:
Tällä iterointikieroksella lasketaan uusi katkaisutaajuus Fc:n ja Δ:n avulla seuraavasti:
This new cut-off frequency is used in the second iteration cycle, starting at step 2 again.
Tätä uutta katkaisutaajuutta käytetään toisella iterointikierroksella alkaen jälleen vaiheesta 2.
The iteration has to be repeated until the iteration criteria is met.
Iterointi on toistettava, kunnes iterointiperusteet täyttyvät.
The resulting values of the first and second iteration are summarised in Table A.
Taulukossa A esitetään ensimmäisen ja toisen iterointikierroksen tulokset.
Values of the first and second iteration
Ensimmäisen ja toisen iteroinnin arvot
Iteration
iterointi
Step 7 Final Bessel algorithm:
Vaihe 7 Lopullinen Besselin algoritmi:
As soon as the iteration criteria has been met, the final Bessel filter constants and the final Bessel algorithm are calculated according to step 2.
Kun iterointiperusteet on saavutettu, lopulliset Bessel-suodattimen vakiot ja lopullinen Besselin algoritmi lasketaan vaiheen 2 mukaisesti.
In this example, the iteration criteria has been met after the second iteration (Δ = 0,006657 ≤ 0,01).
Tässä esimerkissä iterointiperusteet on saavutettu toisen iteroinnin jälkeen (Δ = 0,006657 ≤ 0,01).
The final algorithm is then used for determining the averaged smoke values (see next Section 2.3).
Tämän jälkeen käytetään lopullista algoritmia keskimääräisten savuarvojen määrittämiseen (ks. seuraava 3.3 kohta).
Values of step input signal and Bessel filtered output signal for the first and second iteration cycle
Askelsyötesignaalin ja Bessel-suodatetun lähtösignaalin arvot ensimmäisellä ja toisella iterointikierroksella
Step input signal Si
Askelsyötesignaali Si
Filtered output signal Yi
Suodatettu lähtösignaali Yi
Calculation of the smoke values
Savuarvojen laskeminen
Load step 1
Kuormitusvaihe 1
Load step 2
Kuormitusvaihe 2
Speed C
Nopeus C
Speed A
Nopeus A
Load step 3
Kuormitusvaihe 3
Speed B
Nopeus B
Raw opacity values N [%]
Raakaopasiteettiarvot N [%]
Conversion to light absorption coefficient k [1/m]
Muuntaminen valon absorptiokertoimesksi k [1/m]
Filtering with Bessel filter
Suodattaminen Bessel-suodattimen avulla
Selection of maximum k-value (peak) for each speed and load step
Kunkin nopeuden ja kuormitusvaiheen suurimman k-arvon (huippu) valinta
Cycle validation for each speed
Syklin validointi kullekin nopeudelle
Calculation of mean smoke value for each speed
Kunkin nopeuden keskimääräisen savuarvon laskeminen
Calculation of the final smoke value
Lopullisen savuarvon laskeminen
In Figure b, the traces of the measured raw opacity signal, and of the unfiltered and filtered light absorption coefficients (k-value) of the first load step of an ELR-Test are shown, and the maximum value Ymax1,A (peak) of the filtered k trace is indicated.
Kuvassa b esitetään ELR-testin ensimmäisessä kuormitusvaiheessa mitatun raakaopasiteettisignaalin ja sekä suodatetun että suodattamattoman valon absorptiokertoimen (k-arvo) jäljet. Suodatetun k-jäljen suurin arvo Ymax1,A on osoitettu.
Correspondingly, Table C contains the numerical values of index i, time (sampling rate of 150 Hz), raw opacity, unfiltered k and filtered k. Filtering was conducted using the constants of the Bessel algorithm designed in Section 2.2 of this Annex.
Taulukko C sisältää vastaavasti indeksin i, ajan (näytteenottotaajuus 150 Hz), raakaopasiteetin sekä suodattamattoman ja suodatetun k-arvon numeeriset arvot. Suodatus on tehty tämän liitteen 2.2 osassa muodostetun Besselin algoritmin vakioiden avulla.
Due to the large amount of data, only those sections of the smoke trace around the beginning and the peak are tabled.
Suuren tietomäärän vuoksi taulukoissa on esitetty ainoastaan savujäljen alun ja suurimman arvon alueet.
Figure b
Kuva b
Traces of measured opacity N, of unfiltered smoke k and of filtered smoke k
Mitatun opasiteetin N, suodattamattoman savun k ja suodatetun savun k jäljet
The peak value (i = 272) is calculated assuming the following data of Table C. All other individual smoke values are calculated in the same way.
Suurin arvo (i = 272) lasketaan seuraavien taulukon C oletettujen tietojen avulla. Kaikki muut yksittäiset savuarvot lasketaan samalla tavoin.
For starting the algorithm, S-1, S-2, Y-1 and Y-2 are set to zero.
Algoritmin aluksi S-1-, S-2-, Y-1- ja Y-2-arvot asetetaan nollaksi.
Calculation of the k-value (Annex III, Appendix 1, Section 6.3.1):
K-arvon laskeminen (liite III, lisäys 1, 6.3.1 kohta):
This value corresponds to S272 in the following equation.
Tämä arvo vastaa seuraavan yhtälön arvoa S272.
Calculation of Bessel averaged smoke (Annex III, Appendix 1, Section 6.3.2):
Savun Bessel-keskiarvon laskeminen (liite III, lisäys 1, 6.3.2 kohta):
In the following equation, the Bessel constants of the previous Section 2.2 are used.
Seuraavassa yhtälössä käytetään edellisen 2.2 kohdan Besselin vakioita.
The actual unfiltered k-value, as calculated above, corresponds to S272 (Si).
Edellä lasketun mukaisesti todellinen suodattamaton k-arvo vastaa arvoa S272 (Si).
(Si-1) and S270 (Si-2) are the two preceding unfiltered k-values, Y271 (Yi-1) and Y270 (Yi-2) are the two preceding filtered k-values.
(Si-1) ja S270 (Si-2) ovat kaksi edellistä suodattamatonta k-arvoa, Y271 (Yi-1) ja Y270 (Yi-2) ovat kaksi edellistä suodatettua k-arvoa.
This value corresponds to Ymax1,A in the following equation.
Tämä arvo vastaa seuraavan yhtälön arvoa Ymax1,A.
Calculation of the final smoke value (Annex III, Appendix 1, Section 6.3.3):
Lopullisen savuarvon laskeminen (liite III, lisäys 1, 6.3.3 kohta):
From each smoke trace, the maximum filtered k-value is taken for the further calculation.
Kustakin savujäljestä otetaan suurin suodatettu k-arvo lisälaskutoimituksia varten.
Assume the following values
Oletetaan seuraavat arvot:
Speed
Nopeus
Cycle 1
Sykli 1
Cycle 2
Sykli 2
Cycle 3
Sykli 3
Cycle validation (Annex III, Appendix 1, Section 3.4)
Syklin kelpoisuus (liite III, lisäys 1, 3.4 kohta)
Before calculating SV, the cycle must be validated by calculating the relative standard deviations of the smoke of the three cycles for each speed.
Ennen savuarvon SV laskemista on todettava syklin kelpoisuus laskemalla kolmen syklin savun suhteelliset vakiopoikkeamat kullekin nopeudelle.
Mean SV
Keskimääräinen savuarvo SV
Absolute standard deviation
Absoluuttinen vakiopoikkeama
Relative standard deviation
Suhteellinen vakiopoikkeama
In this example, the validation criteria of 15 % are met for each speed.
Tässä esimerkissä 15 prosentin kelpoisuusperuste täyttyy kaikille nopeuksille.
Table C
Taulukko C
Values of opacity N, unfiltered and filtered k-value at beginning of load step
Opasiteetin N arvot, suodattamaton ja suodatettu k-arvo kuormitusvaiheen alussa
Opacity N
Opasiteetti N
Unfiltered k-value
Suodattamaton k-arvo
Filtered k-value
Suodatettu k-arvo
Values of opacity N, unfiltered and filtered k-value around Ymax1,A (≡ peak value, indicated in bold number)
Opasiteetin N arvot, suodattamaton ja suodatettu k-arvo arvon Ymax1,A läheisyydessä. (≡ suurin arvo lihavoitu)
ETC TEST
ETC-TESTI
Gaseous emissions (diesel engine)
Kaasupäästöt (dieselmoottori)
Assume the following test results for a PDP-CVS system
Oletetaan seuraavat PDP-CVS-järjestelmän testitulokset:
(m3/rev)
(m3/kierr)
Np (rev)
Np (kierr)
Calculation of the diluted exhaust gas flow (Annex III, Appendix 2, Section 4.1):
Laimennetun pakokaasun virtauksen laskeminen (liite III, lisäys 2, 4.1 kohta):
Calculation of the NOx correction factor (Annex III, Appendix 2, Section 4.2):
Korjauskertoimen laskeminen (liite III, lisäys 2, 4.2 kohta):
Calculation of the background corrected concentrations (Annex III, Appendix 2, Section 4.3.1.1):
Taustakorjattujen konsentraatioiden laskeminen (liite III, lisäys 2, 4.3.1.1 kohta):
Assuming a diesel fuel of the composition C1H1,8
Oletetaan, että dieselpolttoaineen koostumus on C1H1,8
Calculation of the emissions mass flow (Annex III, Appendix 2, Section 4.3.1):
Päästöjen massavirtauksen laskeminen (liite III, lisäys 2, 4.3.1 kohta):
Calculation of the specific emissions (Annex III, Appendix 2, Section 4.4):
Spesifisten päästöjen laskeminen (liite III, lisäys 2, 4.4 kohta):
Particulate emissions (diesel engine)
Hiukkaspäästöt (dieselmoottori)
Assume the following test results for a PDP-CVS system with double dilution
Oletetaan seuraavat testitulokset kaksoislaimennusta käyttävässä PDP-CVS-järjestelmässä:
Calculation of the mass emission (Annex III, Appendix 2, Section 5.1):
Päästön massan laskeminen (liite III, lisäys 2, 5.1 kohta):
Calculation of the background corrected mass emission (Annex III, Appendix 2, Section 5.1):
Taustakorjatun päästön massan laskeminen (liite III, lisäys 2, 5.1 kohta):
Calculation of the specific emission (Annex III, Appendix 2, Section 5.2):
Spesifisen päästön laskeminen (liite III, lisäys 2, 5.2 kohta):
= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, if background corrected
= 9,32/62,72 = 0,149 g/kWh, jos taustakorjattu
Gaseous emissions (CNG engine)
Kaasupäästöt [paineistettua maakaasua (CNG) käyttävä moottori]
Calculation of the NOx, correction factor (Annex III, Appendix 2, Section 4.2):
NOx-korjauskertoimen laskeminen (liite III, lisäys 2, 4.2 kohta):
Calculation of the NMHC concentration (Annex III, Appendix 2, Section 4.3.1):
NMHC-konsentraation laskeminen (liite III, lisäys 2, 4.3.1 kohta):
GC method
GC-menetelmä
NMC method
NMC-menetelmä
Assuming a methane efficiency of 0,04 and an ethane efficiency of 0,98 (see Annex III, Appendix 5, Section 1.8.4)
Oletetaan, että metaanitehokkuusarvo on 0,04 ja etaanitehokkuusarvo 0,98 (ks. liitteen III lisäyksessä 5 oleva 1.8.4 kohta):
Assuming a G20 reference fuel (100 % methane) of the composition C1H4:
Jos käytetään G20-vertailupolttoainetta (100-prosenttista metaania), jonka koostumus on C1H4:
For NMHC, the background concentration is the difference between HCconcd and CH4concd
NMHC:n taustakonsentraatio on HCconcd:n ja CH4 concd:n välinen ero.
λ-SHIFT FACTOR (Sλ)
λ-MUUTOSKERROIN (Sλ)
Calculation of the λ-shift factor (Sλ) [68]
λ-muutoskertoimen (Sλ) [1]
λ-shift factor;
λ-muutoskerroin,
inert % % by volume of inert gases in the fuel (i.e. N2, CO2, He, etc.);
inertti % inerttien kaasujen (eli N2, CO2, He jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,
% by volume of original oxygen in the fuel;
alkuperäisen hapen määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,
n and m refer to average CnHm representing the fuel hydrocarbons, i.e:
n ja m viittaavat polttoaineen hiilivetyjä edustavaan keskimääräiseen CnHm-arvoon, eli:
% by volume of methane in the fuel;
metaanin määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,
% by volume of all C2 hydrocarbons (e.g. C2H6, C2H4, etc.) in the fuel;
kaikkien C2-hiilivetyjen (eli C2H6, C2H4, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,
% by volume of all C3 hydrocarbons (e.g. C3H8, C3H6, etc.) in the fuel;
kaikkien C3-hiilivetyjen (eli C3H8, C3H6, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,
% by volume of all C4 hydrocarbons (e.g. C4H10, C4H8, etc.) in the fuel
kaikkien C4-hiilivetyjen (eli C4H10, C4H8, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,
% by volume of all C5 hydrocarbons (e.g. C5H12, C5H10, etc.) in the fuel;
kaikkien C5-hiilivetyjen (eli C5H12, C5H10, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina,
diluent % by volume of dilution gases in the fuel (i.e. O2*, N2, CO2, He etc.).
laimennus laimennuskaasujen (eli O2*, N2, CO2, He, jne.) määrä polttoaineessa tilavuusprosentteina
Examples for the calculation of the λ-shift factor Sλ
Esimerkkejä λ-muutoskertoimen Sλ laskemisesta:
Example 1:
Esimerkki 1:
CH4 = 86 %, N2 = 14 % (by volume)
G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (tilavuusprosentteina)
Example 2:
Esimerkki 2:
CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (by vol)
GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (tilavuusprosentteina)
Example 3:
Esimerkki 3:
Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels - SAE J1829, June 1987.
Auton moottoreiden polttoaineiden stoikiometriset ilman ja polttoaineen väliset suhteet — SAE J1829, kesäkuu 1987.
John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3.4 ‘Combustion stoichiometry’ (pp. 68 to 72).
John B. Heywood, Internal Combustion Engine Fundamentals, McGraw-Hill, 1988, kappale 3.4 ”Combustion stoichiometry” (sivut 68-72).
SPECIFIC TECHNICAL REQUIREMENTS RELATING TO ETHANOL-FUELLED DIESEL ENGINES
ETANOLIKÄYTTÖISTEN DIESELMOOTTOREIDEN ERITYISET TEKNISET VAATIMUKSET
In the case of ethanol-fuelled diesel engines, the following specific modifications to the appropriate paragraphs, equations and factors will apply to the test procedures defined in Annex III to this Directive.
Etanolikäyttöisten dieselmoottoreiden osalta tämän direktiivin liitteessä III määriteltyihin testausmenettelyihin sovelletaan seuraavassa esitettyjä, asianomaisiin kohtiin, yhtälöihin ja muuttujiin tehtyjä erityisiä muutoksia.
IN ANNEX III, APPENDIX 1:
LIITTEESSÄ III OLEVASSA LISÄYKSESSÄ 1:
Dry/wet correction
Kuiva/kostea korjaus
NOx correction for humidity and temperature
Kosteuden ja lämpötilan NOx-korjaus
with,
kun
A 0,181 GFUEL/GAIRD - 0,0266
A 0,181 GFUEL/GAIRD – 0,0266.
B – 0,123 GFUEL/GAIRD + 0,00954
B – 0,123 GFUEL/GAIRD + 0,00954.
temperature of the air, K
ilman lämpötila, K
humidity of the intake air, g water per kg dry air
imuilman kosteus, veden määrä grammoina/kg kuivaa ilmaa
Calculation of the emission mass flow rates
Päästöjen massavirtauksien laskeminen
The emission mass flow rates (g/h) for each mode shall be calculated as follows, assuming the exhaust gas density to be 1,272 kg/m3 at 273 K (0 °C) and 101,3 kPa:
Kunkin moodin päästöjen massavirtaus (g/h) lasketaan seuraavasti olettaen, että pakokaasun tiheys lämpötilassa 273 K (0 °C) ja 101,3 kPa:n paineessa on 1,272 kg/m3:
where
jossa:
NOx conc, COconc, HCconc [1] are the average concentrations (ppm) in the raw exhaust gas, as determined in Section 4.1.
NOx conc, COconc, HCconc [1] ovat keskimääräisiä konsentraatioita (ppm) raakapakokaasussa 4.1 kohdan mukaisesti määritettynä.
If, optionally, the gaseous emissions are determined with a full flow dilution system, the following formulae shall be applied:
Jos kaasupäästöt on vaihtoehtoisesti määritetty täysvirtauslaimennusjärjestelmän avulla, on sovellettava seuraavia kaavoja:
NOx conc, COconc, HCconc [1] Based on C1 equivalent.
NOx conc, COconc, HCconc [1] Perustuu C1 ekvivalenttiin.
are the average background corrected concentrations (ppm) of each mode in the diluted exhaust gas, as determined in Annex III, Appendix 2, Section 4.3.1.1.
ovat kunkin moodin keskimääräisiä taustakorjattuja konsentraatioita (ppm) laimennetussa pakokaasussa liitteen III lisäyksessä 2 olevan 4.3.1.1 kohdan mukaisesti määritettynä.
IN ANNEX III, APPENDIX 2:
LIITTEESSÄ III OLEVASSA LISÄYKSESSÄ 2:
The conditions for the test should be arranged so that the air temperature and the humidity measured at the engine intake is set to standard conditions during the test run.
Testausolosuhteet on järjestettävä niin, että moottorin imuilman lämpötila ja kosteus vastaavat vakio-olosuhteita testiajon aikana.
The standard should be 6 ± 0,5 g water per kg dry air at a temperature interval of 298 ± 3 K. Within these limits no further NOx correction should be made.
Vakio-olosuhteet ovat 6 ± 0,5 g vettä kilogrammaa kuivaa ilmaa kohti lämpötilassa 298 ± 3 K. Näiden raja-arvojen puitteissa ei saa enää tehdä NOx-korjausta.
The test is void if these conditions are not met.
Testi on mitätön, jos näitä edellytyksiä ei täytetä.
Calculation of the emission mass flow
Päästöjen massavirtauksen laskeminen
Systems with constant mass flow
Vakiomassavirtausjärjestelmät
For systems with heat exchanger, the mass of the pollutants (g/test) shall be determined from the following equations:
Järjestelmissä, joissa on lämmönvaihdin, pilaannuttavien aineiden massa (g/testi) määritetään seuraavien yhtälöiden avulla:
ethanol fuelled engines
etanolikäyttöiset moottorit
average background corrected concentrations over the cycle from integration (mandatory for NOx and HC) or bag measurement, ppm;
integroinnista (pakollinen NOx:n ja HC:n osalta) tai pussimittauksesta saadut syklin aikaiset keskimääräiset taustakorjauskonsentraatiot, ppm;
total mass of diluted exhaust gas over the cycle as determined in Section 4.1, kg.
kohdan mukaisesti määritetty syklin aikainen laimennetun pakokaasun kokonaismassa, kg.
Determination of the background corrected concentrations
Taustakorjattujen konsentraatioiden määrittäminen
The average background concentration of the gaseous pollutants in the dilution air shall be subtracted from measured concentrations to get the net concentrations of the pollutants.
Kaasumaisten pilaannuttavien aineiden keskimääräiset taustakorjauskonsentraatiot laimennusilmassa on vähennettävä mitatuista konsentraatioista pilaannuttavien aineiden nettokonsentraatioiden selvittämiseksi.
The average values of the background concentrations can be determined by the sample bag method or by continuous measurement with integration.
Taustakonsentraatioiden keskimääräiset arvot voidaan määrittää näytepussimenetelmällä tai integroimalla jatkuva mittaus.
conc concentration of the respective pollutant in the diluted exhaust gas, corrected by the amount of the respective pollutant contained in the dilution air, ppm;
conc vastaavan pilaannuttavan aineen konsentraatio laimennetussa pakokaasussa korjattuna laimennusilman sisältämällä vastaavan pilaantuvan aineen määrällä, ppm,
concentration of the respective pollutant measured in the diluted exhaust gas, ppm;
vastaavan pilaannuttavan aineen konsentraatio mitattuna laimennetussa pakokaasussa, ppm,
concentration of the respective pollutant measured in the dilution air, ppm;
vastaavan pilaannuttavan aineen konsentraatio mitattuna laimennusilmassa, ppm,
DF dilution factor.
DF laimennuskerroin.
The dilution factor shall be calculated as follows:
Laimennuskerroin on laskettava seuraavasti: