natgillin/translations-raw huggingface dataset:
These groups comprise those who are innately more susceptible to the effects of exposure to particulate matter (e.g. those with genetic predisposition, very young children, aged people, people with respiratory disorders and lung diseases), those who become more susceptible as a result of environmental or social factors or personal behaviour and those who are exposed to unusually large amounts of air pollutants as a result of living near a main road or spending long hours outdoors.
Näihin väestöryhmiin kuuluvat henkilöt, jotka ovat synnynnäisesti herkempiä hiukkasaltistumiselle (esimerkiksi ne, joilla on geneettinen taipumus, pikkulapset, ikääntyneet sekä hengityselin- ja keuhkosairauksista kärsivät), jotka herkistyvät ympäristötekijöiden tai sosiaalisten tekijöiden taikka henkilökohtaisen käyttäytymisen tuloksena ja jotka altistuvat epätavallisen suurille ilmansaasteiden määrille siksi, että he asuvat lähellä pääteitä tai oleskelevat pitkään ulkona.
Due to the fact that in the Netherlands a large proportion of the population is living in an urban environment and near busy roads, the Dutch authorities claim that the health risk related to particle matter for the population is considerable.
Koska suuri osa Alankomaiden väestöstä asuu kaupunkiympäristössä ja vilkkaasti liikennöityjen teiden lähellä, Alankomaiden viranomaiset ovat sitä mieltä, että hiukkasiin liittyvä terveysriski sen väestön keskuudessa on huomattavan suuri.
The Commission notes that the environmental and health effects related to particulate matter concentrations were already known to a certain extent before the adoption of Directive 98/69/EC.
Komissio katsoo, että hiukkaspitoisuuksiin liittyvät ympäristö- ja terveyshaitat olivat jo jossain määrin tiedossa ennen direktiivin 98/69/EY hyväksymistä.
There was already an impression that smaller particles had more significant impacts on health than coarse particles.
Tuolloin oletettiin jo, että pienet hiukkaset aiheuttavat vakavampia terveyshaittoja kuin suuret hiukkaset.
However, few studies on this issue were available.
Aiheesta oli saatavilla kuitenkin vain muutamia tutkimuksia.
Since then, a large number of new epidemiological studies on many aspects of exposure and health effects of particulate matter have been completed showing in particular evidence to conclude that fine particles are more hazardous than larger ones [8].
Sittemmin on tehty lukuisia uusia epidemiologisia tutkimuksia, joissa käsitellään useita hiukkasaltistumisen ja hiukkasten terveyshaittojen näkökohtia ja joiden näyttö tukee erityisesti sitä, että pienet hiukkaset ovat vaarallisempia kuin suuret hiukkaset [8].
The availability of such new studies led the World Health Organisation to produce updates of its ‘Air Quality Guidelines for Europe’ for particulate matter in 2000, 2003 and 2004 [9].
Näiden uusien tutkimusten perusteella Maailman terveysjärjestö ajantasaisti Euroopan ilmanlaadusta antamiaan ohjeita (Air Quality Guidelines for Europe) hiukkasten osalta vuonna 2000, 2003 ja 2004 [9].
In the light of the foregoing, it would appear that the Netherlands has provided new scientific evidence relating to the protection of the environment as required by Article 95(5) of the EC Treaty.
Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että Alankomaat on toimittanut ympäristön suojelua koskevaa uutta tieteellistä näyttöä EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
This scientific evidence was not available at the time of adoption of Directive 98/69/EC.
Tämä tieteellinen näyttö ei ollut saatavilla direktiivin 98/69/EY hyväksymisen hetkellä.
Problem specific to the Netherlands arising after the adoption of Directive 98/68/EC
Alankomaita koskeva erityinen ongelma, joka on ilmennyt direktiivin 98/68/EY antamisen jälkeen
The Dutch authorities take the view that the Netherlands is facing a specific problem that has arisen after the adoption of Directive 98/69/EC.
Alankomailla on maan viranomaisten näkemyksen mukaan erityinen ongelma, joka on ilmennyt direktiivin 98/69/EY antamisen jälkeen.
First, they argue that the Netherlands has been experiencing difficulties for around one and a half years in complying with Directive 99/30/EC.
Viranomaiset katsovat, että Alankomailla on ollut noin puolentoista vuoden ajan vaikeuksia noudattaa direktiiviä 99/30/EY.
Secondly, they note that the number of diesel cars has risen in the Netherlands due to higher petrol prices, the wider availability of diesel car models, and the greatly improved performance and fuel efficiency of diesel engines.
Lisäksi ne toteavat dieselautojen määrän kasvaneen Alankomaissa, mikä johtuu bensiinin hinnannoususta, dieselkäyttöisten automallien lisääntyneestä tarjonnasta ja dieselmoottoreiden huomattavasti parantuneesta suorituskyvystä ja polttoainetehokkuudesta.
Such an increase in the share of diesel cars was not expected when Directive 98/69/EC was adopted.
Direktiivin 98/69/EY hyväksymisen aikaan dieselautojen määrän ei odotettu kasvavan niin paljon.
The share of diesel cars has risen from up from below 15 % in 1995 to around 25 % now.
Dieselautojen osuus on noussut vuoden 1995 alle 15 prosentista nykyiseen noin 25 prosenttiin.
All of these factors have meant that the full extent of the air quality problem was not realised until after 1998.
Kaikkien näiden tekijöiden vuoksi ilmanlaatuongelman koko laajuus on ymmärretty vasta vuoden 1998 jälkeen.
According to the Dutch authorities, particulate matter is a cause of major concern in the Netherlands because of the high population density and a more highly concentrated infrastructure than in other European countries.
Alankomaiden viranomaisten mukaan hiukkaset ovat vakava huolenaihe Alankomaissa maan suuren asukastiheyden ja muita Euroopan maita keskittyneemmän infrastruktuurin vuoksi.
They take the view that the Netherlands occupies a special position in Europe by virtue of its intensive use of space, with high density of people, cattle, traffic and industry.
Niiden näkemyksen mukaan Alankomaat on eurooppalaisittain erityisasemassa, koska sen alueet ovat tehokkaasti hyödynnettyjä ja koska asukkaita, karjaa, liikennettä ja teollisuutta on tiheässä.
In their view, this situation leads to high emissions per square kilometre.
Viranomaisten näkemyksen mukaan päästöt neliökilometriä kohden ovat tästä syystä korkeat.
Furthermore, the Dutch authorities claim that the Netherlands has to cope with a major amount of pollution from abroad.
Tämän lisäksi Alankomaat joutuu maan viranomaisten mukaan selviytymään muista maista peräisin olevasta huomattavasta saastemäärästä.
In particular, 45 % of the particulate matter concentration in the Netherlands is caused by human activity, of which two thirds is generated abroad.
Erityisesti todetaan, että Alankomaiden hiukkaspitoisuudesta 45 prosenttia on ihmisten toiminnasta johtuvaa, ja siitä kaksi kolmasosaa on peräisin ulkomailta.
However, in urban areas, the anthropogenic contribution from sources in the Netherlands is 30-45 %, with traffic being a significant source.
Kaupunkialueilla kotimaisten lähteiden ihmisten aiheuttama osuus on kuitenkin 30–45 prosenttia, ja liikenne on yksi merkittävä lähde.
The Dutch authorities claim that air quality in many areas of the Netherlands does not comply with the European limit values for particulate matter as set out in Directive 99/30/EC.
Alankomaiden viranomaiset toteavat, että monilla Alankomaiden alueilla ilmanlaatu ei täytä direktiivissä 99/30/EY vahvistettuja eurooppalaisia hiukkaspäästöjen raja-arvoja.
Though particulate matter emissions in the Netherlands have declined sharply between 1990 and 2003, according to the Dutch authorities, due to the high volume of traffic and the high concentration of people and buildings in the Netherlands, this decrease is not enough to combat the negative health effects of excessive particulate matter emissions and to implement the European air quality limit values.
Vaikka hiukkaspäästöt ovat vähentyneet selvästi Alankomaissa vuosina 1990–2003, maan viranomaisten mukaan Alankomaiden suuren liikennemäärän sekä väestön ja rakennusten keskittyneisyyden vuoksi väheneminen ei ole riittävää liiallisista hiukkaspäästöistä johtuvien terveyshaittojen ehkäisemiseksi tai ilmanlaadun eurooppalaisten raja-arvojen noudattamiseksi.
According to the Dutch authorities, of the overall domestic particulate matter emissions, around a third comes from traffic, another third from industry and approximately a quarter from agriculture.
Alankomaiden viranomaisten mukaan kotimaan hiukkaspäästöjen kokonaismäärästä noin kolmannes johtuu liikenteestä, toinen kolmannes teollisuudesta ja noin neljännes maataloudesta.
Particles from exhaust gases are among the most harmful of all particulate matter.
Pakokaasuista tulevat hiukkaset kuuluvat kaikkein haitallisimpiin.
Traffic subjects people to major exposure, due to its emissions occurring in close proximity to residential areas and other sensitive land uses.
Liikennepäästöt altistavat ihmisiä voimakkaasti, koska niitä aiheutuu asuinalueiden ja muiden herkkien maankäyttöalueiden välittömässä läheisyydessä.
In the documents titled ‘Environmental balance 2005’ (Milieubalans 2005) and ‘Particulate matter: a closer look’ (Fijn stof nader bekeken) annexed to their notification, the Dutch authorities stress that concentrations of particulate matter in the air exceed European air quality standards to a considerable extent across wide areas of the Netherlands.
Tiedoksiantonsa liitteenä olevissa asiakirjoissa ”Milieubalans 2005” (Ympäristön tasapaino 2005) ja ”Fijn stof nader bekeken” (Hiukkaset lähemmin tarkasteltuna) Alankomaiden viranomaiset painottavat, että ilman hiukkaspitoisuudet ovat eurooppalaisia ilmanlaatustandardeja huomattavasti korkeammat laajoilla alueilla Alankomaissa.
The Dutch authorities note that the daily air quality limits for particulate matter will still be exceeded on a large scale in 2010.
Alankomaiden viranomaiset toteavat, että ilmanlaadun vuorokausiraja-arvot hiukkasten osalta ylittyvät yhä laajalti vuonna 2010.
On the contrary, breaches of the annually averaged standard for particulate matter occur hardly at all.
Sen sijaan hiukkaspäästöille asetettu vuosittainen keskiarvostandardi ei ylity juuri koskaan.
The Dutch authorities note that violations of the limit values laid down in Directive 99/30/EC have been observed in nearly all European cities.
Alankomaiden viranomaiset huomauttavat, että lähes kaikissa Euroopan kaupungeissa on havaittu direktiivillä 99/30/EY vahvistettujen raja-arvojen rikkomisia.
However, the violations in the Netherlands, Belgium, the Ruhr district of Germany and the industrialised area of northern Italy take place over a larger geographical area than in other Member States.
Alankomaissa, Belgiassa, Saksassa Ruhrin alueella ja Pohjois-Italian teollisuusalueilla raja-arvoja rikotaan kuitenkin laajemmalla maantieteellisellä alueella kuin muissa jäsenvaltioissa.
The Dutch authorities note that it is impossible to draw far-reaching conclusions from this information without considering the exact situation and size of the zones in the various countries.
Alankomaiden viranomaiset toteavat, että tämän tiedon perusteella ei voida tehdä pitkälle meneviä johtopäätöksiä ottamatta huomioon näiden eri maissa sijaitsevien vyöhykkeiden tarkkaa sijaintia ja kokoa.
The Dutch authorities also note that determination of air quality in the Netherlands takes place with a high level of detail by employing detailed planning modelling alongside the prescribed measurements.
Viranomaiset toteavat myös, että ilmanlaatu määritetään Alankomaissa erittäin yksityiskohtaisesti käyttämällä vaadittujen mittausten lisäksi tarkkaa aluemallinnusta.
However, only a limited number of EU countries also use models; most countries on the contrary, only use measurements of air quality.
Mallinnusta käytetään kuitenkin vain muutamassa muussa EU-valtiossa, ja useimmissa maissa ilmanlaatua arvioidaan pelkästään mittauksin.
It is also possible that some of the differences can be explained by differences in the correction factors used.
On myös mahdollista, että osa eroista johtuu käytetyistä korjauskertoimista.
The Netherlands, for example, increases the measured result by a factor of 1.33.
Esimerkiksi Alankomaissa mittaustuloksiin käytettävä korjauskerroin on 1,33.
According to the Dutch authorities, a number of countries follow the indications provided by the European Commission and use a correction factor of 1.3.
Alankomaiden viranomaisten mukaan muutamissa maissa noudatetaan Euroopan komission antamaa ohjeellista korjauskerrointa 1,3.
Most countries use lower correction factors or no correction factor at all.
Useimmissa maissa korjauskerroin on alempi tai kerrointa ei käytetä lainkaan.
Moreover, not all countries model their air quality down to street levels.
Lisäksi joissakin maissa ei mallinneta katutason ilmanlaatua.
According to the Dutch authorities, the number of hotspots in the countries that do not model their air quality at the street level is possibly underestimated.
Alankomaiden viranomaisten mukaan korkeiden pitoisuuksien alueiden määrä saatetaan arvioida liian pieneksi maissa, joissa katutason ilmanlaatua ei mallinneta.
Finally, the Dutch authorities point to their specific legal situation.
Alankomaiden viranomaiset viittaavat vielä maan erityiseen oikeudelliseen tilanteeseen.
The Air Quality Decree, which entered into force in 2001, has put in place a legal regime whereby construction and expansion plans can be blocked or modifications to the plans can be required if these are likely to have detrimental effects on air quality.
Vuonna 2001 voimaan tulleella ilmanlaatuasetuksella on luotu oikeudellinen säännöstö, jonka nojalla rakennus- ja laajentamissuunnitelmat voidaan estää tai niihin voidaan vaatia muutoksia, jos niillä todennäköisesti on ilmanlaatua huonontavia vaikutuksia.
Following the implementation of this regime, more than 40 objections to spatial developments plans have been lodged with various judicial authorities, including the Council of State, due to possible conflicts with the Air Quality Decree.
Kyseisten säännösten täytäntöönpanon jälkeen eri oikeusviranomaisille, korkein hallinto-oikeus mukaan luettuna, on jätetty yli 40 aluekehityssuunnitelmia koskevaa vastalausetta sillä perusteella, että suunnitelmat voivat olla ilmanlaatuasetuksen vastaisia.
In one third of these cases, the Council of State nullified the plan.
Kolmasosassa kyseisistä tapauksista korkein hallinto-oikeus kumosi suunnitelman.
The Commission notes that the percentage contribution of transboundary transport of particulate matter in the Netherlands is high though not higher than in other Benelux countries [10].
Komissio toteaa, että Alankomaiden hiukkaspitoisuuksista prosentuaalisesti suuri osuus tulee maan rajojen ulkopuolelta, mutta määrä ei ole korkeampi kuin muissa Benelux-maissa [10].
The Commission also notes that the Netherlands is characterised, in comparison to other Member States, by considerably higher particulate matter emissions derived from inland waterway shipping and maritime transport [11].
Komissio toteaa myös, että muihin jäsenvaltioihin verrattuna Alankomaille on ominaista, että hiukkaspäästöjä tulee enemmän sisävesien laivaliikenteestä ja meriliikenteestä [11].
It should also be noted that the large port at Rotterdam is not a predominant source of particulate matter, but has a significant influence on activities and transport in and around the Netherlands [10] See TNO report, p. 5.
Olisi myös huomattava, että Rotterdamin laaja satama ei ole hiukkaspäästöjen suurin lähde, mutta sillä on merkittävä vaikutus taloudelliseen toimintaan ja liikenteeseen Alankomaissa ja sen ympäristössä [10] Ks. TNO-raportti, s. 5.
The annual reports under Council Directive 96/62/EC indicate that the Netherlands had no especially high exceedance problems in 2003 compared to other Member States (such as Belgium, Austria, Greece, the Czech Republic, Lithuania, Slovenia and Slovakia).
Neuvoston direktiivin 96/62/EY mukaisesti annetut vuosikertomukset osoittavat, että Alankomailla ei ollut erityisen suuria vaikeuksia noudattaa pitoisuusrajoja vuonna 2003 verrattuna muihin jäsenvaltioihin (kuten Belgiaan, Itävaltaan, Kreikkaan, Tšekkiin, Liettuaan, Sloveniaan ja Slovakiaan).
Since the Netherlands has not submitted official data yet for 2004, it is not possible to compare the air quality situation in the Netherlands with that in other Member States in 2004.
Koska Alankomaat ei vielä ole toimittanut virallisia tietoja vuodelta 2004, sen ilmanlaatutilannetta ei voida verrata muiden jäsenvaltioiden tilanteisiin vuonna 2004.
Moreover, the Commission notes that very recently (March 2006) the Netherlands Environmental Assessment Agency NMP has published a re-evaluation of the PM10 levels, indicating that the levels of PM10 are 10-15 % lower than previously assumed.
Lisäksi komissio toteaa, että aivan äskettäin (maaliskuussa 2006) Alankomaiden ympäristönarviointivirasto (Netherlands Environmental Assessment Agency – NMP) julkaisi PM10-pitoisuuksia koskevan uudelleenarvioinnin, josta käy ilmi, että PM10-taso on 10–15 prosenttia aiemmin oletettua alempi.
This decrease depends on the location in the Netherlands, and tends to be larger in rural areas than in cities.
Tason alenemisen määrä vaihtelee paikan mukaan Alankomaissa, ja yleensä se on suurempi maaseutualueilla kuin kaupungeissa.
According to the NMP report, the number of areas where the air quality limit values will be exceeded will be halved in 2010 in comparison with 2005 and in 2015 in comparison to 2010.
NMP:n raportin mukaan niiden alueiden lukumäärä, joilla ilmanlaatua koskevat raja-arvot ylittyvät, puolittuu vuonna 2010 vuoteen 2005 verrattuna ja vuonna 2015 vuoteen 2010 verrattuna.
Based on the annual reports for 2003 and taking into account the new information transmitted by the Dutch government and contained in the NMP report, it would seem that there is considerable doubt as to the existence of a specific problem in the Netherlands compared to other Member States in the compliance with the limit values laid down in the Air Quality Directive.
Vuoden 2003 vuosikertomusten perusteella ja Alankomaiden viranomaisten toimittamat, NMP:n raporttiin sisältyvät uudet tiedot huomioon ottaen on syytä epäillä, ettei Alankomailla ole muihin jäsenvaltioihin verrattuna erityisiä vaikeuksia noudattaa ilmanlaatudirektiivillä vahvistettuja raja-arvoja.
In particular, the level of total emissions of particles (PM10 and PM2.5) per square kilometre in the Netherlands is only half of that in Belgium [11] See TNO report, p. 31.
Varsinkin hiukkasten (PM10 ja PM2.5) kokonaispäästöt neliökilometriä kohden ovat Alankomaissa vain puolet Belgian vastaavista päästöistä [11] Ks. TNO-raportti, s. 31.
More specifically, it is doubtful whether there is a specific problem with regard to Directive 98/69/EC.
Erityisesti on syytä epäillä, liittyykö direktiivin 98/69/EY noudattamiseen erityistä ongelmaa.
As stated in section 40 above, the Netherlands is characterised by considerably higher than average particulate matter emission derived from inland waterway shipping and maritime transport.
Kuten edellä 40 kohdassa todetaan, Alankomaille ovat ominaisia huomattavasti keskimääräistä korkeammat sisävesien laivaliikenteestä ja meriliikenteestä aiheutuvat hiukkaspäästöt.
Moreover, the share of diesel vehicles in the Netherlands is considerably lower (25 % of new sales) than the EU average (around 50 % of new sales).
Lisäksi dieselajoneuvojen osuus on Alankomaissa huomattavasti pienempi (25 prosenttia uusista ajoneuvoista) kuin EU:ssa keskimäärin (noin 50 prosenttia uusista ajoneuvoista).
It is therefore questionable whether there is a specific problem with regard to particulate matter emission derived from motor vehicles covered by Directive 98/69/EC.
Siksi on kyseenalaista, aiheuttavatko direktiivin 98/69/EY soveltamisalaan kuuluvien moottoriajoneuvojen hiukkaspäästöt erityisen ongelman.
The Commission therefore considers that the Netherlands has failed to show the existence of a specific problem with regard to Directive 98/69/EC.
Tästä syystä komissio katsoo, että Alankomaat ei ole pystynyt osoittamaan erityisen ongelman olemassaoloa direktiivin 98/69/EY osalta.
Assessment of the conditions under Article 95(6) of the EC Treaty
EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdassa esitettyjen ehtojen täyttymisen arvioiminen
Article 95(6) of the EC Treaty obliges the Commission to verify that the notified national provisions are not a means of arbitrary discrimination or a disguised restriction on trade between Member States and that they do not constitute an obstacle to the functioning of the internal market.
EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 6 kohdan mukaan komissiolla on velvollisuus varmistaa, että tiedoksi annetut kansalliset säännökset eivät ole keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen ja että ne eivät muodosta estettä sisämarkkinoiden toiminnalle.
The last condition cannot be interpreted in such a way that it prohibits the approval of any national measure likely to affect the functioning of the internal market.
Viimeksi mainittua ehtoa ei voida tulkita siten, että se kieltäisi kaikkien sellaisten kansallisten säännösten antamisen, joilla voi olla vaikutusta sisämarkkinoiden toimintaan.
In fact, any national measure derogating from a harmonisation measure aiming at the establishment and operation of the internal market constitutes in substance a measure that is likely to affect the internal market.
Itse asiassa kaikki sisämarkkinoiden toteutumiseen ja toimintaan tähtäävästä yhdenmukaistamistoimenpiteestä poikkeavat kansalliset säännökset todennäköisesti vaikuttavat sisämarkkinoihin.
Consequently, to preserve the usefulness of the procedure for derogation provided for by Article 95 of the EC Treaty, the Commission considers that, in the context of Article 95(6), the concept of obstacle to the functioning of the internal market has to be understood as a disproportionate effect in relation to the pursued objective.
Tästä syystä komissio katsoo, että EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa määrätyn poikkeusmenettelyn hyödyllisyyden säilyttämiseksi sisämarkkinoiden toiminnan esteen käsite on 95 artiklan 6 kohdan yhteydessä ymmärrettävä kohtuuttoman suureksi vaikutukseksi tavoitteeseen nähden.
The Dutch authorities consider that the measure is necessary to improve the quality of the environment and thus protect human health.
Alankomaiden viranomaiset katsovat, että toimenpide on välttämätön ympäristön laadun parantamiseksi ja sen myötä ihmisten terveyden suojelemiseksi.
They also consider that the draft measure is neither a means of arbitrary discrimination nor a disguised restriction on trade between Member States.
Ne katsovat myös, että toimenpideluonnos ei ole mielivaltaisen syrjinnän eikä jäsenvaltioiden välisen kaupan peitellyn rajoittamisen keino.
Furthermore, they believe that, in view of the risks which the emissions of soot particles entail both for the environment and human health, and considering the specific exposure situation in densely populated regions such as the Netherlands, the measure is proportionate to the aim pursued.
Lisäksi ne katsovat toimenpiteen olevan tavoitteeseen nähden oikeasuhteinen, kun otetaan huomioon nokihiukkaspäästöjen sekä ympäristölle että ihmisten terveydelle aiheuttamat riskit ja niille altistumisen erityinen tilanne tiheään asutuilla alueilla kuten Alankomaissa.
Furthermore, according to the Dutch authorities, all models of vehicles with any significant share in diesel car sales are already available with particulate traps or will shortly be available.
Lisäksi Alankomaiden viranomaisten mukaan kaikkia ajoneuvomalleja, joiden osuus dieselautojen myynnistä on jossain määrin merkittävä, on jo nyt tai lähitulevaisuudessa saatavilla hiukkasloukuin varustettuina.
Thus the notified measure would not force car manufacturers to make (radical) modifications to their production process.
Näin ollen autonvalmistajien ei tiedoksi annetun toimenpiteen vuoksi tarvitsisi tehdä (perustavanlaatuisia) muutoksia tuotantoprosesseihinsa.
The French and Italian governments have submitted comments on the Dutch notification within the deadline.
Ranskan ja Italian hallitukset ovat toimittaneet huomautuksensa Alankomaiden tiedoksiantoon määräajassa.