natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Research into the safety of food and feed chains, diet-related diseases, food choices and the impact of food and nutrition on health will help to fight food-related disorders (e.g. obesity, allergies) and infectious diseases (e.g. transmissible spongiform encephalopathies, avian flu), while making an important contribution to the implementation of existing and the formulation of future policies and regulations in the areas of public, animal and plant health and consumer protection.
Elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjun turvallisuuteen, ruokavaliosta johtuviin sairauksiin, elintarvikevalintoihin ja elintarvikkeiden ja ravinnon terveysvaikutuksiin kohdistuvan tutkimuksen avulla voidaan torjua elintarvikkeisiin liittyviä terveyshäiriöitä (esim. lihavuus ja allergiat) ja tartuntatauteja (esim. tarttuvat spongiformiset enkefalopatiat ja lintuinfluenssa). Samalla voidaan antaa merkittävää tukea politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanolle ja tulevan politiikan ja lainsäädännön muotoilulle ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja kuluttajansuojelun aloilla.
The diversity and mainly small size of the European industries in these areas, while being one of the Union's strengths and an opportunity, leads to fragmented approaches to similar problems.
Näillä aloilla toimivien eurooppalaisten yritysten moninaisuus ja useimmiten pieni koko on yksi unionin vahvuuksista ja mahdollisuuksista, vaikka se toisaalta johtaakin hajanaisiin menettelytapoihin samankaltaisten ongelmien ratkaisussa.
These are better addressed by increased collaboration and sharing of expertise, for example on new methodologies, technologies, processes and standards that result from changing Community legislation.
Ongelmiin voidaan puuttua paremmin lisäämällä yhteistyötä ja jakamalla asiantuntemusta esimerkiksi uusista menetelmistä, teknologioista, prosesseista ja standardeista, jotka otetaan käyttöön muuttuvan yhteisön lainsäädännön myötä.
Several European Technology Platforms contribute to setting common research priorities, in fields such as plant genomics and biotechnology, forestry and forest based industries, global animal health, farm animal breeding, food and industrial biotechnology.
Useat eurooppalaiset teknologiayhteisöt osallistuvat yhteisten tutkimusprioriteettien määrittämiseen muun muassa seuraavilla aloilla: kasvigenomiikka ja bioteknologia, metsätalous ja -teollisuus, eläinterveys, tuotantoeläinten jalostus, elintarvikkeet ja teollinen bioteknologia.
The research carried out will provide the knowledge base needed to support the Common Agricultural Policy and European Forest Strategy; agriculture and trade issues; safety aspects of genetically modified organisms (‘GMOs’); food safety regulations; Community animal health, disease control and welfare standards; and the Common Fisheries Policy reform aiming to provide sustainable development of fishing and aquaculture and the safety of seafood products [6]: With a view to ensuring social relevance, a flexible response to new policy needs is also foreseen, in particular with respect to new risks and social or economic trends and needs.Activities
Suoritettava tutkimus tarjoaa lisäksi tietopohjaa seuraavien tueksi: yhteinen maatalouspolitiikka ja Euroopan unionin metsästrategia, maatalous- ja kauppakysymykset, muuntogeenisten organismien turvallisuusnäkökohdat, elintarvikelainsäädäntö, eläinten terveyttä, hyvinvointia ja tautien valvontaa koskevat yhteisön normit ja yhteisen kalatalouspolitiikan uudistus, jonka tarkoituksena on taata kalastuksen ja vesiviljelyn kestävä kehitys sekä kala- ja äyriäistuotteiden turvallisuus [6]. Sosiaalinen merkitys huomioon ottaen tavoitteena on myös vastata joustavasti uusiin poliittisiin tarpeisiin, erityisesti uusiin riskeihin sekä yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin suuntauksiin ja tarpeisiin liittyen.Toimet
Sustainable production and management of biological resources from land, forest, and aquatic environments: enabling research, including ‘omics’ technologies, such as genomics, proteomics, metabolomics, systems biology, bioinformatics and converging technologies for micro-organisms, plants and animals, including research on the exploitation and sustainable use of their biodiversity.
Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito: mahdollistava tutkimus, mukaan luettuina omiikka-teknologiat, kuten genomiikka, proteomiikka ja metabolomiikka, systeemibiologia, bioinformatiikka ja konvergoituvat tekniikat mikro-organismeihin, kasveihin ja eläimiin liittyen, mukaan luettuna niiden biodiversiteetin hyödyntäminen ja kestävä käyttö.
For land-based biological resources, research will focus on: soil fertility, improved crops and production systems in all their diversity, including organic farming, quality production schemes and monitoring and assessment of the impact of GMOs on the environment and humans; plant health, sustainable, competitive and multifunctional agriculture, and forestry; rural development; animal health and welfare, breeding and production; infectious diseases in animals, including epidemiological studies, zoonoses and their pathogenic mechanisms, and diseases linked to animal feedstuffs; other threats to the sustainability and security of food production, including climate change; safe disposal of animal waste.
Maaympäristön biologisten resurssien osalta tärkeimpiä tutkimuskohteita ovat: viljavuus, viljelykasvien ja tuotantojärjestelmien parantaminen koko monimuotoisuudessaan, mukaan luettuina luomuviljely, laatutuotanto-ohjelmat ja muuntogeenisten organismien ympäristöön ja ihmisiin kohdistuvien vaikutusten valvonta ja arviointi; kasvien terveys kestävä, kilpailukykyinen ja monitoimintoinen maa- ja metsätalous; maaseudun kehittäminen; eläinten terveys ja hyvinvointi, jalostus ja tuotanto; kasvien terveys; kestävä ja kilpailukykyinen kalatalous ja vesiviljely; eläinten tartuntataudit, mukaan luettuina epidemiologiset tutkimukset, zoonoosit ja niiden patogeeniset mekanismit ja eläinten ravintoon liittyvät sairaudet; elintarviketuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat muut uhat, myös ilmastonmuutos; eläinjätteen turvallinen hävittäminen.
For biological resources from aquatic environments, research will support sustainability and competitiveness of fisheries, provide the scientific and technical basis of fisheries management and support the sustainable development of aquaculture, including breeding and welfare.
Vesiympäristöistä saatavien biologisten resurssien osalta tutkimuksella tuetaan kalatalouden kestävyyttä ja kilpailukykyä, luodaan tieteellistä ja teknistä perustaa kalastuksenhoidolle sekä tuetaan vesiviljelyn (mukaan luettuina kasvatus ja hyvinvointi) kestävää kehitystä.
Development of tools (including ICT tools) needed by policy makers and other actors in areas such as agriculture, fisheries and aquaculture, and rural development (landscape, land management practices etc.); socio-economic and ethical contexts of production.
Poliittisten päätöksentekijöiden ja muiden, esimerkiksi maatalouden, kalatalouden ja vesiviljelyn sekä maaseudun kehittämisen (maisemasuunnittelu, maankäytön suunnittelu jne.) alan toimijoiden tarvitsemien välineiden (myös tieto- ja viestintäteknologian välineiden) kehittäminen; tuotannon sosioekonomiset ja eettiset näkökohdat.
‘Fork to farm’ — food (including seafood), health and well being: Consumer, societal, cultural, industrial and health as well as traditional aspects of food and feed, including behavioural and cognitive sciences; nutrition, diet-related diseases and disorders, including childhood and adult obesity and allergies; nutrition in relation to the prevention of diseases (including increased knowledge of the health bringing compounds and properties of food); innovative food and feed processing technologies (including packaging and technologies from non-food fields); improved quality and safety, both chemical and biological, of food, beverages and feed; enhanced food safety assurance methodologies; integrity (and control) of the food chain; physical and biological environmental impacts on and of food/feed chains; impact on, and resistance of, food chains to global changes; total food chain concept (including seafood and other food raw materials and components); traceability and its further development; authenticity of food; development of new ingredients and products.
”Ruokapöydästä maatilalle”– elintarvikkeet (mukaan lukien kalat ja äyriäiset), terveys ja hyvinvointi. Elintarvikkeiden ja rehujen kuluttajapoliittiset, yhteiskunnalliset, kulttuuriset teolliset, terveydelliset ja perinteiset näkökohdat, myös behavioristiset ja kognitiiviset tieteet; ravinto, ruokavalioon liittyvät sairaudet ja häiriöt, muun muassa lasten ja aikuisten lihavuus ja allergiat; ravinto suhteessa sairauksien ehkäisyyn (myös lisääntynyt tietämys terveyttä edistävän ruoan yhdisteistä ja ominaisuuksista); innovatiiviset elintarvikkeiden ja rehujen prosessointitekniikat (myös pakkaukset ja muiden kuin elintarvikealojen teknologiat); elintarvikkeiden, juomien ja rehujen kemiallisen ja biologisen laadun ja turvallisuuden parantaminen; kehittyneet elintarvikkeiden turvallisuuden varmistusmenetelmät; elintarvikeketjun eheys (ja valvonta); elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjuihin kohdistuvat ja niiden tuottamat fyysiset ja biologiset ympäristövaikutukset; globaalimuutosten vaikutus elintarvikeketjuun ja sen resistenssi niille; kokonaiselintarvikeketjun käsite (total food chain), (myös kalat ja äyriäiset sekä muut ruoan raaka-aineet ja komponentit); jäljitettävyys ja sen kehittäminen edelleen; ruoan aitous; uusien ainesosien ja tuotteiden kehittäminen.
Life sciences, biotechnology and biochemistry for sustainable non-food products and processes: improved crops and forest resources, feed-stocks, marine products and biomass (including marine resources) for energy, environment, and products with high added value such as materials and chemicals (including biological resources utilisable in pharmaceutical industry and medicine), including novel farming systems, bio-processes and bio-refinery concepts; bio-catalysis; new and improved micro-organisms and enzymes; forestry and forest based products and processes; environmental bio-remediation and cleaner bio-processing, the utilisation of agro-industrial wastes and by-products.
Biotieteet, bioteknologia ja biokemia kestävän kehityksen mukaisissa tuotteissa ja prosesseissa, jotka eivät liity elintarviketuotantoon: paremmat viljelykasvi- ja metsävarat, raaka-aineet, merituotteet ja biomassa (myös merten biologiset resurssit) energia- ja ympäristötarkoituksiin sekä runsaasti lisäarvoa sisältäviin tuotteisiin, kuten materiaaleihin ja kemikaaleihin (myös lääketeollisuudessa ja lääketieteessä hyödynnettävissä olevat biologiset resurssit), mukaan luettuina uudet viljelyjärjestelmät, bioprosessit ja ”biojalostamot” (bio-refinery); biokatalyysi; uudet ja parannetut mikro-organismit ja entsyymit; metsätalouden ja -teollisuuden tuotteet ja prosessit; ympäristön bioremediaatio ja puhtaampi bioprosessointi, maatalouteen liittyvän teollisuuden jätteiden ja sivutuotteiden hyödyntäminen.
Information and Communication Technologies (ICT)
Tieto- ja viestintäteknologia
Improving the competitiveness of European industry and enabling Europe to master and shape future developments in ICT so that the demands of its society and economy are met.
Tavoitteena on parantaa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä ja luoda edellytykset sille, että Eurooppa pystyy hallitsemaan ja muovaamaan tieto- ja viestintäteknologian tulevaa kehitystä siten, että Euroopan yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin tarpeisiin voidaan vastata.
ICT is at the very core of the knowledge-based society.
Tieto- ja viestintäteknologia muodostaa osaamisyhteiskunnan ytimen.
Activities will strengthen Europe's scientific and technology base and ensure its global leadership in ICT, help drive and stimulate product, service and process innovation and creativity through ICT use and ensure that ICT progress is rapidly transformed into benefits for Europe's citizens, businesses, industry and governments.
Toimet vahvistavat Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja varmistavat sen maailmanlaajuisesti johtavan aseman tieto- ja viestintäteknologiassa, edistävät ja stimuloivat tuotteisiin, palveluihin ja prosesseihin liittyvää innovointia tieto- ja viestintäteknologian käytön kautta ja varmistavat, että tieto- ja viestintäteknologiassa saavutettu edistys muunnetaan nopeasti Euroopan kansalaisia, yrityksiä, teollisuutta ja hallintoa hyödyttäviksi sovelluksiksi.
These activities will also help reduce the digital divide and social exclusion.
Nämä toimet auttavat myös kaventamaan digitaalista kuilua ja torjumaan sosiaalista syrjäytymistä.
ICT is critical to Europe's future and underpins the realisation of the Lisbon agenda.
Tieto- ja viestintäteknologia on avaintekijä Euroopan tulevaisuuden kannalta ja perusta Lissabonin tavoitteiden saavuttamiselle.
It has a catalytic impact in three key areas: productivity and innovation, modernisation of public services and advances in science and technology.
Se toimii katalysaattorina kolmella avainalalla: tuotannossa ja innovaatioissa, julkisten palvelujen uudenaikaistamisessa sekä tieteen ja teknologian kehityksessä.
Half of the productivity gains in our economies are explained by the impact of ICT on products, services and business processes.
Puolet Euroopan talouden tuottavuuden kasvusta selittyy tieto- ja viestintäteknologian vaikutuksella tuotteisiin, palveluihin ja liiketoimintaprosesseihin.
ICT is the leading factor in boosting innovation and creativity and in mastering change in value chains across industry and service sectors.
Tieto- ja viestintäteknologia on tärkein innovointia ja luovuutta tukeva tekijä ja tärkein keino hallita muutoksia arvoketjuissa eri teollisuuden aloilla ja palvelualoilla.
ICT is essential to meeting the rise in demand for health and social care, in particular for people with special needs, including the ageing population, to modernising services in domains of public interest such as education, cultural heritage, security, energy, transport and the environment and to promoting accessibility and transparency of governance and policy development processes.
Tieto- ja viestintäteknologia on välttämätön edellytys sille, että voidaan vastata terveys- ja sosiaalipalvelujen kasvavaan kysyntään varsinkin ikääntyvien ja jonkinlaisesta vammasta kärsivien henkilöiden keskuudessa ja uudenaikaistaa yleishyödyllisiä palveluja sellaisilla aloilla kuin koulutus, kulttuuriperintö, turvallisuus, energia, liikenne ja ympäristö, sekä lisätä hallinnon ja politiikan laatimisen prosessien avoimuutta sekä mahdollisuuksia saada niistä tietoa.
ICT plays an important role in RTD management and communication and is catalytic in the advance of other fields of science and technology as it transforms the way researchers conduct their research, cooperate and innovate.
Lisäksi tieto- ja viestintäteknologialla on tärkeä rooli tutkimuksen ja teknologian kehittämisen hallinnoinnissa ja sitä koskevassa tiedottamisessa, ja se vauhdittaa edistystä muilla tieteen ja teknologian aloilla muuttaessaan tapoja, joilla tutkijat harjoittavat tutkimusta, tekevät yhteistyötä ja innovoivat.
The escalating economic and societal demands, together with the continued mainstreaming of ICT and the need to push further the limits of technology as well as to develop innovative high-value ICT-based products and services set a growing agenda for research.
Kasvavat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaatimukset, tieto- ja viestintäteknologian yleistyminen ja tarve loitontaa teknologian rajoja sekä kehittää innovatiivisia tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvia lisäarvotuotteita ja -palveluja laajentavat jatkuvasti tutkimusagendaa.
To bring technology closer to people and organisational needs means: hiding technology complexity and revealing functionality on demand; making technology functional, very simple to use, available and affordable; providing new ICT-based applications, solutions and services that are trusted, reliable, and adaptable to the users' context and preferences.
Teknologian lähentäminen ihmisten ja organisaatioiden tarpeisiin merkitsee sitä, että on piilotettava näkyvistä teknologian monimutkaisuus ja tarjottava käyttäjille toiminnallisuutta tarpeiden mukaan, tehtävä teknologia toimivaksi, hyvin helppokäyttöiseksi, helposti saatavaksi ja kohtuuhintaiseksi sekä tarjottava uusia tieto- ja viestintäteknologiaan pohjautuvia sovelluksia, ratkaisuja ja palveluja, jotka ovat luotettavia ja mukautettavissa käyttötarkoitusten ja käyttäjien mieltymysten mukaan.
Driven by the demand of more-for-less, ICT researchers are involved in a global race focussing on miniaturisation, mastering the convergence of computing, communications and media technologies, including further interoperability between systems and the convergence with other relevant sciences and disciplines, and building systems that are able to learn and evolve.
”More for less” eli ”enemmän vähemmällä” -vaatimuksen ajamina tieto- ja viestintäteknologian tutkijat osallistuvat maailmanlaajuiseen kilpajuoksuun, jossa pyritään ennen kaikkea pienentämään edelleen teknologian mittakaavaa, hallitsemaan tieto-, viestintä- ja mediateknologioiden konvergenssi, mukaan lukien järjestelmien välinen entistä parempi yhteentoimivuus, ja tieto- ja viestintäteknologian lähentyminen muihin tieteisiin ja tutkimusaloihin sekä rakentamaan järjestelmiä, jotka kykenevät oppimaan ja kehittymään.
From these diverse efforts a new wave of technologies is emerging.
Näiden eri pyrkimysten pohjalta on nousemassa uusi teknologia-aalto.
ICT research activities will also draw on a broader range of scientific and technological disciplines including bio- and life sciences, chemistry, psychology, pedagogy, cognitive and social sciences and the humanities.
Tieto- ja viestintäteknologian tutkimustoimissa hyödynnetään myös laajemmin muita tieteen ja teknologian aloja, kuten bioteknologiaa ja biotieteitä, kemiaa, psykologiaa, kasvatustiedettä, kognitiivisia tieteitä ja yhteiskuntatieteitä sekä humanistisia tieteitä.
ICT is one the most research intensive sectors.
Tieto- ja viestintäteknologia on yksi tutkimusintensiivisimmistä aloista.
The ICT research effort, public and private, represents a third of the total research effort in all major economies.
Tieto- ja viestintäteknologian alan julkis- ja yksityisrahoitteinen tutkimus muodostaa kaikissa suurissa kansantalouksissa kolmanneksen tutkimustoiminnasta.
Although Europe already enjoys industrial and technological leadership in key ICT fields it lags behind its major competitors in investment in ICT research.
Vaikka Euroopalla on jo teollinen ja teknologinen johtoasema eräillä tieto- ja viestintäteknologian avainaloilla, tieto- ja viestintäteknologian tutkimukseen tehtävissä investoinneissa se jää jälkeen tärkeimmistä kilpailijoistaan.
Only through a renewed and more intensive pooling of the effort at European level will we be able to make the most of the opportunities that progress in ICT can offer.
Vain integroimalla aiempaa voimaperäisemmin tutkimustoimia Euroopan tasolla voidaan hyödyntää parhaiten mahdollisuudet, jotka tieto- ja viestintäteknologian kehitys voi tarjota.
ICT research activity based on the ‘open source’ development model is proving its utility as a source of innovation and increasing collaboration.
Avoimen lähdekoodin kehittämismalliin perustuva tieto- ja viestintäteknologian alan tutkimustoiminta on osoittautumassa hyödylliseksi innovaatioiden lähteeksi ja lisää yhteistyötä.
The results of ICT research can take various exploitation paths and lead to various business models.
Tieto- ja viestintäteknologian tuloksia voidaan lähteä hyödyntämään moniin eri suuntiin ja ne voivat johtaa moniin erilaisiin yritysmalleihin.
The ICT research activities will be closely articulated with policy actions for ICT deployment and with regulatory measures within a comprehensive and holistic strategy.
Tieto- ja viestintäteknologian tutkimustoimet on tarkoitus kytkeä läheisesti sääntelytoimenpiteisiin ja poliittisiin toimiin, joiden tavoitteena on tieto- ja viestintäteknologian käyttöönotto.
Priorities have been set following extensive consultations that included input from a series of European Technology Platforms and industrial initiatives in areas such as nano-electronics, microsystems, embedded systems, mobile and wireless communications, electronic media, photonics, robotics and software, services and grids, including Free, Libre and Open Source Software (FLOSS).
Tutkimustoimet ovat siis osa kattavaa ja kokonaisvaltaista strategiaa. Tutkimuksen painopisteitä asetettaessa kuultiin laajasti sidosryhmiä, ja niissä on otettu huomioon muun muassa useiden eurooppalaisten teknologiayhteisöjen suositukset sekä yritysmaailman piiristä tulleet aloitteet muun muassa nanoteknologian, mikrojärjestelmien, sulautettujen järjestelmien, matkaviestinnän ja langattoman viestinnän, sähköisen median, fotoniikan robotiikan ja ohjelmistojen sekä palvelujen ja gridien aloilla, mukaan lukien vapaat ja avoimen lähdekoodin ohjelmistot (FLOSS).
Sustainability issues will also be taken into account, particularly in the field of electronics.
Kestävyyteen liittyvät seikat otetaan erityisesti elektroniikan alalla myös huomioon.
The role of research into Future and Emerging Technologies is particularly relevant under this theme in order to support research at the frontier of knowledge in core ICTs and in their combination with other relevant areas and disciplines; to nurture novel ideas and radically new uses and to explore new options in ICT research roadmaps, including the exploitation of quantum effects, system integration and smart systems.
Tulevien ja kehitteillä olevien teknologioiden tutkimuksen tehtävä on erityisen tärkeä tällä aihealueella, koska sen avulla tuetaan tietämyksen eturintamassa harjoitettavaa tutkimusta, jonka kohteena ovat tieto- ja viestintäteknologian ydinosa-alueet ja niiden yhdistäminen muihin soveltuviin aloihin ja tutkimusalueisiin, sekä kehitetään uusia ideoita ja radikaalisti uusia käyttökohteita ja tutkitaan uusia vaihtoehtoja tieto- ja viestintäteknologian tutkimuksen kehityslinjauksiksi, mukaan luettuna kvantti-ilmiöiden, järjestelmien yhdentämisen ja älykkäiden järjestelmien hyödyntäminen.
ICT Technology Pillars:
Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit:
Nano-electronics, photonics and integrated micro/nano-systems: pushing the limits of miniaturisation, integration, variety, storage and density; increasing performance and manufacturability at lower cost; facilitating incorporation of ICT in a range of applications; interfaces; upstream research requiring exploration of new concepts.
Nanoelektroniikka, fotoniikka ja integroidut mikro/nanojärjestelmät: Loitonnetaan teknologian pienentämisen, integroinnin, monimuotoisuuden, varastoinnin ja tiheyden rajoja; lisätään suorituskykyä ja valmistettavuutta aiempaa alemmin kustannuksin; helpotetaan tieto- ja viestintäteknologian sisällyttämistä erilaisiin sovelluksiin; rajapinnat; uusien konseptien tutkimista edellyttävä perustutkimus.
Ubiquitous and unlimited capacity communication networks: ubiquitous access over heterogeneous networks — fixed, mobile, wireless and broadcasting networks spanning from the personal area to the regional and global area — allowing the seamless delivery of ever higher volumes of data and services anywhere and at any time.
Ajasta ja paikasta riippumattomat rajoittamattoman kapasiteetin viestintäverkot: Ajasta ja paikasta riippumaton pääsy erilaisiin verkkoihin, kuten kiinteisiin verkkoihin, matkaviestintäverkkoihin, langattomiin verkkoihin ja radio- ja televisioverkkoihin ulottuen henkilökohtaisista ympäristöistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ympäristöihin, jotta voidaan toimittaa saumattomasti yhä suurempia määriä tietoa ja palveluja missä ja milloin tahansa.