natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The second report proposed restructuring measures costing a total of DEM 27,727 million, consisting of investments (including the taking-over of the assets), loss coverage and working capital.
Toisessa selvityksessä rakenneuudistustoimenpiteiden kokonaiskustannuksiksi ennakoitiin 27,727 miljoonaa Saksan markkaa, joka koostui investoinneista (mukaan lukien omaisuuden hankinta), tappioiden kattamisesta ja käyttöpääomasta.
Neither the costs provided for in the first report nor those provided for in the second report correspond to those described by Germany in the ‘investment plan’ and set out in detail in Table 5, on the basis of which the aid was allegedly granted.
Saksan investointisuunnitelmassa kuvaamat ja taulukossa 5 eritellyt kustannukset, joiden perusteella tuki ilmoituksen mukaan myönnettiin, eivät ole yhtenevät ensimmäisessä eivätkä toisessa selvityksessä ennakoitujen kustannusten kanssa.
In both reports, the list of measures intended for financing these costs omits numerous aid measures that were actually granted to the company (see Table 4), something which also holds true for the ‘investment plan’ (Table 5).
Molemmissa selvityksissä esitetyssä luettelossa kyseisten kustannusten rahoittamiseksi toteutettavista toimenpiteistä jätetään mainitsematta useita tukitoimenpiteitä, jotka tosiasiassa toteutettiin yrityksen hyväksi (ks. taulukko 4), ja sama havainto koskee myös investointisuunnitelmaa (taulukko 5).
If one of these documents were to be considered the restructuring plan, the Commission can only conclude that either the plan was not the final plan or the company received excessive aid.
Jos jompaakumpaa kyseisistä asiakirjoista pidettäisiin rakenneuudistussuunnitelmana, komissio voisi vain päätellä, että suunnitelma ei ollut lopullinen tai että yritys on saanut ylimääräisiä tukia.
Even if it were possible to regard these documents as a restructuring plan, they cannot be considered the final version of such a plan.
Vaikka kyseisiä asiakirjoja voitaisiinkin pitää rakenneuudistussuunnitelmana, niitä ei siis voitaisi pitää tällaisen suunnitelman lopullisena versiona.
It is not clear, moreover, to what extent the proposed measures were actually implemented.
Epäselväksi jää myös, kuinka suuri osa ehdotetuista toimista on tosiasiallisesti toteutettu.
In order to establish whether the criteria set out in the restructuring aid guidelines have been fulfilled, the Commission needs to know first of all precisely what restructuring measures were taken to restore the company’s long-term viability.
Voidakseen todeta, täyttyvätkö rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa säädetyt ehdot, komissio tarvitsee tarkat tiedot yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden palauttamiseksi toteutetuista rakenneuudistustoimenpiteistä [64].
Despite repeated requests from the Commission, Germany has never submitted the final version of a restructuring plan for Kahla II or indicated which restructuring measures were effectively implemented.
Komission toistuvista kehotuksista huolimatta Saksa ei koskaan toimittanut sille lopullista versiota Kahla II:n rakenneuudistussuunnitelmasta eikä antanut tietoja käytännössä toteutuneista rakenneuudistustoimenpiteistä.
In the absence of such a plan, the criteria of these guidelines cannot be verified.
Koska suunnitelmaa ei ole käytettävissä, kyseisten suuntaviivojen toteutumista ei voida tutkia.
The Commission notes, moreover, that the private contribution to the overall costs cannot be regarded as substantial.
Komissio toteaa myös, että yksityisten varojen osuutta kokonaiskustannuksista ei voida pitää huomattavana.
It will be recalled that the Commission formally ordered Germany to furnish information about any contribution made or to be made by a private investor.
On syytä muistuttaa, että komissio on muodollisesti kehottanut Saksaa toimittamaan tietoja kaikista yksityisen sijoittajan jo suorittamista tai tulevista rahoitusosuuksista.
In its letter of 1 October 2002, Germany describes the supposed private financing in accordance with the report of 29 November 1993.
Saksan 1 päivänä lokakuuta 2002 päivätyssä kirjeessä on luettelo 29 päivänä marraskuuta 1993 päivätyn kertomuksen mukaisista väitetyistä yksityisistä rahoitusosuuksista.
It consists of a contribution by Mr G. Raithel worth DEM 2,055 million, DEM 0,986 million of interest on the loans granted to Mr Raithel, cash flow of DEM 2,217 million and the DEM 7,975 million capital injection by TIB.
Niihin kuuluvat G. Raithelin 2,055 miljoonan Saksan markan osakkuus, G. Raithelille myönnettyjen lainojen 986000 Saksan markan korot, 2,217 miljoonan Saksan markan kassavirta ja TIB:n 7,975 miljoonan Saksan markan pääomaosuus.
The alleged investor contribution consisted of two soft loans granted by the State (measures 16 and 17) worth a total of DEM 2 million, and DEM 0,055 million which the investor brought into the company from his own resources by way of own capital.
Sijoittajan väitetty osuus koostui kahdesta alennetulla korolla julkisista varoista myönnetystä lainasta (toimenpiteet 16 ja 17), joiden kokonaismäärältä oli 2 miljoonaa Saksan markkaa, ja 55000 Saksan markasta, jonka sijoittaja maksoi omista varoistaan yrityksen omaan pääomaan.
Only the latter contribution was fully private.
Vain viimeksi mainittu määrä oli luonteeltaan puhtaasti yksityinen.
The DEM 0,2 million loan under measure 16 was secured by a Federal Government guarantee.
Toimenpiteen 16 mukainen 200000 Saksan markan laina oli katettu valtiontakauksella.
The DEM 1,8 million loan under measure 17 was secured by a mortgage on Kahla II’s land.
Toimenpiteen 17 mukainen 1,8 miljoonan Saksan markan laina oli katettu Kahla II:n yrityskiinteistöön kohdistuvalla kiinteistötakauksella.
The purchase of these assets was financed by state aid.
Kyseisen omaisuuden osto rahoitettiin valtiontuilla.
In view of the fact that these loans were granted out of state resources and bearing in mind the security provided, the loans under measures 16 and 17 clearly cannot be considered a contribution by a private investor.
Koska kyseiset lainat myönnettiin valtion varoista ja annetut vakuudet huomioon ottaen on selvää, että toimenpiteiden 16 ja 17 mukaisia lainoja ei voida pitää yksityisen sijoittajan osuuksina.
As for the alleged new interest payments amounting to DEM 0,986 million, the Commission has never received the slightest piece of information about this.
Uusista väitteen mukaan 986000 Saksan markan suuruisista korkokuluista komissiolle ei ole missään vaiheessa annettu minkäänlaisia tietoja.
Presumably they relate to the interest paid by Mr Raithel on the two loans under measures 16 and 17.
Ne tarkoittavat oletettavasti G. Raithelin molemmista toimenpiteiden 16 ja 17 mukaisista lainoista maksama korkoja.
However, these interest payments do not finance any restructuring costs.
Kyseisillä koroilla ei kuitenkaan rahoitettu rakenneuudistuskustannuksia.
As regards cash flow, the Commission would point out that the forecast profit the company was to earn cannot be considered a substantial contribution within the meaning of the restructuring aid guidelines.
Kassavirrasta komissio toteaa, että yrityksen toiminnasta saatavaksi voitoksi ennakoitua määrää ei voida pitää rakenneuudistusta koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettuna merkittävänä osuutena.
What is more, the Commission has not been informed whether this cash flow was actually achieved or whether it was used to cover restructuring costs.
Komissiolle ei ole myöskään ilmoitettu, jäikö mainittu kassavirta todellisuudessa yrityksen käyttöön, vai katettiinko sillä rakenneuudistuksesta aiheutuneita kustannuksia.
As the company started generating some profits, on 30 March 1998 the investor converted part of the public loans into private loans.
Koska yritys alkoi tuottaa jonkin verran voittoa, sijoittaja muutti 30 päivänä maaliskuuta 1998 osan julkisista varoista myönnetyistä lainoista yksityisiksi lainoiksi.
However, this contribution was uncertain at the time of the granting of the aid and was not made until after the restructuring.
Tämä osuus oli kuitenkin tukien myöntämisajankohtana epävarma ja se maksettiin vasta rakenneuudistuksen jälkeen.
It can therefore be assumed that the subsequent contribution was possible thanks only to the improvement in the company’s financial situation due to the state aid.
Näin ollen voidaan olettaa, että jälkeenpäin suoritettu osuus oli mahdollinen vain yrityksen taloudellisen tilanteen paranemisen ansiosta, mikä oli valtiontukien tulosta.
The Commission would go further and say that the contribution was possible thanks only to a 90 % guarantee provided to cover these loans [65].
Komissio toteaa myös, että rahoitusosuus oli mahdollinen vain kyseisten lainojen kattamiseksi myönnetyn 90-prosenttisen takauksen ansiosta [65].
What is more, this happened after the restructuring was completed, and it was unclear at the time of the granting of the aid and it is still unclear what resources were used for the purpose.
Tämä on lisäksi myös tapahtunut vasta rakenneuudistuksen päätyttyä. Tukien myöntämishetkellä toimenpiteen toteutuminen oli epävarmaa eikä ole selvää, millä varoilla se rahoitettiin.
Lastly, in the absence of a precise breakdown of the restructuring costs, it cannot be concluded that the private contribution was substantial.
Rakenneuudistuskustannuksia koskevan yhteenvedon puuttuessa ei ole myöskään mahdollisuuksia varmistaa, oliko yksityinen rahoitusosuus merkittävä.
Restructuring aid may be granted only on the basis of a viable restructuring plan, which must include measures to mitigate as far as possible any adverse effects of the aid and a substantial contribution from private resources.
Rakenneuudistustukia voidaan myöntää vain sellaisen lopullisen rakenneuudistussuunnitelman perusteella, joka käsittää myös toimenpiteitä tuesta mahdollisesti aiheutuvien kielteisten vaikutusten tasoittamiseksi ja merkittävän yksityisistä varoista peräisin olevan rahoitusosuuden.
Since, despite the information order, there is no proof that the aid was granted under these conditions, it is safe to assume that these conditions were in fact not satisfied.
Koska käytettävissä ei ole tietojen antamista koskevasta välipäätöksestä huolimatta tosiseikkoja, jotka osoittaisivat tuen myönnetyksi tällaisten ehtojen mukaisesti, on syytä olettaa, että kyseiset ehdot eivät ole todellisuudessa toteutuneet.
Consequently, the ad hoc aid granted to Kahla II until 1996 constitutes restructuring aid incompatible with the common market.
Kahla II:lle vuoteen 1996 asti myönnetyt tapauskohtaiset tuet ovat näin ollen yhteismarkkinoille soveltumattomia rakenneuudistustukia.
In view of the above, the Commission cannot conclude that the ad hoc aid granted to Kahla II until 1996 can be considered compatible with the common market.
Tästä syystä komissio ei voi päätellä, että Kahla II:lle vuoteen 1996 mennessä myönnetyt tapauskohtaiset tuet voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi.
Aid to Kahla II granted as from 1997
Kahla II:lle vuoden 1997 jälkeen myönnetyt tuet
In view of the modest positive operating results obtained, the Commission considers that, as from 1997, Kahla II can no longer be regarded as a company in difficulty.
Ottaen huomioon yrityksen toiminnan tuottamat vähäiset voitolliset tulokset komissio katsoo, että Kahla II:ta ei voida enää vuoden 1997 jälkeen pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä.
In accordance with Germany’s request, the Commission will assess the aid to Kahla II in the light of the regional aid guidelines.
Saksan esittämän pyynnön mukaisesti komissio arvioi Kahla II:lle myönnettyjä tukia aluetukiin sovellettavien suuntaviivojen perusteella.
The Commission would recall that this relates only to measures 30 and 32, which fall to be assessed as ad hoc aid, since the remaining measures constitute existing aid.
Komissio muistuttaa, että tämä koskee vain tapauskohtaisina tukina arvioitavia toimenpiteitä 30 ja 32, koska muut toimenpiteet ovat voimassa olevia tukia.
The regional aid guidelines state that an individual ad hoc aid payment made to a single firm may have a major impact on competition in the relevant market and its effects on regional development are likely to be too limited.
Aluetukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti vain yhdelle yritykselle myönnetty yksittäinen tapauskohtainen tuki vaikuttaa merkittävästi kilpailuun kyseisillä markkinoilla, vaikka sen aluekehitystä edistävä vaikutus saattaa jäädä vähäiseksi.
Such aid generally comes within the ambit of specific or sectoral industrial policies and is often not in keeping with the spirit of regional aid policy as such.
Ne ovat yleensä tarkasti kohdistettuja tai alakohtaisia teollisuuspoliittisia toimenpiteitä eivätkä vastaa varsinaisen aluetukipolitiikan henkeä ja tarkoitusta.
Consequently, unless it can be shown otherwise, such aid does not fulfil the requirements set out in the regional aid guidelines.
Näin ollen kyseiset tuet eivät täytä aluetukea koskevissa suuntaviivoissa mainittuja ehtoja, jollei toisin todisteta.
The Commission notes that the porcelain market is saturated and that the porcelain industry is suffering from overcapacity.
Komissio toteaa, että posliinimarkkinat ovat kylläiset ja ala kärsii ylikapasiteetista.
This adds to the negative presumption concerning ad hoc aid, as any investment aid would be likely to have a negative impact on the sector.
Tämä täydentää tapauskohtaisia tukia koskevia kielteisiä oletuksia, koska kaikki investointituet vaikuttaisivat alaan todennäköisesti kielteisesti.
The object of regional aid is to secure either productive investment (initial investment) or job creation which is linked to investment.
Aluetukien tavoitteena ovat joko tuottavat investoinnit (alkuinvestoinnit) tai investointeihin liittyvä työpaikkojen luominen.
By ‘initial investment’ is meant an investment in fixed capital relating to the setting-up of a new establishment, the extension of an existing establishment, or the starting-up of an activity involving a fundamental change in the product or production process of an existing establishment (through rationalisation, diversification or modernisation).
Alkuinvestointi tarkoittaa investointia laitteisiin uutta yritystoimipaikkaa perustettaessa, laajennettaessa olemassa olevaa yritystoimipaikkaa tai muutettaessa perusteellisesti olemassa olevan yritystoimipaikan tuotteita tai tuotantomenetelmää (järkiperäistämällä, vaihtamalla tuotetta tai nykyaikaistamalla).
The Commission notes first of all that part of the aid at issue here (measure 32) is made up of grants allegedly awarded for research and development, employee integration, fair attendance and cost reduction.
Komissio toteaa aluksi, että osa kyseisistä tuista (toimenpide 32) koostuu avustuksista, jotka on ilmoituksen mukaan myönnetty tutkimukseen ja kehitykseen, työntekijöiden sopeuttamiseen, osallistumiseen messuille ja kustannusten alentamiseen.
Such expenditures do not constitute investments.
Kyseiset menot eivät ole investointeja.
On the other hand, measure 30 is a guarantee for a loan which could have been used for investments, although this point has never been made by Germany.
Toimenpide 30 on puolestaan takaus lainalle, joka oltaisiin voitu käyttää investointeihin, mutta Saksa ei ole missään vaiheessa näin väittänyt.
The Commission has expressly and formally ordered Germany to furnish a description of the investments undertaken or to be undertaken.
Komissio on nimenomaan ja muodollisesti kehottanut Saksaa esittämään kuvauksen toteutetuista tai toteutettavista investoinneista.
In order to verify whether an initial investment was carried out, the sole data submitted by Germany are the investment plans detailed in Tables 7 and 9.
Jotta voitaisiin tutkia, onko alkuinvestointeja toteutettu, Saksa on esittänyt vain taulukoissa 7 ja 9 esitetyt investointisuunnitelmat.
Germany has not provided any description of the alleged investment project.
Saksa ei ole toimittanut väitetystä investointihankkeesta minkäänlaista kuvausta.
According to these plans, machines were acquired and investments were made in existing installations.
Kyseisten suunnitelmien mukaan ostettiin koneita ja investoitiin olemassa oleviin laitteisiin.
In the absence of any further explanation, the Commission cannot conclude that the investments relate to the extension of the establishment, or the starting-up of an activity involving a fundamental change in the product or production process.
Koska muuta selvitystä ei ole annettu, komissio ei voi päätellä, että kyseiset investoinnit liittyisivät yritystoimipaikan laajentamiseen tai tuotetta taikka tuotantomenetelmää koskevan perusteellisen muutoksen toteuttamiseen.
Even if they did, the Commission does not have any information to draw on in this connection.
Vaikka asia olisikin näin, komissio ei voi perustaa tätä asiaa koskevaa arviotaan minkäänlaisiin tietoihin.
Consequently, the overall eligible costs cannot be determined.
Näin ollen tukikelpoisia kokonaiskustannuksia ei voida määritellä.
In the absence thereof, it is impossible, given the combination with the other investment aid measures covered by approved aid schemes (measures 28 and 29 and part of measure 33), to establish whether the maximum allowable 35 % aid intensity is being complied with.
Tästä syystä on mahdotonta todeta, jääkö tuki 35 prosentin suurinta mahdollista tuki-intensiteettiä vähäisemmäksi ottaen huomioon kumulointi muiden hyväksyttyihin tukiohjelmiin kuuluvien investointitukien (toimenpiteet 28, 29 ja osa toimenpiteestä 33) kanssa.
Moreover, according to point 4.2 of the regional aid guidelines, to ensure that the productive investment aided is viable and sound, the recipient’s contribution to its financing must be at least 25 %.
Aluetukia koskevien suuntaviivojen 4.2 kohdan mukaisesti tuen vastaanottajan rahoitusosuuden on lisäksi oltava vähintään 25 prosenttia, jotta tuotannollisten investointien kannattavuus ja terveys voitaisiin taata.
This minimum contribution must not contain any aid.
Tähän vähimmäismäärään ei saa sisältyä tukea.
This is not the case, for instance, where a loan includes an interest rate subsidy or is backed by government guarantees containing elements of aid.
Tämä ei toteudu esimerkiksi silloin, jos valtiontukea sisältävä laina on myönnetty alennetulla korolla tai valtion takaamana.
The Commission has expressly and formally ordered Germany to inform it of any contribution made or to be made by the investor.
Komissio on kehottanut Saksaa nimenomaan ja muodollisesti antamaan tiedot kaikista sijoittajan suorittamista tai sen tulevista rahoitusosuuksista.
According to the information available, on 30 March 1998 the investor converted the public loans into market loans.
Käytettävissä olevien tietojen mukaan sijoittaja on 30 päivänä maaliskuuta 1998 muuttanut julkiset lainat markkinakorkoisiksi lainoiksi.
However, it is doubtful whether these loans could be regarded as a private contribution completely free of aid since they relate to aid measures granted previously.
On kuitenkin syytä epäillä mahdollisuutta pitää kyseisiä lainoja yksityisinä rahoitusosuuksina, joihin ei sisälly minkäänlaista tukea, koska ne liittyvät aikaisemmin myönnettyihin tukitoimenpiteisiin.
In addition, these market loans continued to be covered by a 90 % state guarantee.
Myös nämä markkinakorkoiset lainat katettiin edelleen 90-porosenttisella valtiontakauksella.
According to Table 8, the own contribution to the alleged investments carried out between 1997 and 1998 totalled DEM 2,406 million.
Taulukon 8 perusteella ilmoituksen mukaan vuosina 1997 ja 1998 toteutettujen investointien omarahoitusosuus oli yhteensä 2,406 miljoonaa Saksan markkaa.
However, no explanation has been provided as to the origin of this contribution.
Tämän määrän alkuperästä ei kuitenkaan esitetty minkäänlaista selvitystä.
In the absence thereof, the Commission cannot conclude that the recipient contributed at least 25 % of the overall investment costs.
Kyseisen selvityksen puuttuessa komissio ei voi päätellä, että tuen vastaanottajan rahoitusosuus olisi vähintään 25 prosenttia investoinnin kokonaiskustannuksista.
These measures can likewise not be regarded as operating aid compatible with the common market because the conditions set out in the regional aid guidelines are not fulfilled.
Näitä toimenpiteitä ei voida myöskään pitää yhteismarkkinoille soveltuvina toimintatukina, koska ne eivät täytä aluetukia koskevissa suuntaviivoissa asetettuja ehtoja.
These conditions are that such aid must be justified in terms of its contribution to regional development and its nature and that its level must be proportional to the handicaps it seeks to alleviate.
Mainittujen ehtojen mukaan kyseisiä tukia voidaan myöntää, jos ne ovat alueelliseen kehitykseen kohdistuvan vaikutuksensa ja laatunsa vuoksi perusteltuja ja niiden määrä on tasoitettaviin epäkohtiin nähden kohtuullinen.
Germany has not demonstrated any such points.
Saksa ei ole todistanut minkään näistä ehdoista toteutuvan.
Nor has it shown that the aid is limited in time and progressively reduced.
Saksa ei ole myöskään osoittanut, että tukien ajallinen kesto on rajattu ja että ne ovat asteittain alenevia.
To sum up, the Commission cannot conclude that the alleged investments carried out by Kahla II as from 1997 constitute eligible investments within the meaning of the regional aid guidelines.
Yhteenvetona on todettava, ettei komissio voi päätellä Kahla II:n ilmoituksen mukaan vuodesta 1997 alkaen tekemien investointien olevan alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettuja tukikelpoisia investointeja.
Nor is there any evidence that 25 % of the overall costs were free of aid and covered by the aid recipient.
Todisteita ei ole esitetty myöskään siitä, että 25 prosenttiin kokonaiskustannuksista ei sisältyisi tukea ja että tuen vastaanottaja olisi ne rahoittanut.
Finally, the Commission cannot conclude that the aid had a beneficial effect on the region or on the market.
Komissio ei voi lopulta myöskään päätellä, että tuella olisi myönteisiä vaikutuksia alueeseen tai markkinoihin.
Consequently, the Commission is unable to find that the aid can be regarded as compatible with the common market within the meaning of the regional aid guidelines.
Näin ollen komissio ei voi todeta, että tukia voitaisiin pitää alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvina.
The Commission finds that Germany has unlawfully implemented the aid in question in breach of Article 88(3) of the EC Treaty.
Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt kyseisen tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti.
On the basis of the information available, the Commission cannot conclude that the ad hoc aid in favour of Kahla I and Kahla II can be considered compatible with the common market.
Käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio ei voi päätellä, että Kahla I:lle ja Kahla II:lle myönnettyjä tapauskohtaisia tukia voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.
Pursuant to Article 14 of Regulation (EC) No 659/1999 [66], aid which is incompatible with the common market must be recovered unless recovery would be contrary to a general principle of Community law.
Asetuksen (EY) N:o 659/1999 [66] 14 artiklan mukaisesti yhteismarkkinoille soveltumattomat tuet on perittävä takaisin, ellei tuen periminen takaisin ole yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista.
In the Commission’s view, that is not the case here.
Komission käsityksen mukaan tässä tapauksessa asia ei ole näin.
In particular, the facts of this case do not suggest that the recipient could claim legitimate expectations.
Tapausta koskevat tosiseikat eivät erityisesti osoita, että tuensaajalla olisi mahdollisuuksia esittää perusteltuja odotuksia.
Consequently, all illegal and incompatible aid granted to Kahla I and Kahla II must be recovered.
Näin ollen kaikki sääntöjenvastaiset ja yhteismarkkinoille soveltumattomat tuet, jotka Kahla I:lle ja Kahla II:lle on myönnetty, on perittävä takaisin.