natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lastly, the Commission has to assess whether the total State measures do not exceed the net cost of the service of general economic interest.
Lopuksi komission on arvioitava, ylittävätkö julkiset toimenpiteet kokonaisuudessaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun nettokustannukset.
Thus in the case at hand the Commission has deducted the income generated by the public service activities (advertising income and other commercial income) from the gross public service cost to arrive at the net public service cost.
Komissio on sen vuoksi vähentänyt julkisen palvelun toiminnan bruttokustannuksista julkisen palvelun toiminnasta saadut tulot (mainostulot ja muut kaupalliset tulot) päästäkseen julkisen palvelun nettokustannuksiin.
The cash financing from the State has then been deducted from the net public service cost.
Valtion käteisrahoitus on tämän jälkeen vähennetty julkisen palvelun nettokustannuksista.
This calculation is displayed in the table below:
Laskelma esitetään taulukossa 1.
Public service cost and compensation measures 1995 to 2002 on the basis of the accounts
Julkisesta palvelusta aiheutuneet kustannukset ja korvaustoimenpiteet vuosina 1995-2002 tilinpäätösten perusteella (milj.
(DKK million)
Tanskan kruunua)
Gross public service cost
Julkisen palvelun bruttokustannukset
Investment in digitalisation [34]
Digitalisointiin tehdyt investoinnit [34]
Net advertising income
Mainonnasta saadut nettotulot
Other
Muut tulot
Net public service cost
Julkisen palvelun nettokustannukset
Licence fee/TV2 Fund
Lupamaksut/TV2-rahasto
Transfer when Radio Fund was wound up
Siirto radiorahaston lakkauttamisen jälkeen
Transfer when TV2 Fund was wound up
Siirto TV2-rahaston lakkauttamisen jälkeen
Balance (net cost minus state compensation)
Erotus (nettokustannukset vähennettyinä valtion maksamalla korvauksella)
As can be deduced from the above table, the financing exceeds the costs by DKK 628,2 (EUR 84,3 million).
Kuten taulukosta nähdään, yhtiön saama rahoitus ylittää kustannukset 628,2 miljoonalla Tanskan kruunulla (84,3 milj. euroa).
The Commission notes that TvDanmark considers that the other measures that have benefited TV2, such as the exemption from interest payments and tax and the access to a nationwide transmission frequency on favourable terms, should also be taken into account for the assessment of the overcompensation.
Komissio panee merkille, että TvDanmarkin mukaan myös muut TV2:ta suosivat toimenpiteet, kuten vapautus veron- ja koronmaksusta sekä valtakunnallisen lähetystaajuuden antaminen käyttöön edullisin ehdoin, on otettava huomioon liiallisen korvauksen määrää arvioitaessa.
These benefits are summarised in the table below:
Nämä edut esitetään taulukossa 2:
Estimated benefits from tax exemption, waiver of interest and transmission frequency
Verovapautuksesta, korkovapautuksesta ja lähetystaajuudesta saatu arvioitu etu (Milj.
Corporation tax exemption
Vapautus yhtiöverosta
Accrued interest on establishment loan
Perustamislainan korot
State guarantee, operating loans
Käyttöpääomalainan valtiontakaus
Transmission frequency fee [35]
Lähetystaajuusmaksu [35]
The Commission agrees that these measures must be considered in the present case.
Komissio on samaa mieltä siitä, että nämä toimenpiteet on otettava huomioon.
However, in calculating the overcompensation, it is not appropriate to include them in the calculation in Table 1.
Niitä ei kuitenkaan pidä sisällyttää taulukossa 1 esitettyyn liian suuren korvauksen laskentaan.
In line with the Commission's position in the RAI case, these additional benefits can be considered compensating costs that otherwise would have had to be financed.
Komission RAI-päätöksessä omaksuman kannan mukaisesti näitä lisäetuja voidaan pitää korvauskustannuksina, jotka olisi muuten pitänyt rahoittaa.
Thus, in appraising the proportionality of the State funding of the costs of the public service task, these additional advantages should not be included, since paying them would have proportionately increased the initial costs of the public service entrusted to TV2; it would make no difference to the net result.
Arvioitaessa, onko julkisen palvelun tehtävästä aiheutuvien kustannusten julkinen rahoitus suhteellisuusperiaatteen mukaista, näitä lisäetuja ei tule laskea mukaan, sillä jos nämä kustannukset olisivat tulleet TV2:n maksettaviksi, sille osoitetun julkisen palvelun aloituskustannukset olisivat vastaavasti nousseet.
However, when this is the case it must be ensured that these advantages benefit only the public service task and do not spill over to the commercial activities.
Nettotulokseen tämä ei olisi vaikuttanut. On kuitenkin varmistettava, että kyseiset edut hyödyttävät ainoastaan julkisen palvelun tehtävää eivätkä kaupallista toimintaa.
This latter point is addressed in recitals 128 to 130.
Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä 128–130 kappaleessa.
The Danish Government advances a number of arguments to justify the surplus funding that has been provided.
Tanskan hallitus esittää perusteluita tälle liian suurelle korvaukselle.
First, it considers that the surplus reflects a reasonable return on TV2's activities. Second, it argues that it was necessary to build up capital in order to enable TV2 to absorb fluctuations in advertising income, thereby ensuring that the public service task assigned to it could be performed.
Ensinnäkin viranomaiset katsovat, että pääoma oli tarpeen TV2:n tilanteen vakauttamiseksi niin, että se pystyi selviämään mainostulojen heilahteluista ja varmistamaan sille uskotun julkisen palvelun tehtävän täyttämisen.
Third, it contends that it acted as a private market investor in building up equity since that was necessary to optimise TV2's capital structure.
Toiseksi viranomaiset katsovat, että ylijäämä heijastaa kohtuullista tuottoa TV2:n toiminnalle ja että valtion toiminta sen kerätessä omaa pääomaa vastasi markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan toimintaa, sillä TV2:n pääomarakenne oli optimoitava.
The Danish authorities' first argument is that the capital was necessary as a reserve against any fluctuations in advertising income.
Tanskan viranomaiset esittävät siis ensimmäisenä perusteenaan, että pääomaa tarvittiin puskurina mainostulojen mahdollisten heilahtelujen varalle.
They point out that in 1996 the National Audit Office stated in its report that TV2 should build up equity to allow for fluctuations in such income.
Tässä yhteydessä Tanskan viranomaiset vetoavat siihen, että Valtion tarkastusvirasto totesi vuonna 1996 raportissaan, että TV2:n pitäisi kasvattaa omaa pääomaa selvitäkseen mainostulojen vaihteluista.
The Commission recognises that it may be necessary for undertakings to keep such reserves to ensure that they can perform their public service tasks.
Komissio hyväksyy sen, että yritys saattaa tarvita tällaista varantoa varmistaakseen, että se voi täyttää julkisen palvelun tehtävänsä.
However, these reserves must be established for a specific purpose and be regularised at fixed times, when the overcompensation that has been determined must be reimbursed.
Varanto on kuitenkin perustettava tiettyä tarkoitusta varten ja lisäksi on määriteltävä, milloin liiallinen korvaus on maksettava takaisin.
This ensures that the public service broadcaster does not gain an unjustified advantage.
Näin varmistetaan, ettei julkisen palvelun tv-toiminta saa perusteetonta etua.
The Commission notes that in the present case no specific reserves of this nature were built up and what was accumulated instead was equity capital, which can be used for any purpose and need not be applied to performing service tasks.
Komissio panee merkille, että käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole ollut kyse tällaisen erityisvarannon perustamisesta vaan oman pääoman kasvattamisesta. Omaa pääomaa voidaan käyttää mihin tahansa, sitä ei tarvitse käyttää julkisen palvelun tehtävän täyttämiseen.
The Danish authorities further argue that TV2 would not have been able to sustain sudden falls in advertising income like that that took place in 1999.
Tanskan viranomaiset vetoavat lisäksi siihen, ettei TV2 olisi muutoin selvinnyt vuonna 1999 tapahtuneesta äkillisestä mainostulojen laskusta.
In that year TV2 saw its advertising revenue decrease by DKK 104 million, or 9,3 %, from the previous year.
Kyseisenä vuonna TV2:n mainostulot alenivat 104 miljoonaa Tanskan kruunua eli 9,3 prosenttia edellisvuodesta.
However, in the same year, licence fee income increased by DKK 57 million, or 16 %, from the previous year.
Komissio panee kuitenkin merkille, että lupamaksuvarat lisääntyivät samana vuonna 57 miljoonaa Tanskan kruunua eli 16 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna.
also reduced its programming costs, like any commercial broadcaster whose revenue was reduced.
alensi myös ohjelmakustannuksiaan, kuten minkä tahansa kaupallisen tv-yhtiön olisi pitänyt tehdä kokiessaan samanlaisen tulojen laskun.
Overall, TV2's annual surplus decreased, but it remained profitable and did not at any point have to draw on its reserves.
TV2:n vuotuinen ylijäämä pieneni kaiken kaikkiaan, mutta yhtiö oli edelleen voitollinen eikä joutunut missään vaiheessa turvautumaan varantoihinsa.
As a result, TV2 has never actually needed the capital that was built up.
Näin ollen TV2 ei ole kertaakaan käytännössä tarvinnut kerättyä pääomaa.
The Commission is therefore of the opinion that the surplus that was built up was not necessary for TV2 to function properly.
Komissio katsoo sen vuoksi, ettei kerättyä ylijäämää ole tarvittu TV2:n tavoitteenmukaiseen toimintaan.
Moreover, if it had been considered necessary to create a buffer against any falls in advertising revenue, an appropriate means would have been to create a transparent reserve and not simply to allow surpluses to accumulate in the company.
Lisäksi tarkoituksenmukainen tapa luoda puskuri mainostulojen mahdollisen laskun varalta olisi ollut avoimen varannon perustaminen sen sijaan, että ylijäämän annettiin kerääntyä yrityksessä.
Accordingly it cannot accept the Danish authorities' first argument.
Komissio ei sen vuoksi voi hyväksyä Tanskan viranomaisten ensimmäistä perustetta.
As their second argument, the Danish authorities contend that they acted in their capacity as sole shareholder when they reinvested TV2's annual profit and that the profit reflects a reasonable return on TV2's activities.
Toisena perusteenaan Tanskan viranomaiset esittävät, että TV2:n osakkeenomistajana valtio sijoittaa vuotuisen ylijäämän uudelleen TV2:een ja että ylijäämä vastaa kohtuullista tuottoa TV2:n toiminnasta.
In accordance with settled case-law of the Court of Justice, the Commission must therefore determine whether in similar circumstances a private investor of a dimension comparable to that of the administrative bodies in the public sector could have been expected to provide capital injections of the same size v .
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti komission on ratkaistava, olisiko julkisen sektorin hallintovirastoa kooltaan vastaavan yksityisen sijoittajan voinut olettaa suorittavan samansuuruisia pääomamaksuja.
First of all, the Commission notes that it was the Danish State that decided to establish TV2 with loans instead of equity.
Ensinnäkin komissio toteaa, että juuri Tanskan valtio päätti perustaa TV2:n lainavaroin oman pääoman sijaan.
Thereafter it also provided operating loans for TV2.
Myöhemmin Tanskan valtio on myöntänyt TV2:lle myös käyttöpääomalainaa.
Since Denmark is the sole shareholder in the company in either case it is both the first and last creditor to be reimbursed in a winding-up.
Koska Tanskan valtio on yhtiön ainoa osakkeenomistaja, se on ensisijainen ja ainoa velkoja konkurssitilanteessa.
From the standpoint of an investor, the Danish State could have sought the best possible return on its investment, either in the form of interest on a loan or a return on an equity stake.
Sijoittajan näkökulmasta Tanskan valtio voisi pyrkiä saamaan parhaan mahdollisen tuoton sijoitukselleen joko vaatimalla korkoa lainasta tai muuta korvausta sijoituksestaan.
The Commission points out that Denmark has forgone servicing charges on the loan throughout the whole period under investigation.
Komissio toteaa, ettei Tanskan valtio ole koko tutkimusajanjakson aikana vaatinut korkoa tai lainanlyhennyksiä.
Instead TV2 has been able to build up its capital whilst simultaneously continuing to enjoy a waiver of servicing charges on the loan, giving it significant surplus capital that was not earmarked for any specific purpose.
Sen sijaan TV2 on voinut kasvattaa omaa pääomaa ja nauttinut korko- ja lyhennysvapaasta lainasta, minkä ansiosta sille on kertynyt huomattavasti ylimääräistä pääomaa, jota ei ole osoitettu mihinkään tiettyyn tarkoitukseen.
Moreover, the Danish State has not asked for any return on the capital that has been built up.
Tanskan valtio ei ole lisäksi vaatinut tuottoa kertyneelle pääomalle.
It has in fact refrained from asking for a normal return, unlike a normal owner of a company or a creditor.
Todellisuudessa Tanskan valtio ei ole vaatinut sijoituksestaan sellaista tuottoa, jota yrityksen omistaja tai velkoja olisi tavallisesti edellyttänyt.
The Danish authorities have not adduced any evidence to show why it would make strategic sense to reinvest the surplus in TV2 instead of asking for compensation in the form of interest or a return.
Tanskan viranomaiset eivät ole lisäksi perustelleet, miksi ylijäämän sijoittaminen uudelleen TV2:een oli strategisesti järkevää sen sijaan, että olisi edellytetty korkotulona tai muuna korvauksena saatavaa tuottoa.
Such a decision would normally be taken by an investor only if he thought that the reinvestment would produce added value on his initial investment.
Sijoittaja tekisi tavallisesti tällaisen päätöksen ainoastaan katsoessaan, että uudelleeninvestointi lisää alkuperäisen sijoituksen arvoa.
In this case the Danish authorities have not claimed that there was a business plan or a clear, developed business strategy showing that this was so.
Tanskan viranomaiset eivät ole käsiteltävänä olevassa asiassa esittäneet liiketaloussuunnitelmaa tai selkeää ja valmista liiketalousstrategiaa, jolla tämä olisi voitu näyttää toteen.
Nor are there any other indications that TV2 is planning to develop its activities to generate added value.
Ei ole myöskään muuta näyttöä siitä, että TV2 suunnittelisi toimintansa kehittämistä tällaisen arvonnousun aikaan saamiseksi.
The Commission notes that the TV2 Fund was wound up in 1997 and that TV2 was allowed to keep the surplus.
Komissio panee merkille, että TV2-rahasto lakkautettiin vuonna 1997 ja että TV2 sai pitää ylijäämän.
It does not agree that the Minister of Culture's Decision to allow TV2 a greater degree of financial freedom can be treated as equivalent to an express decision by the State as an investor to start reinvesting any surpluses in TV2.
Komissio ei katso, että kulttuuriministerin päätös antaa TV2:lle enemmän rahoituksellista vapautta voitaisiin rinnastaa valtion sijoittajana tekemään nimenomaiseen päätökseen ryhtyä sijoittamaan mahdollinen ylijäämä uudelleen TV2:een.
The Commission therefore finds that, since in the present case there was no investor to receive a return, it is unnecessary to have regard to any return on capital in calculating TV2's net costs.
Komissio katsoo sen vuoksi, että käsiteltävänä olevassa asiassa ei ole voittoa tavoittelevaa sijoittajaa, joten TV2:n nettokustannuksia laskettaessa ei ole myöskään tarpeen ottaa huomioon pääoman tuottoa.
The Commission cannot accept the criteria advanced by the Danish authorities to show that they acted as a private investor would when they reinvested the annual surpluses in TV2.
Komissio ei voi hyväksyä perusteita, joilla Tanskan viranomaiset pyrkivät osoittamaan, että valtio toimi yksityisen sijoittajan tavoin sijoittaessaan vuotuisen ylijäämän uudelleen TV2:een.
The Danish authorities use the surplus generated on the turnover as a criterion for appraising TV2's profits.
Tanskan viranomaiset käyttävät liikevaihtoon suhteutettua voittoa perusteena arvioitaessa TV2:n tulosta.
It must be stressed in the present case that the Danish authorities are already funding TV2 since they are making available significant resources to cover part of its operating costs.
On korostettava, että Tanskan hallitus toimii jo nyt TV2:n rahoittajana, kun se asettaa TV2:n käyttöön huomattavia varoja kattamaan osan yhtiön toimintakustannuksista.
The scale of these resources directly influences the profits TV2 can generate.
Näiden varojen suuruus vaikuttaa suoraan TV2:n saavuttamiin tuloksiin.
It is doubtful whether it is meaningful to analyse the ratio in cases where the State acts as both the source of finance and the investor.
Voidaan epäillä, onko tunnuslukujen tarkasteleminen mielekästä, jos valtio toimii sekä rahoittajana että sijoittajana.
Since the level of State funding is not dependent on the costs, this ratio can always be improved simply by increasing the amount of funding the State assigns.
Jos julkisen rahoituksen määrä ei riipu kustannuksista, tunnuslukuja voidaan aina parannella yksinkertaisesti lisäämällä valtion myöntämän rahoituksen määrää.
However, since overfinancing usually leads to inefficiency and a heavier drain on State resources, it is by no means certain that increasing State funding will produce correspondingly improved profits.
Mutta koska liiallinen rahoitus tavallisesti myös johtaa tehottomuuteen, joka merkitsee valtionvarojen lisääntynyttä käyttöä, ei ole lainkaan varmaa, että rahoituksen lisääminen johtaa vastaavasti parempiin tuloksiin.
The Commission therefore finds that the Danish authorities cannot be considered to have acted as a private investor on a market economy.
Komission mielestä tämän vuoksi ei voida katsoa, että Tanskan viranomaiset olisivat toimineet markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan tavoin.
They cannot be considered to have acted in such a way that they carefully researched and analysed which investment could have maximised its return.
Tanskan viranomaisten ei voida katsoa toiminnassaan huolellisesti tutkineen ja läpikotoisin analysoineen, millaisella sijoituksella valtio olisi pystynyt maksimoimaan saamansa voiton.
Moreover, the surplus was not transferred to TV2's capital on transparent terms in accordance with an express decision and for a specific purpose in line with the rules on transfers of capital.
Lisäksi ylijäämää ei ole siirretty TV2:n omaan pääomaan avoimesti nimenomaisen päätöksen jälkeen ja tiettyä tavoitetta varten pääomalisäystä koskevien sääntöjen mukaisesti.
As is pointed out above, the Danish authorities did not request any return on their investment and their reinvestment of the annual surplus in TV2 was not based on any ‘market economy investor’ strategy.
Kuten edellä on esitetty, Tanskan viranomaiset eivät ole edellyttäneet tuottoa sijoitukselleen, eikä Tanskan valtio ole tukeutunut mihinkään markkinataloudelliseen sijoitusstrategiaan sijoittaessaan vuotuisen ylijäämän uudelleen TV2:een.
The only exception is the capital injection for investment in the digitalisation of TV2's production equipment.
Ainoa poikkeus on pääomasiirto TV2:n tuotantolaitteiston digitalisointiin.
The Commission notes that the Danish authorities argue that this capital cannot be considered free equity.
Komissio toteaa, että Tanskan viranomaisten mukaan tätä pääomaa ei voida katsoa vapaaksi pääomaksi.
TV2's 1997 annual accounts indicate that it was decided in the Media Agreement that TV2 should digitalise its production equipment before the end of 2000.
TV2:n vuoden 1997 tilinpäätöksen mukaan viestintäneuvosto eli Medieforliget oli päättänyt, että TV2:n oli digitalisoitava tuotantolaitteistonsa ennen vuoden 2000 loppua.
DKK 300 million was earmarked for the digitalisation of both TV2 and the regional stations.
Sekä TV2:n että paikallisasemien digitalisointiin osoitettiin 300 miljoonaa Tanskan kruunua.
In 1997 DKK 167 million was transferred to TV2 for this purpose.
Vuonna 1997 TV2:lle siirrettiin 167 miljoonaa Tanskan kruunua tätä varten.
The Commission therefore agrees that the transfer was made on a clear decision and for a specific purpose.
Komissio on samaa mieltä siitä, että pääoman siirto perustui selkeään päätökseen ja tehtiin tiettyä tarkoitusta varten.
However, this reserve was in the end only partly used in accordance with that decision.
Varat kuitenkin käytettiin loppujen lopuksi vain osittain tehdyn päätöksen mukaisesti.
At the end of 2000 when digitalisation should have been completed TV2 had only invested DKK 14,3 million of the DKK 167 million.
Vuoden 2000 loppuun mennessä TV2 oli investoinut ainoastaan 14,3 miljoonaa Tanskan kruunua 167 miljoonasta kruunusta, vaikka digitalisoinnin piti olla tuolloin päätöksessä.
At the end of the period under investigation only a total of DKK 95 million was actually invested in digitalisation equipment.
Tutkimusajanjakson lopulla digitaalilaitteistoon oli investoitu ainoastaan 95 miljoonaa Tanskan kruunua.
With effect from 1 January 2003, the balance of DKK 72 million of this reserve was released and is consequently at TV2's disposal to use for any purpose it wishes.
Varannossa olleet loput 72 miljoonaa Tanskan kruunua vapautettiin 1 päivänä tammikuuta 2003, ja ne ovat näin ollen TV2:n käytössä mitä tahansa tarkoitusta varten.
The Commission is therefore of the opinion that the balance, which in fact can be compared to any other source of cash financing for covering TV2's operating costs, may result in overcompensation.
Komissio katsoo sen vuoksi, että loppusumma voi muodostaa liiallisen korvauksen, sillä sitä voidaan verrata mihin tahansa käteisrahoitukseen, joka on tarkoitettu TV2:n toimintakustannuksiin.
This balance is thus taken into account in the calculation of the overcompensation referred to above.
Loppusumma on sen vuoksi sisällytetty edellä mainitun liian suuren korvauksen laskemiseen.
In view of the above arguments, the Commission concludes in the first part of its appraisal of proportionality that TV2 has in fact been overcompensated by DKK 628,2 (EUR 84,3) million.
Suhteellisuusperiaatteen arvioinnin ensimmäisen osan suhteen komissio tulee edellä esitetyn perusteella siihen tulokseen, että TV2 on tosiasiallisesti saanut liiallista korvausta 628,2 miljoonaa Tanskan kruunua (84,3 milj. euroa).
As explained in the introductory section, TV2 also carries on a number of commercial activities, which are fairly marginal in relation to its total activities.
Kuten johdannossa todetaan, TV2 harjoittaa myös kaupallista toimintaa. TV2:n koko toimintaan verrattuna kaupallinen toiminta on kuitenkin kovin vähäistä.
The costs of these commercial activities have been allocated on the basis of the method presented in the Broadcasting Communication and so no full cost allocation has been applied.
Kaupallisen toiminnan kustannukset on kohdennettu yleisradiotoiminnasta annetussa tiedonannossa esitetyllä tavalla, joten täydellistä kustannusjaottelua ei ole tehty.
As for the advantage that TV2 derives from access to the transmission frequency, the Commission notes that this is ring‐fenced to the public service.
Komissio toteaa, että TV2:n lähetystaajuudesta saama etu liittyy kiinteästi julkisen palvelun tehtävään.
It also considers that the financing costs (interest benefits) can be fully attributed to the public service activities.
Komissio katsoo myös, että rahoituskustannukset (korkoetu) voidaan kokonaisuudessaan osoittaa julkisen palvelun toimintaan yleisradiotoiminnasta annetun tiedonannon mukaisesti.
To neutralise the effect of the tax exemption that the public service activities enjoy, 30 % of the profits on the commercial activities are transferred to that service but this has only been in operation since 2001.
Jotta julkisen palvelun toiminnan saaman verovapautuksen vaikutukset neutralisoitaisiin, 30 prosenttia kaupallisen toiminnan ylijäämästä on siirrettävä julkisen palvelun toimintaan.
The Commission therefore acknowledges that there may have been a distortion on the broadcasting market in that TV2 has not had to take the corporation tax rate into account in setting its commercial prices.
Näin on tehty vasta vuodesta 2001. Komissio katsoo sen vuoksi, että tv-markkinoilla on voinut olla vääristymiä, koska TV2:n ei ole tarvinnut ottaa huomioon yhtiöveroa määritellessään kaupallisia hintoja.