natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Programmes — particularly for regions eligible under the Convergence objective — can contribute to developing RTD infrastructure (including regional high-speed data networks between and within research establishments), education infrastructure, equipment and instrumentation in both publicly funded research institutions and businesses, provided that these investments are directly linked to regional economic development objectives.
Erityisesti niiden alueiden osalta, joita voidaan tukea lähentymistavoitteessa, voidaan ohjelmissa kehittää TTK-toiminnan infrastruktuuria (mukaan luettuina alueelliset nopeat tietoverkot tutkimuslaitoksissa ja niiden välillä), koulutuksen infrastruktuuria, laitteita ja välineitä niin julkisrahoitteisissa tutkimuslaitoksissa kuin yrityksissäkin, jos nämä investoinnit liittyvät suoraan alueellisen talouskehityksen tavoitteisiin.
This may include research infrastructure for which the feasibility studies have been financed from earlier Framework Programmes.
Tämä voi sisältää tutkimusinfrastruktuurin, jota koskevia toteutettavuustutkimuksia on rahoitettu aiemmissa puiteohjelmissa.
Support for Seventh Framework Programme priorities should seek to develop the full potential of emerging and existing centres of excellence and to step up investment in human capital, particularly by training researchers at national level and by creating conditions to attract researchers trained abroad.
Seitsemännen puiteohjelman ensisijaisten toimien tukemisessa olisi pyrittävä kehittämään tulevien ja nykyisten huippuyksikköjen koko potentiaalia sekä lisäämään inhimilliseen pääomaan tehtäviä investointeja, etenkin kouluttamalla tutkijoita kansallisella tasolla ja luomalla ulkomailla koulutettuja tutkijoita houkuttelevat olot.
Facilitate innovation and promote entrepreneurship
Helpotetaan innovointia ja edistetään yrittäjyyttä
Innovation is the result of complex and interactive processes, including the ability of enterprises to connect to complementary knowledge from other market players, organisations and institutions.
Innovointi syntyy monimutkaisista ja vuorovaikutteisista prosesseista, ja siihen sisältyy yritysten kyky omaksua muilta markkinatoimijoilta, organisaatioilta ja instituutioilta täydentävää osaamista.
Investments in innovation represent an overarching priority for cohesion policy under both the Convergence and Regional competitiveness and employment programmes.
Innovaatiotoiminnan investoinnit ovat selkeästi koheesiopolitiikan ensisijainen tavoite sekä lähentymistavoitteen, alueellisen kilpailukyvyn tavoitteen että työllisyysohjelmien mukaisesti.
Their co-financing should be a major priority in the regions covered under the latter, where limited financial resources need to be concentrated so as to reach critical mass and generate a leverage effect.
Niiden osarahoitus olisi asetettava etusijalle alueilla, joita tuetaan viimeksi mainituissa tavoitteissa ja joilla rajalliset määrärahat on keskitettävä siten, että saavutetaan kriittinen massa ja vipuvaikutus.
The main objective should be to foster a business climate which promotes the production, dissemination and use of new knowledge by firms.
Päätavoitteeksi olisi asetettava sellaisen liiketoimintaympäristön luominen, jossa edistetään uuden osaamisen tuotantoa, levittämistä ja käyttöä yrityksissä.
In order to create efficient regional innovation systems, economic, social and political actors need to be brought into contact with the leading edge of technology and business practice in the world, beyond the national or local levels.
Jotta voidaan luoda tehokkaita alueellisia innovointijärjestelmiä, talouselämän, yhteiskunnan ja politiikan toimijoiden on saatava käyttöönsä yhteydet maailman teknologian ja liiketoiminnan huippuosaajiin kansallisen tai paikallisen tason ulkopuolella.
In this respect, cooperation should also be sought with the Innovation Relay centres and the Euro-Info-Centres which are financed under the CIP, especially in the field of trans-national technology and diffusion of information.
Tässä olisi pyrittävä yhteistyöhön myös CIP-ohjelmassa rahoitettavien innovaatiokeskusten ja eurotietokeskusten, varsinkin valtioidenvälisen teknologian ja tietojenvaihdon alalla.
Start-up companies, particularly those linked to RTD, need to be supported with the aim of developing partnerships with research institutions based on a longer-term vision and clear market orientation.
Uusia yrityksiä ja etenkin TTK-toimintaan liittyviä yrityksiä on tuettava, jotta tutkimuslaitosten kanssa voidaan kehittää pitkän aikavälin näkemykseen ja selkeään markkinasuuntautuneisuuteen perustuvia kumppanuuksia.
Cohesion policy should seek to compensate for market failure that hampers innovation and entrepreneurship.
Koheesiopolitiikalla olisi pyrittävä korjaamaan markkinahäiriö, joka haittaa innovointia ja yrittäjyyttä.
Actions should seek to build on existing poles of activity in order to exploit regional potential for RTD and to foster networking and technological cooperation within and between regions.
Toimissa olisi pyrittävä hyödyntämään nykyisiä toimintavarantoja, jotta voidaan käyttää alueellista TTK-potentiaalia sekä edistää verkottumista ja teknologiayhteistyötä alueiden sisällä ja niiden välillä.
Public authorities should ensure that research institutions, the private sector and the public sector exploit to the full the potential synergies between them.
Viranomaisten olisi varmistettava, että tutkimuslaitokset, yksityinen sektori ja julkinen sektori hyödyntävät täysin mahdollista synergiaa.
In terms of method, economic development strategies would be improved by the collection of data on existing innovative activities in the regions concerned, for example, on private patenting or on the nature, scope and development potential of existing clusters of innovative activities, including those which involve both private and public research institutions.
Menetelmien osalta talouskehitysstrategioita varten olisi hyvä kerätä tietoa nykyisestä innovointitoiminnasta asianomaisilla alueilla, kuten yksityisestä patentoinnista tai nykyisten innovointiryppäiden, mukaan lukien sekä yksityisiä että julkisia tutkimuslaitoksia sisältävien ryppäiden, luonteesta, toiminta-alasta ja kehittämispotentiaalista.
The Community Innovation Surveys and the European Innovation Scoreboard are also helpful in this regard.
Myös yhteisön innovaatiotutkimuksista ja Euroopan innovaatiotulostaulusta on apua.
The guidelines for action under this heading are the following:
Toiminnan suuntaviivat tässä ryhmässä ovat seuraavat:
Making regional RTD innovation and education supply more efficient and accessible to firms, in particular SMEs, for example by establishing poles of excellence, bringing together high technology SMEs around research and technological institutions, or by developing and creating regional clusters around large companies.
Parannetaan alueellisen TTK-innovoinnin ja koulutuksen tarjontaa ja saatavuutta yrityksissä, erityisesti pk-yrityksissä, esimerkiksi perustamalla osaamisvarantoja, kokoamalla huipputeknologian pk-yrityksiä tutkimuslaitosten ja teknologiakeskusten ympärille tai kehittämällä ja luomalla alueellisia ryppäitä suurten yritysten ympärille.
Providing business support services to enable enterprises, and in particular SMEs, to increase competitiveness and to internationalise, in particular by seizing the opportunities created by the internal market.
Tarjotaan yritystukipalveluja, jotta yritykset ja erityisesti pk-yritykset voivat lisätä kilpailukykyään ja kansainvälistyä, varsinkin hyödyntämällä sisämarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia.
Business services should prioritise the exploitation of synergies (for example, technology transfer, science parks, ICT communication centres, incubators and related services, cooperation with clusters) and give more traditional support in the areas of management, marketing, technical support, recruitment, and other professional and commercial services.
Yrityspalveluissa olisi asetettava etusijalle synergian hyödyntäminen (esimerkiksi teknologian siirto, teknologiakeskukset, tieto- ja viestintätekniikkakeskukset, yrityshautomot ja vastaavat palvelut, yhteistyö ryppäiden kanssa) sekä annettava perinteistä tukea liikkeenjohdossa, markkinoinnissa, teknisessä tuessa, työhönotossa sekä muissa asiantuntija- ja liikepalveluissa.
Ensuring full exploitation of European strengths in the area of eco-innovations.
Hyödynnetään täysimääräisesti Euroopan vahvuuksia ympäristöinnovaatioiden alalla.
Eco-innovations should be promoted, together with the improvement of SME practices through the introduction of environmental management systems.
Ympäristöinnovaatioita olisi edistettävä, ja samalla olisi parannettava pk-yritysten käytäntöjä ottamalla käyttöön ympäristöjärjestelmiä.
By investing in this area now, EU businesses will be in a strong position in the near future when other regions appreciate the need for such technologies.
Jos EU:n yritykset panostavat nyt tähän alaan, ne ovat lähitulevaisuudessa vahvoilla, kun muutkin alueet ymmärtävät tällaisen teknologian tarpeen.
This is an area with a clear link to the Competitiveness and Innovation Framework Programme.
Tällä alalla on selkeä yhteys kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan.
Promoting entrepreneurship and facilitating the creation and development of new firms.
Edistetään yrittäjyyttä ja helpotetaan uusien yritysten perustamista ja kehittämistä.
Emphasis should also be placed on promoting spin-out and spin-off companies from research institutions or firms using a variety of techniques (for example, awareness raising; prototyping; tutoring and the provision of managerial and technological support to potential entrepreneurs).
Olisi myös korostettava tutkimuslaitosten tai yritysten perustamien ns. spin out- ja spin off -yritysten edistämistä erilaisin välinein (esimerkiksi lisäämällä tietoisuutta, prototyyppihankkeiden tai tutoroinnin avulla sekä antamalla liikkeenjohto- ja teknologiatukea yrittäjiksi haluaville).
It is important to ensure that companies, including SMEs, can make commercial use of research results.
On tärkeää varmistaa, että yritykset, myös pk-yritykset, voivat hyödyntää tutkimustuloksia kaupallisesti.
Business services should preferably be delivered by the private sector or by mixed public-private organisations.
Joko yksityisen sektorin tai julkisen ja yksityisen sektorin yhteisten organisaatioiden olisi hyvä tarjota yrityspalvelut.
The services should be top-class, readily available, easy to access and responsive to the needs of SMEs.
Niiden olisi oltava laadukkaita ja helposti saatavilla sekä mukauduttava pk-yritysten tarpeisiin.
The quality of the services should be defined and monitored and there should be coherence between service providers, e.g. by establishing public-private partnerships and one-stop shops.
Palvelujen laatu olisi määritettävä ja sitä olisi seurattava, ja palvelut olisi yhtenäistettävä tarjoajien välillä esimerkiksi perustamalla julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia sekä keskitettyjä palvelupisteitä.
Administrative procedures are often too complex.
Hallintomenettelyt ovat usein turhan monimutkaisia.
Information and initial support should be available from a network of one-stop shops, which could provide the interface between the public sector and the grant applicant; this should include the various actions cofinanced by cohesion policy.
Tiedotusta ja alkuvaiheen tukea olisi annettava keskitettyjen palvelupisteiden verkostossa, joka muodostaisi rajapinnan julkisen sektorin ja tuen hakijan välillä; tämän tulisi sisältää erilaiset koheesiopolitiikassa osarahoitettavat toimet.
These providers should have competence for the full range of State aids — independently of national or regional responsibilities — and targets for the efficiency of their operation which are monitored regularly.
Tarjoajien tulisi olla toimivaltaisia kaiken valtiontuen suhteen – kansallisesta tai alueellisesta tehtävänjaosta riippumatta – sekä säännöllisesti seurattavia tavoitteita oman toimintansa tehokkuudelle.
Whenever the circumstances are appropriate, tailored support should be made available to specific categories of business (e.g. start-ups or recently transferred companies) or entrepreneurs (e.g. young people, women, older workers or those from ethnic minority communities).
Mahdollisuuksien mukaan olisi annettava räätälöityä tukea tietyille yritysryhmille (kuten uusille yrityksille tai äskettäin toimipaikkaa vaihtaneille yrityksille) tai yrittäjille (kuten nuorille, naisille, ikääntyville työntekijöille tai etnisiin vähemmistöihin kuuluville).
Entrepreneurship education should also be encouraged in schools.
Yrittäjyyskoulutusta olisi edistettävä myös oppilaitoksissa.
Promote the information society for all
Edistetään tietoyhteiskuntaa kaikille
The dissemination of ICT across the Union's economy represents a major lever for improving both productivity levels and the competitiveness of regions.
Tieto- ja viestintätekniikan leviäminen unionin koko talouteen antaa merkittävän kimmokkeen sekä tuottavuuden että alueiden kilpailukyvyn parantamiseen.
The dissemination of ICT also encourages the re-organisation of production methods and the emergence of new business and private services.
Tieto- ja viestintätekniikan leviäminen edistää myös tuotantotapojen uudistamista sekä uusien yrityspalvelujen ja yksityisten palvelujen syntymistä.
The efficient and effective delivery of public services — in particular e-government and e-health — has a significant potential for economic growth and for enabling new services.
Tehokkailla julkisilla palveluilla – erityisesti sähköisillä viranomaispalveluilla ja sähköisillä terveyspalveluilla – voidaan merkittävästi edistää talouskasvua ja luoda uusia palveluja.
Technology dissemination can contribute to regional development by favouring the creation and growth of poles of excellence in ICT activities and developing connectivity and networking among enterprises and SMEs in particular.
Teknologian leviäminen voi edistää aluekehitystä suosimalla tieto- ja viestintätekniikan osaamisvarantojen luomista ja kasvua sekä kehittämällä kytkettävyyttä ja verkottumista yritysten ja etenkin pk-yritysten keskuudessa.
Measures should encourage the development of products and services with a view to facilitating and stimulating private investment in ICT while guaranteeing competition in the ICT sector.
Olisi kannustettava tuotteiden ja palvelujen kehittämistä, jotta voidaan helpottaa ja edistää yksityisiä investointeja tieto- ja viestintätekniikkaan sekä taata kilpailu tällä alalla.
Policy measures should therefore focus on connectivity.
Politiikan toimenpiteissä olisikin tämän vuoksi keskityttävä kytkettävyyteen.
This includes improving innovation support services for SMEs with the particular objective of boosting technology transfer between research institutions and enterprises.
Tähän kuuluu pk-yritysten innovoinnin tukipalveluiden parantaminen, jotta voidaan etenkin lisätä teknologian siirtoa tutkimuslaitosten ja yritysten välillä.
It also requires the development of the skills needed in the knowledge economy and to develop content through the delivery of applications and services (such as e-government, e-business, e-learning and e-health), which provide interesting alternatives to other, often more costly, service delivery models.
Se edellyttää lisäksi tietoon perustuvassa taloudessa tarvittavien taitojen kehittämistä ja sisällön kehittämistä tarjoamalla sovelluksia ja palveluja (kuten sähköiset viranomaispalvelut, sähköinen kaupankäynti, verkko-opiskelu ja sähköiset terveyspalvelut), joista saadaan kiinnostavia vaihtoehtoja muille, usein kalliimmille palvelumalleille.
This is particularly relevant for remote and sparsely populated areas, as well as for the outermost regions, islands or areas with natural handicaps.
Tämä on tärkeää etenkin syrjäisillä ja harvaan asutuilla alueilla sekä syrjäisimmillä alueilla, saarilla tai luonnonhaitoista kärsivillä alueilla.
Clearly the use and development of products and content-based services can work only if the appropriate infrastructure is available and capable of supporting broadband services.
On selvää, että tuotteiden ja sisältöpohjaisten palvelujen käyttö ja kehittäminen on mahdollista vain, jos siihen on olemassa laajakaistapalveluja tukeva infrastruktuuri.
It is therefore important that an appropriate broadband communication infrastructure be available across the Union at an accessible cost.
Siksi on tärkeää, että koko unionissa on saatavilla kohtuuhintaan asianmukainen laajakaistaviestinnän infrastruktuuri.
As a general rule, investment in ICT infrastructure should take into account rapid technological development, respect for the principles of technological neutrality and open access.
Tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri-investoinneissa olisi yleisesti otettava huomioon teknologian nopea kehitys, teknologian neutraaliuden ja vapaan pääsyn periaatteiden kunnioittaminen.
Compliance with competition rules and with the implementation of the regulatory framework for electronic communications is essential.
On noudatettava kilpailusääntöjä ja pantava täytäntöön sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmä.
Actions need to be based on context indicators related to the existing economic structure (including industrial specialisation; level of economic development; quality of connectivity to ICTs and potential synergies between regional poles of economic activity).
Toimien on perustuttava nykyiseen talouden rakenteeseen liittyviin tapauskohtaisiin indikaattoreihin (mukaan luettuina teollisuuden erikoistuminen, talouskehityksen aste, tieto- ja viestintätekniikoiden kytkettävyyden laatu sekä mahdollinen synergia alueellisten taloudellisen toiminnan varantojen välillä).
The identification of regional needs should take into account existing Community initiatives in favour of ICTs, in particular the i2010 — a European Information Society for growth and employment [7].
Alueellisia tarpeita yksilöitäessä olisi otettava huomioon yhteisön olemassa olevat aloitteet tieto- ja viestintätekniikoiden tukemiseksi, erityisesti i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta [7].
Given that ICTs cut across all sectors of economy and society, it is imperative that Member States and regions develop compatible information society strategies which ensure coherence and integration among sectors, by balancing supply and demand measures on the basis of local requirements, stakeholders' participation, and strong public political support.
Tieto- ja viestintätekniikoita tarvitaan talouden ja yhteiskunnan kaikilla osa-alueilla, joten jäsenvaltioiden ja alueiden on kehitettävä yhteensopivia tietoyhteiskuntastrategioita, joissa varmistetaan johdonmukaisuus ja yhdentyminen toimialojen välillä tasapainottamalla tarjonta ja kysyntä paikallisten vaatimusten mukaan, sidosryhmien osallistuminen sekä vahva poliittinen tuki.
The guidelines for action are as follow:
Toiminnan suuntaviivat ovat seuraavat:
Ensuring uptake of ICTs by firms and households and promoting development through balanced support for the supply and demand of ICT products and both public and private services, as well as through increased investment in human capital.
Varmistetaan tieto- ja viestintätekniikoiden omaksuminen yrityksissä ja kotitalouksissa sekä edistetään niiden kehitystä tukemalla tasapainoisesti tällaisten tuotteiden ja niin julkisten kuin yksityistenkin palveluiden tarjontaa ja kysyntää sekä lisäämällä investointeja inhimilliseen pääomaan.
These actions should increase productivity, promote an open and competitive digital economy and an inclusive society (for example, improving accessibility for disabled and elderly people), and thus boost growth and jobs.
Toimilla olisi parannettava tuottavuutta, edistettävä avointa ja kilpailukykyistä digitaalitaloutta ja osallisuutta edistävää yhteiskuntaa (esimerkiksi parantamalla saavutettavuutta vammaisten ja ikääntyvien kohdalla) ja lisättävä näin kasvua ja työllisyyttä.
Ensuring availability of ICT infrastructure and related services where the market fails to provide it at an affordable cost and to an adequate level to support the required services, especially in remote and rural areas and in new Member States.
Varmistetaan tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuurin ja siihen liittyvien palvelujen saatavuus, jos markkinoilla ei pystytä siihen kohtuuhintaan ja riittävässä määrin tarvittavien palvelujen tukemiseksi, etenkin syrjäisillä alueilla ja maaseudulla sekä uusissa jäsenvaltioissa.
Improve access to finance
Parannetaan rahoituksen saatavuutta
Another key ingredient for the promotion of knowledge and innovation is to facilitate access to finance.
Toinen keskeinen osatekijä osaamisen ja innovoinnin edistämisessä on rahoituksen saatavuuden helpottaminen.
For the purpose of fostering growth and job creation, it must be sufficiently rewarding for entrepreneurs and enterprises to invest in the development and production of goods and services rather than to focus efforts, for example, on rent-seeking activities.
Jotta voidaan edistää kasvua ja työpaikkojen luomista, investoinnit tuotteiden ja palvelujen kehittämiseen ja tuotantoon on tehtävä yrittäjille ja yrityksille riittävän kannattavaksi sen sijaan, että ne keskittyisivät vaikkapa ainoastaan välittömän voiton tavoitteluun.
Access to finance in this context is often difficult, thus creating an obstacle to growth and job-creation.
Rahoitusta on tältä osin usein vaikea saada, joten tämä muodostaa esteen kasvulle ja työpaikkojen luomiselle.
Improving access to capital both for RTD activities and for start-ups is important.
On tärkeää parantaa sekä TTK-toimintaan että uusiin yrityksiin tarvittavan pääoman saatavuutta.
Risk capital markets related to innovation activities need to be developed in conjunction with a better regulatory environment that makes entrepreneurship easier.
On kehitettävä innovoinnin riskipääomamarkkinoita ja parannettava lainsäädäntöä yrittäjyyden helpottamiseksi.
These programmes could be undertaken in close cooperation with the European Investment Fund (EIF) under the JEREMIE initiative in order to develop financial resources in areas where entrepreneurship is hampered by market failures owing to the high risks associated with RTD activities.
Tällaisia ohjelmia voitaisiin toteuttaa tiiviissä yhteistyössä Euroopan investointirahaston (EIR) kanssa ja JEREMIE-aloitteen yhteydessä rahoituksen saamiseksi aloille, joilla TTK-toiminnan suurista riskeistä johtuvat markkinahäiriöt haittaavat yrittäjyyttä.
Due account must also be taken of the impact of government support for business creation, in order to avoid the crowding-out of private investment and measures that are damaging to competition.
Julkisen tuen vaikutus yritysten perustamiseen on myös otettava asiaankuuluvasti huomioon, jotta voidaan estää yksityisten investointien syrjäytyminen ja kilpailua haittaavat toimenpiteet.
Coordination between funds should also be enhanced.
Rahastojen välistä koordinointia on myös tehostettava.
Private equity and venture capital and rotating funds for innovative start-ups should play the essential role as an engine for entrepreneurship, innovation and job creation; public sector institutions are not always best suited to risk-taking.
Yksityisellä omalla pääomalla ja riskipääomalla sekä varojen suuntaamisella innovatiivisiin uusiin yrityksiin olisi oltava keskeinen asema yrittäjyyden, innovoinnin ja työpaikkojen luomisen vetureina; julkisen sektorin instituutioiden ei usein kannata harjoittaa riskinottoa.
The priority should be to create or expand specialised providers of risk capital and bank guarantees, where there is market failure.
Ensisijaisesti olisi luotava tai laajennettava erikoistuneita riskipääoman ja pankkitakausten tarjoajia, jos markkinat eivät toimi.
Typically, they will be more effective if they provide an integrated package of support, starting with training before the business start-up or expansion.
Ne ovat yleensä tehokkaita, jos ne tarjoavat yhdennetyn tukipaketin, alkaen yrityksen perustamista tai laajentamista edeltävästä koulutuksesta.
Based on these principles, the guidelines for action are:
Näiden periaatteiden mukaisesti toiminnan suuntaviivat ovat seuraavat: