natgillin/translations-raw huggingface dataset:
None of the four criteria (definition and assignment of the service of general economic interest, ex ante determination of parameters for compensation, no overcompensation and choice of efficient provider) is met.
Neljästä perusteesta (julkisen palvelun velvoitteiden määrittely ja täyttäminen, korvauksen laskentaperusteiden vahvistaminen ennakkoon, liian suurten korvausten kieltäminen ja tehokkaan palveluntarjoajan valinta) yksikään ei täyty.
Germany has, however, invoked Articles 87(3)(c), 87(3)(d) and 86(2) of the EC Treaty to justify the compatibility of the aid.
Liittohallitus on kuitenkin vedonnut perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c ja d alakohtaan sekä 86 artiklan 2 kohtaan perustellakseen tuen soveltumista yhteismarkkinoille.
Article 87(3)(c) of the EC Treaty
Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohta
In its response to the decision to initiate the procedure, Germany argued that the measure was compatible with the EC Treaty since it was in the Community interest as expressed in particular in the Action Plan eEurope 2005 and in the Switch-over Communications [77].
Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa Saksa totesi, että toimenpide on perustamissopimuksen mukainen, sillä kyse on eEurope 2005 -toimintasuunnitelmassa ja digitaalilähetyksiin siirtymistä koskevissa tiedonannoissa määritetyn kaltaisesta yhteisön edun mukaisesta toimenpiteestä [77].
The Commission notes that the policy documents cited by Germany encourage the digitisation of broadcasting in general. They do not, however, provide a universal justification why only the digitisation of the terrestrial platform should be aided and not that of other transmission platforms.
Komissio huomauttaa, että Saksan mainitsemissa asiakirjoissa edistetään lähetystoiminnan digitalisointia yleisesti eikä niissä esitetä yleispäteviä perusteita, joiden mukaan tuki olisi keskitettävä yksinomaan maanpäällisen lähetysjärjestelmän eikä muiden lähetysjärjestelmien digitalisointiin.
Moreover, the mere fact that the measure supports the introduction of a new technology does not make it a project of Community interest.
Pelkästään se seikka, että toimenpiteellä tuetaan uuden tekniikan käyttöönottoa, ei tee siitä yhteisön edun mukaista hanketta.
In addition, Germany has maintained that the Aid promotes the development of an economic sector. It refers to the broadcasting sector in general, which will benefit from the digitisation of the transmission platforms.
Saksan näkemyksen mukaan tuella edistetään tietyn talousalan eli lähetystoiminnan kehittämistä, sillä lähetysjärjestelmien digitalisointi hyödyttää nimenomaan lähetystoimintaa.
More specifically, the economic activity targeted by the aid could be described as ‘digital transmission of terrestrial television signals’.
Tuella edistettävä taloudellinen toiminta koostuu tarkemmin sanottuna maanpäällisten televisiosignaalien lähettämisestä digitaalisesti.
In order to decide whether the Aid is necessary and proportionate, the Commission has tried to identify the possible presence of market failures in this economic activity.
Arvioidakseen, onko kyse välttämättömästä ja oikeasuhteisesta tuesta, komissio on selvittänyt, liittyykö kyseiseen taloudelliseen toimintaan markkinahäiriöitä.
Several types of market failure have been suggested.
Kyseiseen toimintaan on ehdotettu liittyvän monenlaisia markkinahäiriöitä.
Firstly, the development of digital terrestrial broadcasting may be hampered by a coordination problem between market players.
Markkinatoimijoiden väliset koordinointiongelmat voivat ensiksikin olla esteenä maanpäällisten digitaalilähetysten kehittämiselle.
Particularly in view of the fact that frequency spectrum is insufficient to transmit analogue and digital TV signals in parallel (the so-called ‘simulcastphase’), all market players must agree on a timetable in order to ensure a short switch-over period.
Koska taajuusspektri ei riitä analogisten ja digitaalisten televisiosignaalien samanaikaiseen lähettämiseen (nk. simulcasting-lähetyksiin), markkinatoimijoiden on sovittava yhdessä aikataulusta siirtymäkauden supistamiseksi minimiin.
Secondly, the switch-over may have positive externalities due to the better use of the frequency spectrum, i.e. the social benefit of more channels and services may exceed the private benefit of the incumbent broadcasters in switching since they risk, for example, being exposed to more competition for audience and advertising.
Toiseksi siirtymisellä voi olla myönteisiä ulkoisia vaikutuksia taajuusspektrin paremman käytön myötä. Suuremman kanava- ja palvelutarjonnan mukanaan tuoma yhteiskunnallinen hyöty voi ylittää vakiintuneiden lähetyspalveluiden tarjoajien siirtymisestä saaman yksityisen hyödyn, sillä palveluntarjoajat voivat joutua kilpailemaan tiukemmin yleisömääristä ja mainosajasta.
Broadcasters may, therefore, be reluctant to take part in the switch-over.
Lähetysyhtiöt saattavat sen vuoksi olla haluttomia osallistumaan siirtymiseen.
Thirdly, the presence of market power may prevent the market from securing the full benefits of competition between operators and, specifically in the present case, it may prevent that the digitisation of broadcasting transmission is being achieved solely by market forces.
Kolmanneksi markkinavoima voi estää täyden hyödyn saamisen markkinoilla palveluntarjoajien välisestä kilpailusta ja erityisesti tarkasteltavana olevassa tapauksessa myös sen, että lähetysten digitalisointi toteutettaisiin yksinomaan markkinatoimijoiden voimin.
Fourthly, since the investment in the infrastructure is not made by the broadcasters, the network operator faces the risk that the commercial broadcasters may withdraw from terrestrial transmission.
Neljänneksi, koska lähetysyhtiöt eivät tee infrastruktuuri-investointeja, verkko-operaattoriin kohdistuu riski, että yksityiset lähetysyhtiöt vetäytyvät maanpäällisestä lähetystoiminnasta.
Indeed, Germany has indicated that ATT was on a declining trend and that broadcasters were considering abandoning this platform.
Saksa on itse asiassa ilmoittanut, että analoginen maanpäällinen lähetystoiminta on menettämässä merkitystään ja lähetysyhtiöt harkitsevat tästä lähetysjärjestelmästä luopumista.
Fifthly, the existence of uncertainty may prevent innovations and the development of new services in this market.
Viidenneksi epävarmuustekijät voivat estää innovaatioita ja uusien palveluiden kehittämistä kyseisillä markkinoilla.
On these points, it should be assessed, firstly, whether these are true market failures which prevent the market from achieving economic efficiency, secondly, whether State Aid is the appropriate remedy for such market failures and, thirdly, whether the aid granted is the minimum necessary to achieve the objective.
Näiden seikkojen osalta on ensiksi arvioitava, onko kyse todellisista markkinahäiriöistä, jotka estävät markkinoiden taloudellisesti tehokasta toimintaa, toiseksi, ovatko valtiontuet sopiva keino markkinahäiriöiden poistamiseksi, ja kolmanneksi, onko tuki rajattu tavoitteen saavuttamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään. Näiden kolmen edellytyksen täyttyminen on ehtona sille, että tuki voidaan katsoa välttämättömäksi ja oikeasuhteiseksi.
It is only if these conditions are met that necessity and proportionality, the criteria to be met for approval of the aid under Article 87(3)(c), can be considered to be present.
Tämä on vaatimuksena, jotta tuki voidaan hyväksyä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
The coordination problem
Koordinointiongelma
The Commission recognises that the coordination problem between market players may, in principle, represent a ‘market failure’.
Komissio myöntää, että markkinatoimijoiden väliset koordinointiongelmat voidaan periaatteessa katsoa markkinahäiriöksi.
The problem arises because broadcasters need to agree on common dates for switching off analogue transmission and for switching on digital transmission so as to overcome the lack of frequency spectrum and to minimise the costs of parallel transmission.
Ongelma aiheutuu siitä, että lähetysyhtiöiden on sovittava yhteisestä aikataulusta analogisten lähetysten lopettamiselle ja digitaalilähetysten aloittamiselle taajuuspulan välttämiseksi ja rinnakkaislähetysten kustannusten minimoimiseksi.
Consumers might not be willing to shift to the digital platform until it carries a large number of broadcasters.
Kuluttajat eivät mahdollisesti siirry digitaalilähetyksiin ennen kuin niiden kanavatarjonta on riittävän laaja.
Accordingly, broadcasters might wish to await the arrival of other broadcasters before moving to the digital platform themselves.
Lähetysyhtiöt haluavat sen vuoksi siirtyä digitaalilähetyksiin vasta muiden palveluntarjoajien siirtymisen jälkeen.
In the absence of coordination, this approach might delay the switch-over.
Tämä menettelytapa voi viivästyttää siirtymistä ilman koordinointia.
There is therefore an interest in limiting the duration of the simulcast phase and in achieving simultaneous switch-over of broadcasters.
Rinnakkaislähetysten jakso on sen vuoksi pyrittävä pitämään mahdollisimman lyhyenä ja lähetysyhtiöitä on kannustettava siirtymään digitaalilähetyksiin samanaikaisesti.
State Aid to reduce the burden of transmission costs does not, however, seem to be the appropriate instrument for addressing this problem.
Valtiontuen myöntäminen siirtymisestä aiheutuvien kustannusten alentamiseksi ei kuitenkaan näytä tarkoituksenmukaiselta tavalta ratkaista tätä ongelmaa.
The broadcasters do not own the frequency spectrum but operate on the basis of licences.
Lähetysyhtiöt eivät ole taajuuksien omistajia vaan käyttävät niitä toimilupien perusteella.
The licences for ATT were awarded for a limited period, i.e. seven years in the case of Berlin-Brandenburg.
Analogisten maanpäällisten lähetysten toimiluvat myönnettiin määräajaksi. Berlin-Brandenburgin tapauksessa määräajan pituus oli seitsemän vuotta.
Accordingly, the authorities could have resolved the coordination problem by setting a common expiry date for all analogue licences [78].
Viranomaiset olisivat sen vuoksi voineet ratkaista koordinointiongelman vahvistamalla kaikille analogisten lähetysten toimiluville yhdenmukaisen voimassaoloajan [78].
Positive externalities
Myönteiset ulkoiset vaikutukset
Accelerating the switch-off process of analogue television in order to reap the benefits of the better use of the freed-up spectrum is, in principle, a valid objective for public intervention.
Siirtymisen nopeuttaminen vapautuvan taajuusspektrin käytön optimoimiseksi voidaan periaatteessa katsoa tavoitteeksi, joka oikeuttaa valtion puuttumisen tilanteeseen.
It should be assessed, however, to what extent public support of broadcasters’ transmission costs is necessary and proportionate to achieve this goal.
On kuitenkin tutkittava, kuinka suuri valtiontukimäärä siirtymisestä aiheutuvien kustannusten kattamiseen voidaan katsoa tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta välttämättömäksi ja kohtuulliseksi.
Germany has argued that the subsidy is needed to free up the spectrum by compensating CSBs for giving up their ATT licences.
Saksan mukaan rahoituksen myöntäminen on välttämätöntä korvauksen maksamiseksi yksityisille lähetysyhtiöille siitä, että nämä luopuvat analogisen maanpäällisen verkon toimiluvistaan taajuusspektrin vapauttamiseksi.
As explained in more detail in paragraphs 57-61 [79], there are, however, a number of reasons which contradict this line of argument.
Kuten johdanto-osan 57–61 kappaleessa todetaan [79], tätä väitettä ei voida hyväksyä monista eri syistä.
To sum up, the reasons are that Mabb could have limited the ATT licence to the switch-over date; the CSBs present in ATT had already been compensated by the award of DVB-T licences and the subsidy is not conceived or calculated as a compensation payment.
Yksi näistä syistä on, että Mabb olisi voinut varmistaa, että analogisen maanpäällisen verkon toimilupien voimassaolo päättyy siirtymiseen mennessä. Lisäksi analogisessa maanpäällisessä lähetysverkossa toimivat yksityiset yhtiöt olivat jo saaneet korvauksen DVB-T-toimilupien jakamisen yhteydessä eikä rahoitusta sen vuoksi tulkita eikä lasketa korvaukseksi.
If the aid is assessed not as a compensation payment but as an incentive for the development of an economic activity, it should be considered that transmission costs for DVB-T are generally lower than for the ATT transmission and that DVB-T allows for additional channels and improved services.
Jos tukea ei katsota korvaukseksi vaan kannustimeksi tietyn taloudellisen toiminnan kehittämiseen, olisi otettava huomioon se, että DVB-T-verkon lähetyskustannukset ovat yleensä alhaisemmat kuin analogisten maanpäällisten lähetysten ja DVB-T-verkossa voidaan lähettää useampia kanavia ja tarjota parempia lisäpalveluita.
Moreover, a report by Mabb points out that the CSBs themselves had an interest to sustain the terrestrial platform as a third platform, on the one hand, in order to limit their dependence on cable and satellite providers and, on the other, to be able to develop mobile and portable applications [80].
Mabbin laatiman selvityksen mukaan maanpäällisen lähetysjärjestelmän säilyttäminen kolmantena lähetysjärjestelmänä oli yksityisten lähetysyhtiöiden etujen mukaista yhtäältä sen välttämiseksi, että lähetysyhtiöt olisivat riippuvaisia pelkästään kaapeli- ja satelliittiverkosta, ja toisaalta langattomien päätelaitteiden kehittämisen mahdollistamiseksi [80].
In particular the latter point illustrates that the CSBs may well be able to internalise some of the positive externalities of the digital switch-over.
Erityisesti jälkimmäinen seikka osoittaa, että yksityiset lähetysyhtiöt voivat hyvinkin kyetä käyttämään hyödykseen osan digitaalilähetysten aloittamisen myönteisistä ulkoisvaikutuksista.
In any case, Germany has not provided any reasoning or calculations showing that the aid represents the minimum necessary for broadcasters to switch to DVB-T.
Joka tapauksessa Saksa ei ole esittänyt mitään perusteluita eikä laskelmia, jotka osoittaisivat, että tuki on rajattu lähetysyhtiöiden DVB-T-verkkoon siirtymisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään.
It may be added that, by reducing broadcasters’ transmission costs, the aid introduces a distortion in the process of spectrum allocation: the objective of achieving a more efficient use of frequencies implies that those frequencies be allocated in a way that reflects their economic value, without decisions by market operators being affected by the granting of aid.
On lisäksi huomattava, että tuki vääristää taajuuksien jakoprosessia alentamalla lähetysyhtiöiden lähetyskustannuksia. Taajuuksien käytön tehostamiseksi taajuudet olisi pitänyt jakaa niiden taloudellista arvoa vastaavalla tavalla eikä tukien myöntämisen olisi pitänyt antaa vaikuttaa markkinatoimijoiden päätöksiin.
To sum up, the Commission considers that, in the present case, aid to broadcasters’ transmission costs is not an appropriate instrument for encouraging a prompt switch-off of analogue terrestrial broadcasting transmission and the release of frequencies.
Yhteenvetona voidaan todeta, että komission mukaan lähetysyhtiöiden lähetyskustannusten kattaminen tuilla ei tarkasteltavana olevassa tapauksessa ole tarkoituksenmukainen keino edistää analogisen maanpäällisen verkon nopeaa sulkemista ja taajuuksien vapauttamista.
Regulatory intervention in respect of the transmission licences is an example of a less distortive means of achieving the same goal.
Samaan tavoitteeseen olisi voitu päästä toimenpiteillä, jotka eivät vääristä yhtä paljon kilpailua ja joista esimerkkinä voidaan mainita toimilupien jakamiseen kohdistuva sääntely.
Strengthening of competition between transmission platforms
Lähetysjärjestelmien välisen kilpailun vahvistaminen
Germany has argued that the availability of an additional transmission platform increases competition for the transmission of broadcasting signals and acts as an incentive for the incumbent operators of the other platforms to improve and update services.
Saksa on väittänyt, että lisälähetysjärjestelmän saatavillaolo lisää kilpailua lähetyssignaalien lähettämisen alalla ja kannustaa muita lähetysjärjestelmiä käyttäviä vakiintuneita operaattoreita parantamaan ja nykyaikaistamaan palveluitaan.
Germany has, however, not provided convincing evidence that broadcasting transmission in Berlin-Brandenburg is characterised by a structural competition problem or that DVB-T could help in resolving certain market rigidities [81].
Saksa ei kuitenkaan ole antanut vakuuttavaa näyttöä siitä, että Berlin-Brandenburgin lähetystoimintaan liittyisi rakenteellisia ongelmia tai että DVB-T-verkko voisi edistää tiettyjen markkinajäykkyyksien poistamista [81].
Even leaving aside terrestrial transmission, cable and satellite offer a large range of free-to-air television channels and are generally available.
Vaikka maanpäälliset lähetykset jätettäisiin pois laskuista, kaapeli- ja satelliittiverkossa lähetetään laajaa valikoimaa maksuttomia televisiokanavia ja niiden peittoalue on kattava.
There is also competition among different cable operators for the connection to households.
Myös kaapelioperaattoreiden välillä on kilpailua kotitalouksien tilaajayhteyksistä.
More competition is emerging from television via broadband (e.g. DSL), which is about to establish itself as an additional platform for broadcasting transmission.
Lisäksi kilpailua kiristää laajakaistatelevisio (esimerkiksi DSL-laajakaistayhteydet), sillä laajakaistatelevisio on vakiinnuttamassa asemaansa lisälähetysjärjestelmänä.
In such circumstances, in which the market appears capable of supporting various platforms, use of State Aid to steer the market in a certain direction is not needed and might discourage the development of alternatives such as DSL.
Olosuhteissa, joissa markkinoilla voi mitä ilmeisimmin toimia kannattavasti rinnakkain useita lähetysjärjestelmiä, tukien käyttö markkinoiden ohjaamiseksi määrättyyn suuntaan on tarpeetonta ja voi jarruttaa vaihtoehtoisten lähetysjärjestelmien kuten DSL-yhteyksien kehittämistä.
As noted in the Commission's Switch-over Communication, ‘in principle, each network should compete on its own strengths’ [82].
Kuten komission tiedonannossa siirtymisestä analogisista digitaalisiin radio- ja televisiolähetyksiin [82] todetaan, ”periaatteessa jokaisen verkon tulisi kilpailla omien vahvuuksiensa turvin”.
This is to ensure that selective aid does not jeopardise past and future investments in other networks.
Tarkoituksena on varmistaa, että valikoivat tuet eivät vaaranna jo toteutettuja ja tulevia investointeja muihin verkkoihin.
It may be added that, if there were a competition problem at network level, aid to the network operator would have been a more transparent way of assisting the development of the digital terrestrial platform.
Verkkojen tasolla ilmenneen kilpailuongelman tapauksessa verkko-operaattorille myönnetty tuki olisi ollut avoimempi tapa tukea digitaalisen maanpäällisen lähetysjärjestelmän kehittämistä.
The questions as to whether and to what extent aid was needed to develop a terrestrial network could have been determined via an open tender procedure for the award of the network licences.
Se, tarvitaanko maanpäällisen verkon rakentamiseen tukia ja kuinka paljon mahdollista tukea tarvitaan, olisi voitu selvittää verkkotoimilupien avoimen jakomenettelyn perusteella.
Accordingly, the Commission rejects the view that state aid to broadcasters is an appropriate means of stimulating competition between transmission platforms.
Komissio hylkää tämän vuoksi näkemyksen, jonka mukaan lähetysyhtiöille myönnettävät valtiontuet olisivat tarkoituksenmukainen keino lisätä lähetysjärjestelmien välistä kilpailua.
Risk for network operator
Verkko-operaattoriin kohdistuva riski
As regards the risk borne by the network operator, the switch-over in Berlin-Brandenburg was the first in Europe and its success was therefore particularly uncertain.
Verkko-operaattoriin kohdistuvan riskin osalta on korostettava, että Berlin-Brandenburgissa toteutettu siirtyminen oli ensimmäinen laatuaan Euroopassa ja sen onnistumiseen liittyi sen vuoksi erityisiä riskejä.
However, as suggested by the launch of other transmission platforms (satellite, ADSL), there is no particular reason to believe that the market cannot cope with this type of risk.
Kuten muiden lähetysjärjestelmien (satelliitti ja DSL) käyttöönotto osoittaa, ei ole mitään erityistä syytä olettaa, että markkinat eivät kykenisi selviytymään tämänkaltaisesta riskistä.
Moreover, there are Länder — Hessen is one example — in which DVB-T was launched without public support when the success of the switch-over in Berlin-Brandenburg was still uncertain.
Lisäksi DVB-T-lähetykset aloitettiin muissa osavaltioissa – esimerkiksi Hessenissä – ilman julkista rahoitusta ajankohtana, jona Berlin-Brandenburgin siirtymisen onnistuminen oli vielä epävarmaa.
Promotion of innovation and specific advantages of the terrestrial platform
Innovaatiotoiminnan edistäminen ja maanpäällisen lähetysjärjestelmän erityisedut
It is suggested that the DVB-T network will serve to promote innovation by offering interactivity and additional capacity for new media and telecom services.
DVB-T-verkon sanotaan edistävän media- ja televiestintäpalveluihin liittyvää innovaatiotoimintaa interaktiivisuuden ja lisäkapasiteetin käyttöön asettamisen myötä.
It will also have specific advantages such as portability and mobility.
Lisäksi siihen näyttää liittyvän langattoman vastaanoton kaltaisia erityisetuja.
Interactive services require a return channel for content.
Interaktiiviset palvelut edellyttävät sisällöllisen paluukanavan saatavillaoloa.
However, as for satellite, DVB-T does not provide for a return channel and has only one channel which carries the signal to the end user [83].
Kuten satelliittijärjestelmässä, DVB-T-järjestelmässä ei ole paluukanavaa vaan ainoastaan kanava, jolla signaali lähetetään loppukäyttäjälle [83].
Accordingly, interactivity is not an intrinsic feature of DVB-T [84].
Interaktiivisuus ei sen vuoksi ole DVB-T-järjestelmän luontainen ominaisuus [84].
As for other services, it is important to note that in Berlin-Brandenburg neither the capacity allocation nor the public support is focused on any innovative media or telecom services in particular.
Muiden palveluiden osalta voidaan todeta, että Berlin-Brandenburgin alueen kapasiteetin jakamista ja julkista tukea ei ole suunnattu innovatiivisiin media- tai televiestintäpalveluihin.
With respect to capacity, only one multiplex is currently allocated to new media services. With respect to the public support, only the transmission of television channels is subsidised and not the provision of any other services.
Kapasiteetin osalta käytössä on toistaiseksi vain yksi multipleksi ja julkisella rahoituksella edistetään ainoastaan televisiokanavien lähettämistä eikä muiden palveluiden tarjoamista.
Lastly, the DVB-T technology is said to have the advantage of mobile reception.
Yhdeksi DVB-T-tekniikan eduista mainitaan myös vastaanottomahdollisuus langattomiin päätelaitteisiin. Tähän tarvittavien laitteiden energiantarve on kuitenkin erittäin suuri ja ylittää selvästi nykyisten matkapuhelinten kapasiteetin.
However, in order to receive DVB-T signals in mobile mode, the equipment entails a very high consumption of energy which goes beyond the capacity of current handheld equipment and would only work in cars and trains or on boats [85].
Lisäksi laitteet toimisivat vain autoissa, junissa tai laivoissa [85].
Moreover, trials have shown considerable problems with the reception of DVB-T signals when vehicles move at higher speed.
Testeissä on lisäksi ilmennyt huomattavia ongelmia DVB-T-signaalin vastaanotossa ajoneuvojen liikkuessa suuremmilla nopeuksilla.
Accordingly, DVB-T does not represent a clearly superior technological solution with respect to other platforms and it is not for reasons of market failure that DVB-T is not being developed.
DVB-T-järjestelmä ei sen vuoksi tarjoa muihin järjestelmiin verrattuna ylivertaista tekniikkaa eikä ole mitään syytä olettaa, että sen kehittäminen estyisi markkinahäiriöiden vuoksi.