natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the case in question, the proposed aid would be granted in support of the production of synthetic fibres which fall within the scope of the Code, namely the installation of new capacity for the extrusion of polyester industrial filament yarn.
Suunnitellulla tuella on tarkoitus tukea säännöstön soveltamisalaan kuuluvien synteettikuitujen tuotantoa eli suulakepuristuksella valmistetun, teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterilangan uuden tuotantokapasiteetin asentamista.
It was, therefore, correctly notified to the Commission.
Tuesta on annettu ilmoitus komissiolle.
The Code sets out the criteria to be applied when the Commission scrutinises proposals coming within the scope of control.
Säännöstössä ilmoitetaan perusteet, joita komissio soveltaa tutkiessaan valvonnan piiriin kuuluvia hankkeita.
It states among other things that, in assessing the compatibility of the proposed aid, the fundamental consideration is the effect of that aid on the markets for the relevant products, namely the fibre/yarn whose production would be supported by the aid.
Säännöstössä todetaan erityisesti, että suunniteltujen tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tarkasteltava pääasiassa arvioimalla niiden vaikutusta merkityksellisiin tuotemarkkinoihin eli niihin kuitu- tai lankamarkkinoihin, joilla harjoitettavaa tuotantoa kyseisillä tuilla aiotaan tukea.
According to the Code, investment aid for larger firms, i.e. firms that are not small or medium-sized enterprises, will be authorised only at up to 50 % of the applicable aid ceiling if the aid would result in a significant reduction in the relevant capacity or if the market for the relevant products was characterised by a structural shortage of supply and the aid would not result in a significant increase in the relevant capacity.
Säännöstön mukaan suuryrityksille eli muille kuin pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävät investointituet voidaan hyväksyä 50 prosentin enimmäisintensiteettiin asti vain siinä tapauksessa, että alan tuotantokapasiteetti vähenee huomattavasti tuen myötä tai kyseisille tuotemarkkinoille on ominaista tarjonnan rakenteellinen vajaus eikä alan kapasiteetti lisäänny merkittävästi tuen vaikutuksesta.
Sioen ranks as a large firm since the group to which it belongs has more than 250 employees and an annual turnover exceeding EUR 40 million [12].
SIOEN on suuryritys, sillä sen emokonsernin henkilöstömäärä on yli 250 ja liikevaihto yli 40 miljoonaa euroa [12].
The Commission considers that the capacity increase must be assessed at company level.
Komissio katsoo, että kapasiteetin lisäystä on arvioitava yrityksen tasolla.
Consequently, in assessing the capacity changes associated with the aided project, the beneficiary’s capacity before the aid is granted has to be compared with its capacity after the aid is granted (adding the increase in capacity arising from the aid and deducting the capacity that will be scrapped).
Tukea saavaan hankkeeseen liittyvien kapasiteettimuutosten arvioinnissa onkin vertailtava tuensaajan kapasiteettia ennen tuen myöntämistä ja sen jälkeen (lisäämällä kapasiteettiin hankkeesta johtuva kapasiteetin lisäys ja vähentämällä siitä käytöstä poistettu kapasiteetti).
In its comments, Belgium referred to the Commission decision of 28 July 1999 [13], in which no objections were raised to aid for Sioen.
Belgia viittasi huomautuksissaan 28 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyyn komission päätökseen [13], jossa komissio ei vastustanut SIOENin hyväksi myönnettyä tukea.
It points out that, in that case, Sioen’s capacity increase was assessed in relation to the total market capacity and the resulting 5 % capacity increase was not considered significant.
Belgian mukaan kyseisessä tapauksessa SIOENin kapasiteetin lisäystä arvioitiin suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin eikä todettua 5 prosentin lisäystä katsottu merkittäväksi.
However, the Commission considers that the situation then was quite exceptional and differed from the present case in that, at the time, the company did not have any extrusion capacity at all before the investment.
Komissio katsoo kuitenkin, että silloinen tilanne oli täysin poikkeuksellinen ja eroaa nyt käsiteltävästä tilanteesta siinä, että tuolloin yrityksellä ei ollut ennen investointia lainkaan suulakepuristuskapasiteettia.
The assessment of the new capacity in relation to total market capacity was justified in that particular case because Sioen was a new market entrant without any production capacity for the relevant product.
Uuden kapasiteetin arvioiminen suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin oli tuolloin perusteltua siksi, että SIOEN oli markkinoille tullut uusi yritys, jolla ei ollut lainkaan kyseisen tuotteen tuotantoon tarvittavaa kapasiteettia.
If the Commission had assessed the capacity at company level, any new capacity of the new market entrant would, by definition, have resulted in a ‘significant’ increase.
Jos komissio olisi arvioinut tuotantokapasiteetin yrityksen tasolla, kaikki uuden tulokkaan käyttöön ottama uusi kapasiteetti olisi määritelmän mukaan johtanut huomattavaan kapasiteetin lisäykseen.
Such an approach would have discriminated against new market entrants.
Kyseinen lähestymistapa olisi syrjinyt markkinoille tulevia uusia yrityksiä.
Sioen is now an established producer with pre-existing production capacity and there is, therefore, no longer any justification for deviating from the Commission's standard practice of assessing capacity at company level.
SIOEN on nykyisin vakiintunut tuottaja, jolla on jo valmiiksi tuotantokapasiteettia. Komission vakiintuneesta käytännöstä poikkeamiseen ei sen vuoksi ole nyt mitään syytä, ja tuotantokapasiteetin arviointi on sen mukaisesti toteutettava yrityksen tasolla.
As regards Belgium's argument that, in case of a structural supply shortage, the capacity increase should be assessed in relation to total market capacity, the Commission notes that the Code does not provide for different capacity measurements depending on whether or not there is a structural supply shortage.
Belgian väitteestä, jonka mukaan kapasiteetin lisäystä rakenteellisen tarjonnan vajauksen tilanteessa olisi arvioitava suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin, komissio toteaa, että kapasiteettia koskevia toimenpiteitä ei jaotella säännöstössä sen mukaan, onko markkinoilla rakenteellista tarjonnan vajausta vai ei.
The Code already sets less strict conditions if there is a structural supply shortage in that, in the case of large firms, it does not require that the aid result in a ‘significant capacity reduction’ but only that it does ‘not result in a significant capacity increase’.
Säännöstössä asetetaan joustavampia ehtoja rakenteellisen tarjonnan vajauksen varalta, sillä siinä ei vaadita, että suuryrityksille myönnettävän tuen on johdettava ”kapasiteetin huomattavaan vähenemiseen” vaan että tuki ei saa johtaa ”kapasiteetin huomattavaan kasvuun”.
It does not provide, as an additional advantage, that the capacity increase is measured, in the case of a structural supply shortage, not at company level but in relation to total market capacity.
Säännöstössä ei kuitenkaan määrätä, että rakenteellisen tarjonnan vajauksen tilanteessa kapasiteetin kasvua ei tulisi mitata yrityksen tasolla vaan suhteessa markkinoiden kokonaiskapasiteettiin.
Accordingly, irrespective of whether the market is characterised by a structural supply shortage, the aid may not, in any event, result in a significant capacity increase.
Onkin pääteltävä, että tuki ei missään tapauksessa saa johtaa kapasiteetin huomattavaan lisäykseen. Sillä, onko markkinoilla rakenteellista tarjonnan vajausta vai ei, ei ole vaikutusta tähän päätelmään.
Following the opening of the procedure, Belgium confirmed and explained to the Commission on the basis of documents provided by the machine manufacturer that tailor-made machines could not easily be adapted to produce different types of fibre.
Belgia ilmoitti komissiolle menettelyn aloittamisen jälkeen koneiden valmistajalta saamiensa asiakirjojen perusteella, että erikoiskoneita ei voida mukauttaa ongelmitta erityyppisten kuitujen tuotantoon.
On this basis, the Commission accepts the method used to measure capacity.
Komissio hyväksyi tällä perusteella kapasiteetin mittaamisessa käytetyn menetelmän.
According to Belgium, the investment raises the production capacity for polyester industrial filament yarn from 8500 tonnes per year in 2002 to 14850 tonnes per year from 2003 onwards (based on an average decitex of 1100 dtex), which represents a significant increase of around 75 % at company level.
Belgian mukaan yrityksen vuotuinen teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterifilamenttilangan tuotantokapasiteetti nousee investoinnin myötä vuoden 2002 yhteensä 8500 tonnista 14850 tonniin vuodesta 2003 alkaen (jos keskimääräinen desitex-arvo on 1100 dtex), mikä merkitsee yrityksen tasolla kapasiteetin huomattavaa, noin 75 prosentin lisäystä.
In the Commission's view, the fact that Sioen increases its capacity significantly dispenses with the need to decide whether or not the market is characterised by a structural supply shortage in this particular case.
Koska SIOENin kapasiteetti kasvaa huomattavasti, komissio katsoo, ettei tarkasteltavana olevassa tapauksessa ole tarpeen tehdä päätelmiä siitä, onko markkinoilla rakenteellista vajausta.
The Commission does not accept Sioen’s argument that the production resulting from its capacity increase is used entirely within the Sioen group and would not have any impact on the prices or profit margins of the other producers of polyester industrial filament yarn.
Komissio ei hyväksy SIOENin väitettä, että koska kapasiteetin lisäyksestä syntyvä tuotanto käytetään kokonaisuudessaan konsernin sisällä, se ei vaikuta lainkaan hintoihin eikä muiden teollisuuskäyttöön tarkoitetun polyesterifilamenttilangan tuottajien tuottomarginaaleihin.
Even if the new production is used entirely within the Sioen group on account of its vertical integration, it cannot be ruled out that the yarn could, under other circumstances, be supplied by other producers, a fact underlined in the reactions from the two interested parties.
Vaikka koko lisätuotanto käytettäisiin vertikaalisesti integroituneen SIOEN-konsernin sisällä, on silti mahdollista, kuten asianomaisten kolmansien huomautuksissa korostetaan, että myös ulkopuoliset tuottajat toimittavat kyseistä lankaa konsernille.
In view of the effect on production capacity of the investment for which aid is planned, the Commission considers that the aid does not fulfil the main criteria of the Code determining compatibility with the common market in so far as it would lead to a significant increase in the relevant capacity.
Komissio katsoo, että koska suunnitellun tuen kohteena oleva investointi johtaa kapasiteetin huomattavaan lisäykseen, tuki ei täytä säännöstössä asetettuja keskeisiä perusteita sille, että sen voitaisiin katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.
There is therefore no need to assess the two other criteria set out in the Code (state of the market for the relevant product, and innovative character of the relevant product).
Kahden muun säännöstössä määritetyn perusteen (tilanne kyseisillä tuotemarkkinoilla ja tuotteen innovatiivinen luonne) täyttymistä ei sen vuoksi ole tarpeen arvioida.
In any case, the Commission notes that it is not clear that the market for the relevant product is characterised by a structural supply shortage, given the information from the third parties (CIRFS and Profibra) on the capacity situation in the Community and given the figures provided by Belgium in the initial notification for the two years prior to the notification (capacity utilisation rate of less than 90 %).
Komissio toteaa joka tapauksessa, ettei rakenteellisesta tarjonnan vajauksesta kyseisillä tuotemarkkinoilla ole selkeää näyttöä tarkasteltaessa kolmansien (CIRFS ja PROFIBRA) toimittamia tietoja yhteisön kapasiteettitilanteesta ja Belgian alkuperäisessä ilmoituksessa antamia tilannetietoja ilmoitusta edeltävän kahden vuoden jaksolta (jolloin kapasiteetin käyttöaste oli alle 90 prosenttia).
None of the other derogations provided for in Article 87(3) of the Treaty is applicable in the present case.
Tarkasteltavana olevaan tukeen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan poikkeuksia.
The investment is not located in an Article 87(3)(a) region.
Investointi ei koske perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvaa aluetta.
The aid is clearly not designed to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State, as provided for in Article 87(3)(b).
On myös ilmeistä, ettei tuen tarkoituksena ole perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä poistaa jäsenvaltion taloudessa olevaa vakavaa häiriötä.
Lastly, the Belgian authorities did not claim and the Commission did not find that the aid could be designed to meet another horizontal or sectoral objective within the meaning of Article 87(3)(c) or (d),
Belgian viranomaiset eivät myöskään ole väittäneet eikä komissio ole havainnut, että tuella voisi olla muu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c tai d alakohdassa tarkoitettu horisontaalinen tai alakohtainen tavoite,
The state aid which Belgium is planning to implement for Sioen Fibres SA, amounting to EUR 2,86 million, is incompatible with the common market.
Yhteensä 2,86 miljoonan euron valtiontuki, jonka Belgia aikoo myöntää SIOEN Fibres SA:lle, ei sovellu yhteismarkkinoille.
The aid may accordingly not be implemented.
Tämän vuoksi tukea ei saa myöntää.
This Decision is addressed to Belgium.
Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.
OJ C 141, 17.6.2003, p. 4.
EUVL C 141, 17.6.2003, s. 4.
The CN number of the relevant product is 54022000.
Kyseisen tuotteen CN-koodi on 54022000.
The average decitex on which the calculation of texturisation capacity is based is 1100 dtex.
Teksturointikapasiteetti on laskettu keskimääräisen desitex-arvon 1100 dtex perusteella.
Aid N 226/2000, Belgium, Regional aid scheme under the Law of 30 December 1970 on economic expansion in the Walloon Region, as amended by the Decree of 25 June 1992 (OJ C 37, 3.2.2001, p. 48).
Tuki N 226/2000, Belgia, ”Talouskasvusta 30. joulukuuta 1970 annetun lain, sellaisena kuin se on muutettuna 25. kesäkuuta 1992 annetulla asetuksella, mukainen alueellinen tukiohjelma (Vallonian alue)” ( EYVL C 37, 3.2.2001, s. 48).
OJ C 94, 30.3.1996, p. 11; period of validity extended in OJ C 24, 29.1.1999, p. 18, and OJ C 368, 22.12.2001, p. 10.
EYVL C 94, 30.3.1996, s. 11; voimassaoloa jatkettu: EYVL C 24, 29.1.1999, s. 18, ja EYVL C 368, 22.12.2001, s. 10.
Aid N 118/99 (OJ C 340, 27.11.1999, p. 5).
Tuki N 118/99 (EYVL C 340, 27.11.1999, s. 5).
See footnote 6.
Ibidem.
See Commission communication, Multisectoral framework on regional aid for large investment projects (OJ C 70, 19.3.2002, p. 8), and in particular points 30 and 39 for the year 2003, and Commission communication on the modification of the multisectoral framework on regional aid for large investment projects (2002) with regard to the establishment of a list of sectors facing structural problems and on a proposal of appropriate measures pursuant to Article 88(1) of the EC Treaty concerning the motor vehicle sector and the synthetic fibres sector (OJ C 263, 1.11.2003, p. 3), and in particular the second paragraph.
Ks. komission tiedonanto ”Monialaiset puitteet alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille” ( EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8) ja erityisesti vuotta 2003 koskevat kohdat 30 ja 39, ja komission tiedonanto alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (2002) muuttamisesta rakenteellisista ongelmista kärsiviä aloja koskevan luettelon laatimisen osalta sekä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaisista aiheellisista toimenpiteistä moottoriajoneuvoalalla ja synteettikuitualalla tehdystä ehdotuksesta (EUVL C 263, 1.11.2003, s. 3) ja erityisesti tiedonannon toinen alakohta.
See footnote 10.
Ks. alaviite 10.
See Commission recommendation 96/280/EC of 3 April 1996 concerning the definition of small and medium-sized enterprises (OJ L 107, 30.4.1996, p. 4).
Ks. pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annettu komission suositus 96/280/EY (EYVL L 107, 30.4.1996, s. 4).
on the aid scheme implemented by Sweden for an exemption from the tax on energy from 1 January 2002 to 30 June 2004
valtiontukiohjelmasta, jonka Ruotsi on toteuttanut energiaverosta vapauttamiseksi 1 päivästä tammikuuta 200230 päivään kesäkuuta 2004
(notified under document number C(2004) 2210)
(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2210)
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provision of the first subparagraph of Article 88(2) cited above [1], and having regard to their comments,
on perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa [1] ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
By letter dated 11 June 2003, the Commission informed Sweden of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty with respect to the exemption from the energy tax on electricity in favour of the manufacturing industry.
Komissio ilmoitti Ruotsille 11 päivänä kesäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely, joka koskee tehdasteollisuuden hyväksi myönnettyä poikkeusta sähkön energiaverosta.
By letter of 9 July 2003, registered by the Commission on the same day (A/34842), Sweden commented on the opening of the procedure.
Ruotsi esitti menettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa 9 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi komissioon samana päivänä (A/34842).
The Commission’s decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union on 9 August 2003 [2].
Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä9 päivänä elokuuta 2003 [2].
The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid.
Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.
The Commission received comments from the Confederation of Swedish Enterprises (Svenskt näringsliv) on 29 September 2003.
Komissio vastaanotti Svenskt Näringslivin (Ruotsin elinkeinoelämän keskusliitto) huomautukset 29 päivänä syyskuuta 2003.
The comments from the Confederation of Swedish Enterprises were received in due time [3] and were forwarded by the Commission to the Swedish Government, which was given the opportunity to react.
Svenskt Näringsliv esitti huomautuksensa määräajassa [3], ja komissio toimitti ne Ruotsin hallitukselle antaen tälle mahdollisuuden kommentoida niitä.
Sweden made no comments on the submission.
Ruotsi ei kommentoinut huomautuksia.
DETAILED DESCRIPTION OF THE AID MEASURE
II TUKITOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
The Act on Tax on Energy (Lagen om skatt på energi) was introduced in Sweden in 1957.
Energiaverolaki annettiin Ruotsissa vuonna 1957.
Under the act, energy tax is levied on fossil fuels and electricity.
Lain mukaan energiavero pidätetään fossiilisista polttoaineista ja sähköstä.
The tax has positive environmental steering effects in terms of energy saving and energy efficiency.
Verolla on myönteisiä ympäristövaikutuksia, sillä se johtaa energiansäästöön ja energiatehokkuuteen.
The tax on electricity is due in full by households, companies in the service sector and also by manufacturing companies as regards electricity used for heating other than in production processes.
Sähköveron maksavat kokonaisuudessaan kotitaloudet ja palveluyritykset samoin kuin teollisuusyritykset silloin, kun sähköä käytetään lämmitykseen, joka ei ole osa valmistusprosessia.
According to Chapter 11, Article 3, of the Act on Tax on Energy, electricity used in industrial activities in the manufacturing process (NACE Rev. 1, sections C and D) is fully exempted from the energy tax [4].
Energiaverolain 11 luvun 3 §:n mukaan energiaverosta on kokonaan vapautettu sähkö, jota käytetään teollisuuden valmistusprosesseihin (NACE Rev. 1 -luokituksen pääluokat C ja D) [4].
The exemption was introduced in its present form on 1 January 1993, i.e. before Sweden’s accession to the EEA and the EU.
Nykymuotoinen verovapautus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993 eli ennen kuin Ruotsi liittyi ETA:an ja EU:hun.
It has remained unchanged since then.
Järjestelmää ei ole muutettu sen jälkeen.
The tax rate on electric power has, for the period under examination, been set to between SEK 0,198 and SEK 0,241 per kWh.
Sähköstä perittävä vero oli tarkasteltavalla kaudella 0,198–0,241 Ruotsin kruunua kWh:lta.
According to the Swedish authorities, the full reduction results in a loss of State revenue amounting to about SEK 11000 million (about EUR 1190 million) per year.
Ruotsin viranomaiset toteavat, että täysimääräinen verovapautus johtaa noin 11 miljardin Ruotsin kruunun (n. 1,19 miljardin euron) suuruiseen verotulojen menetykseen vuodessa.
The Commission initiated the procedure because of its doubts with regard to the nature of the measure as State aid and to the compatibility of the alleged aid.
Komissio aloitti menettelyn, koska se epäili toimenpiteen olevan valtiontukea, joka ei mahdollisesti sovellu yhteismarkkinoille.
The Commission considered that the tax exemption system constituted State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Komissio katsoi, että verovapausjärjestelmä oli perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea.
The Commission had doubts on the compatibility of the alleged aid with the Community guidelines on state aid for environmental protection [5] (hereinafter referred to as the Guidelines).
Komissio epäili, että mahdollinen tuki ei ole valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen [5] (jäljempänä ’suuntaviivat’) mukaista.
Comments made by the Confederation of Swedish Enterprises
Svenskt Näringslivin huomautukset
The Confederation of Swedish Enterprises argues that the taxes on electricity and on CO2 emissions should be regarded as two components of the same energy tax system.
Svenskt Näringsliv esittää, että sähköstä ja hiilidioksidipäästöistä kannettava vero olisi katsottava saman energiaverojärjestelmän kahdeksi osaksi.
The reason for that is that there is a close link between the two taxes: in order not to create an over-demand for electricity, an increase in the CO2 tax has to be balanced by a corresponding increase in the electricity tax.
Tähän on syynä näiden kahden veron välinen läheinen yhteys: jotta ei luotaisi sähkön liikakysyntää, hiilidioksidiveron korotuksen vastapainona on oltava samansuuruinen sähköveron korotus.
In total, the energy taxation increased from 1993 to 2004 by SEK 27000 million (about EUR 3000 million).
Energiaveron määrä kasvoi yhteensä 27 miljardia Ruotsin kruunua (noin 3 miljardia euroa) vuosina 1993–2004.
That raise would not have been possible without the full exemption for the manufacturing sector from the energy tax.
Tämä kasvu ei olisi ollut mahdollinen ilman tehdasteollisuudelle myönnettyä täydellistä vapautusta energiaverosta.
Thus, the full tax exemption from the electricity tax does not result in a loss of State revenue, i.e. the measure is not financed through State resources.
Tämän vuoksi täydellinen vapautus sähköverosta ei johda valtion verotulojen vähenemiseen, toisin sanoen toimenpidettä ei rahoiteta valtion varoista.
The Confederation of Swedish Enterprises considers that it is in the logic of the system to exempt the Swedish manufacturing industry, as the industry has sufficient reasons for electricity savings because electricity is a large cost component for these companies.
Svenskt Näringslivin mielestä järjestelmän logiikkaan kuuluu poikkeuksen myöntäminen ruotsalaiselle tehdasteollisuudelle, sillä teollisuudella on riittävä syy säästää sähköä, koska sähkö muodostaa merkittävän kustannustekijän näissä yrityksissä.