natgillin/translations-raw huggingface dataset:
be made of stainless steel or PTFE.
on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai PTFE:stä.
Since the sampling line need only be heated to prevent condensation of water and sulphuric acid, the sampling line temperature will depend on the sulphur content of the fuel.
Koska näytteenottolinja täytyy lämmittää ainoastaan veden ja rikkihapon kondensoitumisen estämiseksi, näytteenottolinjan lämpötila riippuu polttoaineen rikkipitoisuudesta.
SL sampling line for CO (CO2)
Näytteenottolinja CO:ta (CO2) varten
The line shall be made of PTFE or stainless steel.
Näytteenottolinjan on oltava valmistettu PTFE:stä tai ruostumattomasta teräksestä.
It may be heated or unheated.
Se voi olla lämmitetty tai lämmittämätön.
BK background bag (optional; Figure 3 only)
BK: Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 3)
For the measurement of the background concentrations.
Taustapitoisuuksien mittaamista varten.
BG sample bag (optional; Figure 3 CO and CO2 only)
BG: Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 3, CO ja CO2)
For the measurement of the sample concentrations.
Näytepitoisuuksien mittaamista varten.
heated pre-filter (optional)
Lämmitetty esisuodatin (valinnainen)
The temperature shall be the same as HSL1.
Lämpötilan on oltava sama kuin HSL1:ssä.
heated filter
Lämmitetty suodatin
The filter shall extract any solid particles from the gas sample prior to the analyser.
Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria.
The filter shall be changed as needed.
Suodatin on vaihdettava tarvittaessa.
P heated sampling pump
Lämmitetty näytteenottopumppu
The pump shall be heated to the temperature of HSL1.
Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL1.
Heated flame ionization detector (HFID) for the determination of the hydrocarbons.
Lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HFID) hiilivetyjen määrittämistä varten.
The temperature shall be kept at 453 to 473 K (180 to 200 °C).
Lämpötila on pidettävä välillä 453—473 K (180—200 °C).
NDIR analysers for the determination of carbon monoxide and carbon dioxide.
NDIR-analysaattorit hiilimonoksidin ja hiilidioksidin määrittämistä varten.
(H)CLD analyser for the determination of the oxides of nitrogen.
CLD- tai HCLD-analysaattori typen oksidien määrittämistä varten.
If a HCLD is used it shall be kept at a temperature of 328 to 473 K (55 to 200 °C).
Jos käytetään HCLD-analysaattoria, sen lämpötila on pidettävä välillä 328—473 K (55—200 °C).
C converter
Muunnin
A converter shall be used for the catalytic reduction of NO2 to NO prior to analysis in the CLD or HCLD.
on pelkistettävä muuntimen avulla katalyyttisesti NO:ksi ennen analysointia CLD- tai HCLD-analysaattorissa.
B cooling bath
Jäähdytyskylpy
To cool and condense water from the exhaust sample.
Veden jäähdyttämiseksi ja kondensoimiseksi pakokaasunäytteestä.
The bath shall be maintained at a temperature of 273 to 277 K (0 to 4 °C) by ice or refrigeration.
Kylpy on pidettävä lämpötilassa 273—277 K (0—4 °C) jään tai jäähdytyslaitteiston avulla.
It is optional if the analyser is free from water vapour interference as determined in Annex III, Appendix 2, sections 1.9.1 and 1.9.2.
Kylpy on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria liitteen III lisäyksessä 2 olevan 1.9.1 ja 1.9.2 kohdan mukaisesti.
Chemical dryers are not allowed for removing water from the sample.
Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivainten avulla.
T1, T2, T3 temperature sensor
T1, T2, T3: Lämpötila-anturit
To monitor the temperature of the gas stream.
Kaasuvirran lämpötilan seuraamista varten.
temperature sensor
Lämpötila-anturi
Temperature of the NO2-NO converter.
NO2-NO-muuntimen lämpötila.
To monitor the temperature of the cooling bath.
Jäähdytyskylvyn lämpötilan seuraamista varten.
G1, G2, G3 pressure gauge
G1, G2, G3: Painemittari
To measure the pressure in the sampling lines.
Näytteenottolinjojen paineen mittaamista varten.
R1, R2 pressure regulator
R1, R2: Paineensäädin
To control the pressure of the air and the fuel, respectively, for the HFID.
HFID-analysaattorin ilman (R1) ja polttoaineen (R2) paineen säätämistä varten.
R3, R4, R5 pressure regulator
R3, R4, R5: Paineensäädin
To control the pressure in the sampling lines and the flow to the analysers.
Näytteenottolinjojen paineen ja analysaattoreihin menevän virtauksen säätämistä varten.
FL1, FL2, FL3 flow meter
FL1, FL2, FL3: Virtausmittari
To monitor the sample bypass flow.
Näytteen ohitusvirtauksen seuraamista varten.
to FL7 flow meter (optional)
FL4—FL7: Virtausmittari (valinnainen)
To monitor the flow rate through the analysers.
Analysaattoreiden läpi kulkevan virtauksen seuraamista varten.
to V6 selector valve
V1—V6: Valintaventtiili
Suitable valving for selecting sample, span gas or zero gas flow to the analyser.
Sopiva venttiilistö näyte-, vertailukaasu- tai nollakaasuvirran valitsemiseksi analysaattorille.
V7, V8 solenoid valve
V7, V8: Solenoidiventtiili
To bypass the NO2-NO converter.
NO2-NO-muuntimen ohittamista varten.
needle valve
Neulaventtiili
To balance the flow through the NO2-NO converter and the bypass.
NO2-NO-muuntimen ja ohituksen kautta kulkevan virtauksen tasapainottamista varten.
V10, V11 needle valve
V10, V11: Neulaventtiili
To regulate the flows to the analysers.
Analysaattoreihin menevän virtauksen säätämistä varten.
V12, V13 toggle valve
V12, V13: Vipuventtiili
To drain the condensate from the bath B.
Lauhteen tyhjentämiseksi kylvystä B.
selector valve
Valintaventtiili V14
Selecting the sample or background bag.
Näyte- tai taustapussin valitsemista varten.
Sections 1.2.1 and 1.2.2 and Figures 4 to 15 contain detailed descriptions of the recommended dilution and sampling systems.
Jäljempänä 1.2.1 ja 1.2.2 kohdassa sekä kuvissa 4—15 on yksityiskohtaiset kuvaukset suositelluista laimennus- ja näytteenottojärjestelmistä.
Additional components such as instruments, valve, solenoids, pumps and switches may be used to provide additional information and coordinate the functions of the component systems.
Mittauslaitteiden, venttiilien, solenoidien, pumppujen ja kytkimien kaltaisia lisäosia voidaan käyttää lisätietojen hankkimiseen ja osajärjestelmien toimintojen yhteensovittamiseen.
Other components which are not needed to maintain the accuracy on some systems, may be excluded if their exclusion is based on good engineering judgement.
Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voidaan jättää pois, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.
Dilution system
Laimennusjärjestelmä
Partial flow dilution system (Figures 4 to 12) [29]
Osavirtauslaimennusjärjestelmä (kuvat 4—12) [29]
A dilution system is described based on the dilution of a part of the exhaust stream.
Seuraavassa kuvataan laimennusjärjestelmä, joka perustuu pakokaasuvirran osan laimentamiseen.
Splitting of the exhaust stream and the following dilution process may be done by different dilution system types.
Pakokaasuvirran jakaminen ja sitä seuraava laimennusprosessi voidaan toteuttaa erilaisilla laimennusjärjestelmätyypeillä.
For subsequent collection of the particulates, the entire dilute exhaust gas or only a portion of the dilute exhaust gas may be passed to the particulate sampling system (section 1.2.2, Figure 14).
Hiukkasten keruuta varten joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai vain osa laimennetusta pakokaasusta voidaan johtaa hiukkasnäytteen keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuva 14).
The first method is referred to as total sampling type, the second method as fractional sampling type.
Ensin mainitusta menetelmästä käytetään nimitystä kokonaisnäytteenotto, toisesta jakeittainen näytteenotto.
The calculation of the dilution ratio depends on the type of system used.
Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä.
The following types are recommended:
Seuraavia tyyppejä suositellaan:
isokinetic systems (Figures 4 and 5)
Isokineettiset järjestelmät (kuvat 4 ja 5)
With these systems, the flow into the transfer tube is matched to the bulk exhaust flow in terms of gas velocity and/or pressure, thus requiring an undisturbed and uniform exhaust flow at the sampling probe.
Näissä järjestelmissä siirtoputkeen tuleva virtaus sovitetaan kokonaispakokaasuvirtaan kaasun nopeuden ja/tai paineen suhteen, mikä vaatii häiriöttömän ja tasaisen pakokaasuvirran näytteenottimen kohdalla.
This is usually achieved by using a resonator and a straight approach tube upstream of the sampling point.
Tämä saadaan yleensä aikaan käyttämällä resonaattoria ja suoraa lähestymisputkea näytteenottokohdasta virtaussuuntaa vastaan.
The split ratio is then calculated from easily measurable values like tube diameters.
Jakosuhde lasketaan sen jälkeen helposti mitattavista arvoista, kuten putken läpimitoista.
It should be noted that isokinesis is only used for matching the flow conditions and not for matching the size distribution.
On huomattava, että isokineesiä käytetään ainoastaan virtausolosuhteiden yhteensovittamiseen eikä kokojakauman yhteensovittamiseen.
The latter is typically not necessary, as the particles are sufficiently small as to follow the fluid streamlines,
Jälkimmäinen ei ole tavallisesti välttämätöntä, koska hiukkaset ovat riittävän pieniä seuraamaan nesteen virtausviivoja.
flow controlled systems with concentration measurement (Figures 6 to 10)
Virtausohjatut järjestelmät ja pitoisuusmittaus (kuvat 6—10)
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by adjusting the dilution air flow and the total dilution exhaust flow.
Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa.
The dilution ratio is determined from the concentrations of tracer gases, such as CO2 or NOx, naturally occurring in the engine exhaust.
Laimennussuhde määritetään merkkikaasupitoisuuksista. Näitä ovat esimerkiksi CO2 tai NOx, joita esiintyy luonnostaan moottorin pakokaasussa.
The concentrations in the dilution exhaust gas and in the dilution air are measured, whereas the concentration in the raw exhaust gas can be either measured directly or determined from fuel flow and the carbon balance equation, if the fuel composition is known.
Pitoisuudet laimennuspakokaasussa ja laimennusilmassa mitataan, kun taas pitoisuus raakapakokaasussa voidaan joko mitata suoraan tai määrittää polttoainevirran ja hiilitasapainon yhtälöstä, jos polttoaineen koostumus tunnetaan.
The systems may be controlled by the calculated dilution ratio (Figures 6 and 7) or by the flow into the transfer tube (Figures 8, 9 and 10),
Järjestelmiä voidaan ohjata lasketulla laimennussuhteella (kuvat 6 ja 7) tai virtauksella siirtoputkeen (kuvat 8, 9 ja 10).
flow controlled systems with flow measurement (Figures 11 and 12)
Virtausohjatut järjestelmät ja virtausmittaus (kuvat 11 ja 12)
With these systems, a sample is taken from the bulk exhaust stream by setting the dilution air flow and the total dilution exhaust flow.
Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa.
The dilution ratio is determined from the difference of the two flow rates.
Laimennussuhde määritetään näiden kahden virtauksen erosta.
Accurate calibration of the flow meters relative to one another is required, since the relative magnitude of the two flow rates can lead to significant errors at higher dilution ratios.
Virtausmittarien tarkka kalibrointi toisiinsa nähden on välttämätöntä, koska näiden kahden virtauksen suhteellinen suuruus voi johtaa merkittäviin virheisiin suuria laimennussuhteita käytettäessä.
Flow control is very straightforward by keeping the dilute exhaust flow rate constant and varying the dilution air flow rate, if needed.
Virtauksen ohjaus tapahtuu hyvin yksinkertaisesti pitämällä laimennuspakokaasuvirtaus vakiona ja vaihtelemalla tarvittaessa laimennusilmavirtausta.
In order to realise the advantages of the partial flow dilution systems, attention must be paid to avoiding the potential problems of loss of particulates in the transfer tube, ensuring that a representative sample is taken from the engine exhaust, and determination of the split ratio.
Osavirtauslaimennusjärjestelmien etujen saavuttamiseksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään hiukkasten hävikkiin siirtoputkessa liittyvät mahdolliset ongelmat, ja siihen, että varmistetaan edustavan näytteen ottaminen moottorin pakokaasusta, sekä jakosuhteen määrittämiseen.
The systems described pay attention to these critical areas.
Kuvatuissa järjestelmissä kiinnitetään huomiota näihin kriittisiin alueisiin.
Figure 4
Kuva 4
Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (SB control)
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (SB-ohjaus)
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe to EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the isokinetic sampling probe ISP.
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella ISP.
The differential pressure of the exhaust gas between exhaust pipe and inlet to the probe is measured with the pressure transducer DPT.
Pakokaasun paine-ero pakoputken ja näytteenottimen sisääntulon välillä mitataan paineanturilla DPT.
This signal is transmitted to the flow controller FC1 that controls the suction blower SB to maintain a differential pressure of zero at the tip of the probe.
Tämä signaali lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa imupuhallinta SB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä.
Under these conditions, exhaust gas velocities in EP and ISP are identical, and the flow through ISP and TT is a constant fraction (split) of the exhaust gas flow.
Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja virtaus ISP:n ja TT:n kautta on vakio-osuus (jako-osa) pakokaasuvirrasta.
The split ratio is determined from the cross sectional areas of EP and ISP.
Jakosuhde määritetään EP:n ja ISP:n poikkileikkauspinta-aloista.
The dilution air flow rate is measured with the flow measurement device FM1.
Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1.
The dilution ratio is calculated from the dilution air flow rate and the split ratio.
Laimennussuhde lasketaan laimennusilman virtauksesta ja jakosuhteesta.
Figure 5
Kuva 5
Partial flow dilution system with isokinetic probe and fractional sampling (PB control)
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (PB-ohjaus)
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the isokinetic sampling probe ISP.
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella ISP.
This signal is transmitted to the flow controller FC1 that controls the pressure blower PB to maintain a differential pressure of zero at the tip of the probe.
Tämä signaali lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa painepuhallinta PB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä.
This is done by taking a small fraction of the dilution air whose flow rate has already been measured with the flow measurement device FM1, and feeding it to TT by means of a pneumatic orifice.
Tämä tapahtuu ottamalla pieni osa laimennusilmasta, jonka virtaus on jo mitattu virtauksen mittauslaitteella FM1, ja syöttämällä se TT:hen paineilma-aukon avulla.
The dilution air is sucked through DT by the suction blower SB, and the flow rate is measured with FM1 at the inlet to DT.
Laimennusilma imetään DT:n läpi imupuhaltimella SB, ja virtaus mitataan FM1:llä DT:n sisääntulon kohdalla.
Figure 6
Kuva 6
Partial flow dilution system with CO2 or NOx concentration measurement and fractional sampling
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO2- tai NOx-pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT.
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta.
The concentrations of a tracer gas (CO2 or NOx) are measured in the raw and diluted exhaust gas as well as in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta ja laimennetusta pakokaasusta sekä laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
These signals are transmitted to the flow controller FC2 that controls either the pressure blower PB or the suction blower SB to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
Nämä signaalit lähetetään virtauksen ohjaimelle FC2, joka ohjaa joko painepuhallinta PB tai imupuhallinta SB pitämään yllä haluttu pakokaasun jako ja laimennussuhde DT:ssä.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air.
Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista raakapakokaasussa, laimennetussa pakokaasussa ja laimennusilmassa.
Figure 7
Kuva 7
Partial flow dilution system with CO2 concentration measurement, carbon balance and total sampling
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO2-pitoisuuden mittaus, hiilitasapaino ja kokonaisnäytteenotto
The CO2 concentrations are measured in the diluted exhaust gas and in the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
CO2-pitoisuudet mitataan laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
The CO2 and fuel flow GFUEL signals are transmitted either to the flow controller FC2, or to the flow controller FC3 of the particulate sampling system (Figure 14).
CO2- ja polttoainevirta GFUEL-signaalit lähetetään joko virtauksen ohjaimeen FC2 tai hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän virtauksen ohjaimeen FC3 (kuva 14).
controls the pressure blower PB, while FC3 controls the particulate sampling system (Figure w), thereby adjusting the flows into and out of the system so as to maintain the desired exhaust split and dilution ratio in DT.
ohjaa painepuhallinta PB, kun taas FC3 ohjaa hiukkasnäytteen keräysjärjestelmää (kuva 14), säätäen virrat järjestelmään ja siitä ulos siten, että pidetään yllä haluttu pakokaasujako ja laimennussuhde DT:ssä.
The dilution ratio is calculated from the CO2 concentrations and GFUEL using the carbon balance assumption.
Laimennussuhde lasketaan CO2-pitoisuuksista ja GFUEL-arvosta käyttämällä hiilitasapaino-oletusta.
Figure 8
Kuva 8
Partial flow dilution system with single venturi, concentration measurement and fractional sampling
Osavirtauslaimennusjärjestelmä yhdellä venturilla, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT due to the negative pressure created by the venturi VN in DT.
Raakapakokaasu siirtyy pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta venturin VN DT:ssä aikaansaaman alipaineen ansiosta.
The gas flow rate through TT depends on the momentum exchange at the venturi zone, and is therefore affected by the absolute temperature of the gas at the exit of TT.
Kaasun virtaus TT:n läpi riippuu liikemäärän vaihdosta venturivyöhykkeellä, ja siksi siihen vaikuttaa kaasun absoluuttinen lämpötila TT:n ulostulon kohdalla.
Consequently, the exhaust split for a given tunnel flow rate is not constant, and the dilution ratio at low load is slightly lower than at high load.
Tämän seurauksena pakokaasun jako tietyn tunnelin virtauksen osalta ei ole vakio, ja laimennussuhde pienellä kuormituksella on jonkin verran alhaisempi kuin suurella kuormituksella.
The tracer gas concentrations (CO2 or NOx) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA, and the dilution ratio is calculated from the values so measured.
Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA, ja laimennussuhde lasketaan näin mitatuista arvoista.
Figure 9
Kuva 9
Partial flow dilution system twin venturi or twin orifice, concentration measurement and fractional sampling
Osavirtauslaimennusjärjestelmä kaksoisventurilla tai -aukolla, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the sampling probe SP and the transfer tube TT by a flow divider that contains a set of orifices or venturis.
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta virtauksen jakajan avulla, joka sisältää sarjan aukkoja tai ventureita.
The first one (FD1) is located in EP, the second one (FD2) in TT.
Ensimmäinen (FD1) sijaitsee EP:ssä ja toinen (FD2) TT:ssä.
Additionally, two pressure control valves (PCV1 and PCV2) are necessary to maintain a constant exhaust split by controlling the backpressure in EP and the pressure in DT.
Lisäksi kaksi paineenohjausventtiiliä (PCV1 ja PCV2) tarvitaan ylläpitämään jatkuvaa pakokaasun jakoa ohjaamalla EP:n vastapainetta ja DT:n painetta.
is located downstream of SP in EP, PCV2 between the pressure blower PB and DT.
sijaitsee EP:ssä SP:stä myötävirtaan, ja PCV2 sijaitsee painepuhaltimen PB ja DT:n välissä.
The tracer gas concentrations (CO2 or NOx) are measured in the raw exhaust gas, the diluted exhaust gas, and the dilution air with the exhaust gas analyser(s) EGA.
Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA.
They are necessary for checking the exhaust split, and may be used to adjust PCV1 and PCV2 for precise split control.
Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää säätämään PCV1:tä ja PCV2:ta tarkkaa jako-ohjausta varten.
The dilution ratio is calculated from the tracer gas concentrations.
Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista.
Figure 10
Kuva 10
Partial flow dilution system with multiple tube splitting, concentration measurement and fractional sampling
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä moniputkijako, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
Raw exhaust gas is transferred from the exhaust pipe EP to the dilution tunnel DT through the transfer tube TT by the flow divider FD3 that consists of a number of tubes of the same dimensions (same diameter, length and bed radius) installed in EP.
Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta virtauksen jakajalla FD3, joka koostuu useista pakoputkeen EP asennetuista putkista, joiden mitat ovat samat (sama halkaisija, pituus ja taivutussäde).
The exhaust gas through one of these tubes is lead to DT, and the exhaust gas through the rest of the tubes is passed through the damping chamber DC.
Näistä putkista yhden läpi tuleva pakokaasu johdetaan DT:hen ja jäljellä olevien putkien läpi tuleva pakokaasu johdetaan vaimennustilan DC läpi.
Thus, the exhaust split is determined by the total number of tubes.
Pakokaasujako määräytyy täten putkien kokonaislukumäärän perusteella.
A constant split control requires a differential pressure of zero between DC and the outlet of TT, which is measured with the differential pressure transducer DPT.
Jatkuva jaon ohjaus vaatii nollapaine-eron DC:n ja TT:n ulostulon välillä, joka mitataan paine-eroilmaisimella DPT.
A differential pressure of zero is achieved by injecting fresh air into DT at the outlet of TT.
Nollapaine-ero saadaan aikaan ruiskuttamalla raitista ilmaa DT:hen TT:n ulostulon kohdalla.
They are necessary for checking the exhaust split and may be used to control the injection air flow rate for precise split control.
Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää ohjaamaan ruiskutusilman virtausta tarkkaa jako-ohjausta varten.
Figure 11
Kuva 11
Partial flow dilution system with flow control and total sampling
Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja kokonaisnäytteenotto
The total flow through the tunnel is adjusted with the flow controller FC3 and the sampling pump P of the particulate sampling system (Figure 16).
Tunnelin läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC3 ja hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän näytteenottopumpulla P (kuva 16).