natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This calls for preventive and active labour market measures, combined with anti-discrimination measures, putting a strong emphasis on education, training, support to entrepreneurship and job creation.
Olisi toteutettava ennaltaehkäiseviä ja aktiivisia työvoimapoliittisia toimia yhdessä syrjinnänvastaisten toimien kanssa ja korostettava voimakkaasti yleissivistävää ja ammatillista koulutusta, yrittäjätoiminnan tukemista ja työpaikkojen perustamista.
Modernising the public employment services should be seen as priority.
Keskeistä on myös nykyaikaistaa julkisia työvoimapalveluja.
Building on the recent strategy for human resources development, raising participation in tertiary education and in training, both overall and for the low-skilled, seem crucial to sustain job creation and support occupational and geographic mobility.
Hiljattain toteutetun henkilöresurssien kehittämisstrategian pohjalta olisi pyrittävä lisäämään osallistumista korkea-asteen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen yleensä ja etenkin heikosti koulutettujen osalta. Tämä vaikuttaa välttämättömältä, jotta voitaisiin pitää yllä uusien työpaikkojen perustamista ja tukea ammatillista ja alueellista liikkuvuutta.
The employment rate in Estonia is a little below the EU15 average.
Viron työllisyysaste jää hiukan EU-15:n keskiarvosta.
The unemployment rate has decreased over the years but remains higher than the EU average.
Työttömyysaste on laskenut vuosien mittaan mutta ylittää edelleen EU:n keskiarvon.
Moreover, the share of long-term unemployed is high.
Lisäksi pitkäaikaistyöttömien osuus on suuri.
Estonia is expected to be most affected by the decline in the working-age population resulting from demographic change.
Väestörakenteen muutoksen myötä tapahtuvan työikäisen väestön vähenemisen odotetaan vaikuttavan voimakkaimmin juuri Viroon.
Reducing the tax wedge on labour, especially on lower wage earners, and promoting contractual and working time diversity could contribute to creating more job opportunities.
Kaventamalla työhön kohdistuvaa verokiilaa etenkin pienipalkkaisten kohdalla ja edistämällä monipuolisia sopimus- ja työaikajärjestelyjä voitaisiin edistää uusien työmahdollisuuksien luomista.
This should go hand-in-hand with efforts to improve the tax systems and to transform undeclared work into regular jobs.
Samalla olisi parannettava verojärjestelmiä ja muutettava pimeä työ laillisiksi työpaikoiksi.
It is also important that wage developments remain in line with productivity developments.
Lisäksi on tärkeää huolehtia siitä, että palkkakehitys noudattelee tuottavuuden kehittymistä.
In the light of the rapid decline of its working age population, Estonia should seek to reduce levels of inactivity and to maintain and attract more people in the labour market.
Koska Viron työikäinen väestö pienenee nopeasti, maan olisi pyrittävä vähentämään työmarkkinoiden ulkopuolella olevien määrää, saamaan enemmän väkeä työmarkkinoille sekä pitämään henkilöt työmarkkinoilla.
It remains essential for Estonia to raise further the participation of women, older workers and the low-skilled.
Viron on välttämättä edelleen nostettava naisten, ikääntyneiden ja heikosti koulutettujen työvoimaosuutta.
To complement to the recent Unemployment Insurance Act, it would seem important to strengthen active labour market measure so as to support active job search, provide greater access to training for the unemployed and ensure that the labour market becomes more inclusive.
Hiljattain annetun työttömyysvakuutuslain täydentämiseksi vaikuttaisi tärkeältä vahvistaa aktiivisia työvoimapoliittisia toimia, joilla tuetaan aktiivista työnhakua, lisätään työttömien koulutusmahdollisuuksia ja vahvistetaan työmarkkinoiden osallisuutta edistävää luonnetta.
Public employment services should also benefit from increased resources.
Julkisten työvoimapalvelujen resursseja olisi lisättävä.
Disadvantaged people, such as the long-term unemployed, young people, disabled and older jobs-seekers, need special attention.
Muita heikommassa asemassa olevat ryhmät, kuten pitkäaikaistyöttömät, nuoret, vajaakuntoiset ja ikääntyneet työnhakijat, kaipaavat erityistä huomiota.
Belonging to an ethnic minority and lack of knowledge of the national language are particular risk factors.
Etniseen vähemmistöön kuuluminen ja latvian kielen taidon puute ovat erityisiä riskitekijöitä.
Bearing in mind the risk of mismatches, Estonia should be encouraged to improve access to training for all employees, especially for the low-skilled.
Koska on olemassa vaara, etteivät taitojen kysyntä ja tarjonta kohtaa, Viron olisi parannettava kaikkien työntekijöiden ja etenkin heikosti koulutettujen työntekijöiden koulutusmahdollisuuksia.
Reducing school-drop outs and ensuring quality of education and training is a particular challenge.
Erityisesti olisi saatava vähennettyä koulunkäynnin keskeyttäjien määrää ja varmistettava koulutuksen laatu.
Building a system of lifelong learning has to be put clearly on the agenda.
Elinikäisen oppimisen strategian laatiminen olisi otettava selvästi suunnitelmiin.
The employment rate in Hungary is low, particularly for the low-skilled, the disadvantaged, women and for older workers.
Työllisyysaste on Unkarissa matala erityisesti heikosti koulutettujen, muita heikommassa asemassa olevien, naisten ja ikääntyneiden kohdalla.
At the same time, unemployment remains well below the EU15 average.
Samaan aikaan työttömyysluvut jäävät kuitenkin selvästi alle EU-15:n keskiarvon.
This is explained by a low participation rate, i.e. a large inactive population of working age.
Taustalla on heikko osallistumisaste eli työmarkkinoiden ulkopuolella olevien työikäisten suuri määrä.
There are major labour market imbalances between the central and western regions, where the ‘modern economy’ is concentrated, and the rest of the country.
Työmarkkinoilla on voimakasta epätasapainoa maan keski- ja länsiosien, jonne moderni talous on keskittynyt, ja muun maan välillä.
Regional and sectoral mobility is low, while skills bottlenecks reflect both a lack of skilled labour and the insufficient responsiveness of education and training systems to labour market needs.
Alueiden ja toimialojen välinen liikkuvuus on vähäistä, ja osaamisvajeitten taustalla ovat sekä koulutetun työvoiman puute että se, etteivät koulutusjärjestelmät vastaa riittävällä tavalla työmarkkinoiden tarpeisiin.
The tax wedge on labour remains high and represents an obstacle to job creation and a factor likely to contribute to undeclared work.
Työn verokiila on edelleen leveä ja haittaa työpaikkojen luomista ja on todennäköinen osasyy pimeään työntekoon.
Moreover, given the slowdown in economic growth, further efforts are required to ensure, together with the social partners, more employment-friendly wage developments.
Kun lisäksi otetaan huomioon talouskasvun hidastuminen, tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa varmistaa työllisyyttä tukeva palkkakehitys.
These are driven by the more competitive part of the economy and therefore not necessarily conducive to strengthening the job creation capacity of its weaker parts.
Palkkakehityksen määräävät pitkälti talouden kilpailukykyisimmät sektorit, joten se ei välttämättä vahvista mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen talouden heikommilla aloilla.
The health situation of workers is an issue of concern, which may partially explain low activity.
Työntekijöiden terveydentila on huolestuttava ja voi osittain selittää vähäisen aktiivisuuden.
To this end, there is a need for a policy to promote better working conditions, and improving preventive and curative healthcare.
Siksi tarvitaan toimia, joilla parannetaan työoloja sekä ennaltaehkäisevää ja hoitavaa terveydenhuoltoa.
Reforms of the social benefit systems, including sickness benefits, should be pursued with the view to make work pay and to reduce undeclared work.
Sosiaalietuusjärjestelmiä (myös sairaus-etuuksia) olisi uudistettava, ja siten olisi pyrittävä tekemään työnteosta kannattavaa ja vähentämään pimeää työtä.
This should be accompanied by the development of more flexible and family-friendly working arrangements, including more attractive part-time work, in particular for women and older workers.
Samalla olisi kehitettävä joustavampia ja perheitten kannalta myönteisempiä työjärjestelyjä, joihin pitäisi kuulua myös osa-aikatyön kiinnostavuuden lisääminen etenkin naisten ja ikääntyneiden keskuudessa.
Strengthening preventive and active labour market measures for the unemployed and the inactive is also necessary, especially in the most disadvantaged regions.
Lisäksi on vahvistettava ennaltaehkäiseviä ja aktiivisia työvoimapoliittisia toimia varsinkin kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla alueilla.
This calls for modern public employment services, so as to support occupational and geographic mobility.
Julkisia työvoimapalveluja on nykyaikaistettava ammatillisen ja maantieteellisen liikkuvuuden tukemiseksi.
Building on the Integration Strategy, efforts are needed to improve the labour market prospects of the Roma population.
Integraatiostrategian pohjalta on ryhdyttävä toimiin, joilla parannetaan romaniväestön työmarkkinanäkymiä.
Efforts to develop lifelong learning strategies should be pursued and should encompass measures to reduce school drop-outs, to promote equal access to university education and to broaden access to training, in particular for the low-skilled and disadvantaged.
Unkarin olisi kehitettävä elinikäisen oppimisen strategioita. Niillä olisi pyrittävä vähentämään koulunkäynnin keskeyttämistä, takaamaan kaikille tasapuolinen mahdollisuus korkeakouluopintoihin ja laajentamaan koulutuksen saatavuutta eritoten heikosti koulutettujen ja muita heikommassa asemassa olevien kohdalla.
It is important to improve the efficiency of the education system, and increase its flexibility in order to better adapt to the skills needs of the labour market.
On tärkeää parantaa koulutusjärjestelmän tehokkuutta ja lisätä sen joustavuutta taitojen mukauttamiseksi paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin.
The employment rate in Lithuania has risen slightly recently but remains well below the EU15 average.
Liettuan työllisyysaste on viime aikoina hieman parantunut mutta jää vielä selvästi EU-15:n keskiarvosta.
The unemployment rate has decreased significantly but is still well above the EU average.
Vaikka työttömyysaste onkin laskenut selvästi, se ylittää vielä EU:n keskiarvon.
The still comparatively low share of employment in services is a challenge.
Liettuan haasteena on palvelualan edelleen suhteellisen pieni osuus työpaikoista.
Although efforts have been made to alleviate the tax burden, there is still a high tax wedge on the low-paid, which hampers job creation.
Vaikka verorasitusta onkin pyritty keventämään, pienipalkkaisten verokiila on edelleen leveä, mikä haittaa työpaikkojen perustamista.
Social partners have a particular role to play in anticipating and accompanying restructuring.
Työmarkkinaosapuolilla on erityinen tehtävä rakennemuutosten ennakoimisessa ja niihin reagoimisessa.
Building on the reform of social assistance and further efforts to make work pay, it seems important to strengthen active labour market policies to help unemployed or inactive people move back into employment.
Sosiaalihuoltouudistuksen ja muiden työnteon kannattavaksi tekemiseen tähtäävien toimien pohjalta näyttäisi olevan tärkeää vahvistaa aktiivisia työvoimapoliittisia toimia, joilla helpotettaisiin työttömien tai työmarkkinoiden ulkopuolella olevien paluuta työelämään.
Greater access to training, support for job search, occupational mobility, and the modernisation of the public employment services are key priorities.
Keskeisiin tehtäviin kuuluvat myös koulutuksen saatavuuden lisääminen, työnhaun ja ammatillisen liikkuvuuden tukeminen sekä julkisten työvoimapalvelujen ajanmukaistaminen.
Although the participation of women and older workers is comparatively high compared to the EU average, removing obstacles to part-time work could contribute to raising levels further.
Vaikka naisten ja ikääntyneiden työvoimaosuudet ovat suhteellisen suuria verrattuna EU:n keskiarvoon, niitä voitaisiin ehkä nostaa vielä lisää osa-aikatyön esteitä poistamalla.
Serious efforts are needed to develop lifelong learning, and in particular to further modernise the education system, reduce school drop-outs and increase participation in training, in particular for the low-skilled.
Elinikäisen oppimisen kehittäminen vaatii määrätietoisia toimia: koulutusjärjestelmää olisi nykyaikaistettava edelleen, koulunkäynnin keskeyttävien määrää olisi vähennettävä ja etenkin heikosti koulutettujen osallistumista koulutukseen olisi lisättävä.
The participation of employers in training, including their contribution to the continuing vocational training of employees is low.
Työnantajien osallistuminen koulutukseen on vähäistä, mukaan lukien heidän osallistumisensa työntekijöiden ammatilliseen jatkokoulutukseen.
Supported by strong economic growth, employment in Latvia has increased quite strongly over the last two years.
Vahvan talouskasvun turvin Latvian työllisyys on lisääntynyt sangen voimakkaasti kahden viime vuoden aikana.
However, the overall employment rate stands below the EU15 average.
Kokonaistyöllisyysaste jää kuitenkin alle EU-15:n keskiarvon.
Unemployment remains above the EU15 average with wide regional variations.
Työttömyys taas ylittää EU-15:n keskiarvon ja vaihtelee voimakkaasti alueittain.
At the same time, labour and skill shortages exist in Riga.
Riiassa on kuitenkin pulaa etenkin ammattitaitoisesta työvoimasta.
To achieve higher job creation, it is important to support the development of the services, especially in disadvantaged regions and to address the issue of undeclared work.
Jotta uusia työpaikkoja saataisiin lisää, Latvian olisi tuettava palvelujen kehittämistä erityisesti heikommassa asemassa olevilla alueilla ja puututtava pimeään työhön.
The size of undeclared work reduces social security contributions and leads to a high tax burden on labour.
Pimeä työ on yleistä ja vähentää sosiaaliturvamaksukertymää sekä lisää työhön kohdistuvaa verotaakkaa.
The combination of the minimum wage and of the tax and benefit systems should be made sufficiently attractive for people to take up a job in the formal economy.
Minimipalkan ja vero- ja etuusjärjestelmien vaikutusten pitäisi tehdä työnteosta virallisen talouden piirissä riittävän houkuttelevaa.
Particular attention needs to be paid to ensuring that women are encouraged to stay in the labour market.
Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota siihen, että naisia kannustetaan pysymään työmarkkinoilla.
This also requires greater efforts to develop active and preventive policies for the unemployed, in particular measures supporting job search, entrepreneurship, geographic mobility and greater access to training.
Latvian olisi lisättävä toimiaan työttömiin suunnatun aktiivisen ja ennaltaehkäisevän toimintamallin kehittämiseksi: on tuettava työnhakua, yrittäjyyttä, maantieteellistä liikkuvuutta ja koulutusmahdollisuuksia.
The modernisation of public employment services should be seen as a priority.
Julkisten työvoimapalvelujen nykyaikaistamista olisi pidettävä ensisijaisena tehtävänä.
Particular attention is needed to ensure a more equitable and inclusive labour market for the young and the low-skilled.
Latvian olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että työmarkkinoista tehdään nuorten ja heikosti koulutettujen kannalta tasapuolisemmat ja näiden ryhmien osallisuutta lisäävät.
Overcoming skills gaps and skills mismatches is a particular challenge.
Taitovajeista ja taitojen kysynnän ja tarjonnan epäsuhdasta selviytyminen on Latvialle haastava tehtävä.
More efforts are needed to increase access to education, reduce school drop-outs and increase access to training, in particular for the low-skilled.
Sen on lisättävä toimiaan, joilla lisätään koulutusmahdollisuuksia, vähennetään koulunkäynnin keskeyttämistä ja parannetaan etenkin heikosti koulutettujen mahdollisuuksia ammatilliseen koulutukseen.
This should be part of an overall strategy to develop lifelong learning.
Tavoite olisi sisällytettävä yleiseen elinikäisen oppimisen kehittämisstrategiaan.
The employment rate of women is the lowest in the EU25: only a third of women of working age are in work.
Naisten työllisyysaste on pienin 25 EU-maasta: vain kolmannes työikäisistä naisista käy työssä.
Unemployment has increased slightly over the last two years but remains below the EU15 average.
Työttömyys on hieman lisääntynyt kahden viime vuoden aikana, mutta se on yhä alle EU-15:n keskiarvon.
Key challenges facing Malta are to roll out its privatisation program while redeploying employees as necessary and progressively to reduce administrative costs and tax burden on labour.
Maltan keskeisenä haasteena on toteuttaa yksityistämisohjelma, jonka yhteydessä työntekijöitä siirretään tarvittaessa toisiin tehtäviin. Lisäksi on asteittain kevennettävä työhön kohdistuvaa hallinto- ja verorasitusta.
In this respect, it will be important to build on the provisions of the revised Business Promotion Act and to monitor its impact.
Tässä yhteydessä on syytä hyödyntää yritystoiminnan edistämistä koskevan tarkistetun lain säännöksiä ja seurata sen vaikutuksia.
Malta's over-riding challenge is to expand its labour supply by raising the employment rate for women.
Tärkeimpänä tehtävänä on lisätä työvoiman tarjontaa nostamalla naisten työllisyysastetta.
Building on the revised Conditions of Employment Regulations Act, further action is needed to raise female participation in the formal economy.
Tarkistetun työehtolain pohjalta on ryhdyttävä lisätoimiin, joilla lisättäisiin naisten osallistumista viralliseen talouden piiriin kuuluvaan työelämään.
Increasing childcare facilities would significantly contribute.
Lastenhoitopalvelujen lisäämisestä olisi tässä paljon apua.
A reform of the tax-and-benefit systems is also deemed a top priority, as the gap between minimum wage and benefit level is recognised as too small to provide sufficient incentives to take up a job.
Prioriteetteihin luetaan myös vero- ja etuusjärjestelmien uudistaminen, koska minimipalkan ja etuuksien ero on liian pieni kannustamaan riittävästi työnteon aloittamista.
This reform would also help to transform undeclared work into regular employment.
Uudistus auttaisi myös pimeän työn muuttamista viralliseksi.
Low levels of education among the workforce and skills' mismatches are a matter of concern.
Työvoiman heikko koulutustaso sekä taitojen kysynnän ja tarjonnan epäsuhta ovat ongelmia.
The high rates of early school-leavers, of illiteracy and of the low-skilled people are particularly worrying.
Erityistä huolta aiheuttavat pelkän oppivelvollisuuskoulun suorittaneiden suuri määrä, lukutaidottomuus ja heikon ammattitaidon omaavien määrä.
Raising general educational levels, reducing school drop-outs and raising participation in training, in particular for the low-skilled, are key priorities.
Siksi on tärkeää nostaa yleistä koulutustasoa, vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja lisätä etenkin heikosti koulutettujen osallistumista koulutukseen.
Efforts to include the social partners in the development of a more systematic approach to education and training should be pursued.
Työmarkkinaosapuolet olisi saatava mukaan kehittämään entistä systemaattisempaa tapaa suhtautua koulutukseen.
The employment rate in Poland is among the lowest in the EU25.
Puolan työllisyysaste kuuluu 25 EU-maan heikoimpiin.
The situation on the labour market has deteriorated during the last four years.
Työmarkkinatilanne on heikentynyt viimeisten neljän vuoden aikana.
The employment rates of women, of older workers, of young people and of the low-skilled are particularly low.
Naisten, ikääntyneiden, nuorten ja heikosti koulutettujen työllisyysaste on erityisen matala.
At about 20 %, the unemployment rate is at its highest level since the start of the economic transformation, and the highest in EU25.
Työttömyysaste on 20 prosenttia eli korkeimmillaan talousuudistusten aloittamisen jälkeen. Se on myös 25 EU-maan korkein.
Actions to enhance the creation of a more employment-friendly environment and measures to support entrepreneurship are of particular importance, especially in the context of restructuring.
Erityisen tärkeää Puolalle on tehostaa toimia työllisyyden kannalta suotuisampien olojen luomiseksi ja tukea yrittäjyyttä varsinkin rakennemuutoksen yhteydessä.
Building on recent measures to reduce labour costs for the low-skilled and the young, it seems important to review the tax-benefit system to address the high tax wedge on labour in a comprehensive manner, particularly at the lower end of the wage scale.
Hiljattain on toteutettu toimia heikosti koulutettujen ja nuorten työvoimakustannusten vähentämiseksi, ja nyt olisi tärkeää tarkastella uudelleen vero- ja etuusjärjestelmiä ja puuttua kattavalla tavalla työn leveään verokiilaan etenkin palkka-asteikon alapäässä.
This would also contribute to reducing undeclared work.
Tämä auttaisi myös vähentämään pimeää työtä.
Social partners have a key role not only for sustaining employment-friendly wage developments but also for actively promoting change at enterprise level and facilitating job mobility.
Työmarkkinaosapuolilla on ratkaiseva rooli työllisyyttä edistävän palkkakehityksen ylläpitämisessä, ja lisäksi niiden olisi aktiivisesti edistettävä muutosta yritysten tasolla ja helpotettava siirtymistä työstä toiseen.
As part of the endeavour to build up effective partnerships for employment at local level and to develop active labour market policies, Poland should accelerate the establishment of the new public employment services, with sufficient resources in terms of funding, staff numbers, training and equipment.
Osana pyrkimyksiään tehokkaitten paikallisten työllisyyskumppanuuksien rakentamiseksi ja aktiivisten työvoimapoliittisten toimien kehittämiseksi Puolan olisi vauhditettava uusien julkisten työvoimapalveluiden perustamista ja järjestettävä niille riittävät rahoitus-, henkilöstö-, koulutus- ja laiteresurssit.
It is also important that the reform of the different benefit systems including disability benefits and social assistance continues with a focus on promoting active job search and reintegration.
Lisäksi on tärkeää jatkaa eri etuusjärjestelmien – myös työkyvyttömyysetuuksien ja sosiaaliavustusten – uudistamista, jossa olisi keskityttävä edistämään aktiivista työnhakua ja integroitumista takaisin työmarkkinoille.
Disadvantaged young people deserve particular attention.
Muita heikommassa asemassa olevat nuoret ansaitsevat erityisen huomion.
Efforts to remove obstacles to part-time work would also contribute to sustaining job opportunities for women and older workers.
Osa-aikatyön esteitä poistamalla voitaisiin lisäksi pitää yllä naisten ja iäkkäitten työmahdollisuuksia.
Building on efforts to develop a coherent lifelong learning strategy, it will be important to ensure that the education and training system provides new labour market entrants with the skills needed in a labour market characterised by structural change.
Elinikäistä oppimista koskevaa johdonmukaista strategiaa kehitettäessä on tärkeää varmistaa, että koulutusjärjestelmä tuottaa työmarkkinoille ihmisiä, joilla on rakennemuutosten leimaamilla työmarkkinoilla tarvittavat taidot.
Particular attention will be needed to ensure equal access to education and to improve the efficiency and quality of education.
Erityisesti on varmistettava kaikille yhtäläiset mahdollisuudet päästä koulutukseen ja parannettava koulutuksen tehoa ja laatua.
Greater incentives to invest in training and to facilitate access to training as well as the commitment of the social partners are key requirements for the development of the lifelong learning strategy.
Elinikäisen oppimisen strategian kehittämiseksi tarvitaan tehokkaampia kannustimia, joilla edistetään koulutukseen tehtäviä investointeja ja helpotetaan koulutuksen saatavuutta. Lisäksi on tärkeää, että työmarkkinaosapuolet sitoutuvat asiaan.
The employment rate in Slovenia is slightly below the EU15 average, but is particularly low for older workers.
Slovenian työllisyysaste jää hieman alle EU-15:n keskiarvon. Ikääntyneiden työllisyysaste on erityisen matala.
The unemployment rate is well below the EU average.
Työttömyysaste on selvästi alle EU:n keskiarvon.