natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Community industry’s production increased by 14 % in 2000, declined by 16 percentage points in 2001, declined by a further 4 percentage points in 2002 and increased by 5 percentage points in the IP.
Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi 14 prosenttia vuonna 2000, väheni 16 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 4 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja lisääntyi sitten 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
The sharp increase observed in 2000 was due to the good economic climate, which also translated into a rising capacity utilisation rate that year.
Vuonna 2000 tapahtunut voimakas kasvu johtui suotuisista taloudellisista olosuhteista, mikä johti myös korkeampaan kapasiteetin käyttöasteeseen kyseisenä vuonna.
Production (tonnes)
Tuotanto (tonnia)
Capacity and capacity utilisation rates
Kapasiteetti ja sen käyttöaste
The production capacity decreased in 2000 by around 2 % and stayed at this level in 2001.
Tuotantokapasiteetti väheni vuonna 2000 noin 2 prosenttia ja pysyi tällä tasolla myös vuonna 2001.
In 2002 and the IP, production capacity further decreased by respectively 5 percentage points and 2 percentage points.
Vuonna 2002 tuotantokapasiteetti väheni edelleen 5 prosenttiyksiköllä ja tutkimusajanjaksona aikana 2 prosenttiyksiköllä.
In the IP, production capacity was 9 % lower than in 1999, principally as a result of the mothballing of a facility of a Community producer, effective during the whole IP.
Tuotantokapasiteetti oli tutkimusajanjakson aikana 9 prosenttia pienempi kuin vuonna 1999, mikä johtui pääasiassa erään yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen koko tutkimusajanjakson kestäneestä seisokista.
Capacity utilisation started from a level of 70 % in 1999, before increasing to 81 % in 2000 driven by strong demand, in particular from the electric steel industry.
Kapasiteetin käyttöaste oli 70 prosenttia vuonna 1999, mutta se nousi 81 prosenttiin vuonna 2000, mikä johtui voimakkaasta kysynnästä erityisesti sähköteräksen tuottajien keskuudessa.
In 2001 and 2002, it fell back to a level of 70 % before rising to 76 % in the IP.
Vuosina 2001 ja 2002 kapasiteetin käyttöaste laski takaisin 70 prosenttiin, mistä se nousi 76 prosenttiin tutkimusajanjaksona.
The investigation found that there are several causes at the root of the economic problems facing the above mentioned mothballed facility, amongst which the two most noticeable are: (i) high production costs linked to the price of electricity in this particular country, and (ii) the competition from subsidised imports originating in India.
Tutkimus osoitti, että edellä mainitun seisokissa olleen tuotantolaitoksen taloudelliset ongelmat ovat seurausta monista tekijöistä, joista kaksi tärkeintä ovat seuraavat: i) korkeat tuotantokustannukset, jotka ovat sidoksissa asianomaisen maan sähkönhintaan, ja ii) Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin aiheuttama kilpailutilanne.
Given the difficulty to disentangle one cause from the other, the Commission examined what would have been the trends for capacity and capacity utilisation in 2002 and the IP if this facility had not been mothballed.
Koska näiden tekijöiden vaikutuksia on vaikea erottaa toisistaan, komissio tutki, millä tavoin tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kehittyneet vuonna 2002 ja tutkimusajanjakson aikana, jos kyseistä laitosta ei olisi pidetty pysäytyksissä.
The volume of production was left unchanged in this simulation as other production facilities of this Community producer raised their output in order to fill the gap.
Tässä simulaatiossa tuotantomäärä pidettiin samana, sillä kyseisen yhteisön tuottajan muut tuotantolaitokset lisäsivät tuotantoaan syntyneen aukon täyttämiseksi.
As shown in the table below, if this facility had not been mothballed, both production capacity and capacity utilisation for the Community industry as a whole would have reached in the IP a level very close to that of 1999.
Kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi, yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste olisivat kokonaisuutena katsoen olleet tutkimusajanjaksona erittäin lähellä vuoden 1999 tasoa, ellei kyseistä laitosta olisi laitettu seisokkiin.
Production capacity (tonnes)
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
Production capacity (tonnes) without mothballing
Tuotantokapasiteetti (tonnia) ilman seisokkia
Capacity utilisation without mothballing
Kapasiteetin käyttöaste ilman seisokkia
Stocks
Varastot
During the IP, inventories of finished products represented around 3 % of Community industry’s total production volume.
Valmiiden tuotteiden varastot vastasivat tutkimusajanjaksona noin 3 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantomäärästä.
The level of closing stocks of the Community industry increased globally during the period considered and was around five times higher in the IP compared to 1999.
Yhteisön tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat kokonaisuutena katsoen tarkastelujakson aikana ja olivat tutkimusajanjaksona noin viisinkertaiset vuoteen 1999 verrattuna.
However, the investigation found that the development of inventories is not regarded a particularly relevant indicator of the economic situation of the Community industry, as Community producers generally produce to order and therefore stocks are usually goods awaiting dispatch to customers.
Tutkimus osoitti kuitenkin, että varastojen kehitystä ei pidetä kovin merkittävänä yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta kuvaavana tekijänä, sillä yhteisön tuottajat valmistavat tuotteet yleensä tilauksesta, joten varastossa olevat tavarat odottavat tavallisesti toimitusta asiakkaille.
Closing stock (tonnes)
Loppuvarastot (tonnia)
Sales volume
Myynnin määrä
Sales by the Community industry of its own production on the Community market to unrelated customers declined by 1 % between 1999 and the IP.
Yhteisön tuotannonalan itse tuottamien tuotteiden myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä.
More specifically, they rose sharply by 16 % in 2000, dropped by 17 percentage points in 2001 and by a further 5 percentage points in 2002, before rising again by 5 percentage points in the IP.
Tarkemmin ottaen myynti kasvoi ensin voimakkaasti eli 16 prosenttia vuonna 2000, väheni sitten 17 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja vielä 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
The development of sales volume mirrors closely economic trends in the electric steel industry, which after the boom observed in 2000, suffered a downturn in 2001 and 2002.
Myyntimäärien kehitys heijastelee tarkoin sähköterästä valmistavan tuotannonalan taloudellista kehitystä, jossa oli havaittavissa ensin noususuhdanne vuonna 2000 ja sitten laskusuhdanne vuosina 2001 ja 2002.
EC sales volume to unrelated customers (tonnes)
EY-myynti riippumattomille asiakkaille (tonnia)
After a small initial gain of one percentage point in 2000, the market share held by the Community industry declined substantially until 2002.
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus kasvoi aluksi hieman eli 1 prosenttiyksikön vuonna 2000, minkä jälkeen se pieneni merkittävästi vuoteen 2002 saakka.
The Community industry lost 6,5 percentage points of market share in 2001 and further 2,8 percentage points in 2002, before recovering 1,9 percentage points during the IP.
Yhteisön tuotannonala menetti 6,5 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan vuonna 2001 ja vielä 2,8 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana jälleen kasvoi 1,9 prosenttiyksikköä.
Compared with 1999, the market share held by the Community industry during the IP was 6,3 percentage points lower or 9 % in terms of indices.
Tuotannonalan markkinaosuus oli tutkimusajanjaksona 6,3 prosenttiyksikköä (tai indeksinä ilmaistuna 9 prosenttia) pienempi kuin vuonna 1999.
Market share of Community industry
Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus
Between 1999 and the IP, when Community consumption increased by 9 %, the sales volume of the Community industry on the Community market declined by 1 %.
Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin yhteisön kulutus kasvoi 9 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä yhteisön markkinoilla väheni 1 prosentin.
The Community industry lost 6,3 percentage points of market share, as seen above, whereas subsidised imports gained 3,4 percentage points of market share during the same period.
Kuten edellä esitetystä käy ilmi, yhteisön tuotannonala menetti 6,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, kun taas tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan 3,4 prosenttiyksikköä.
The employment level of the Community industry decreased by around 17 % between 1999 and the IP.
Yhteisön tuotannonalan työntekijöiden määrä väheni noin 17 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä.
The workforce declined by 1 % in 2000 and by 5 percentage points in 2001.
Työntekijämäärä väheni 1 prosentin vuonna 2000 ja 5 prosenttiyksikköä vuonna 2001.
In 2002 and the IP, drops of respectively 9 percentage points and 3 percentage points occurred, principally caused by the mothballing of a facility of a Community producer, and the re-allocation of part of the workforce to more profitable business segments.
Vuonna 2002 työntekijöiden määrä väheni 9 prosenttiyksikköä ja tutkimusajanjaksona 3 prosenttiyksikköä, mikä johtui lähinnä yhden yhteisön tuottajan tuotantolaitoksen seisokista ja siitä, että osa työntekijöistä siirrettiin kannattavampiin tuotantolohkoihin.
Productivity of the Community industry's workforce, measured as output per person employed per year, first increased strongly by 15 % from 1999 to 2000, dropped by 12 percentage points in 2001, increased again by 5 percentage points in 2002 and by a further 11 percentage points during the IP.
Yhteisön tuotannonalan työvoiman tuottavuus työntekijäkohtaisena vuosituotoksena mitattuna kasvoi ensin voimakkaasti eli 15 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000 ja laski sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se kasvoi jälleen 5 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 11 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
At the end of the period considered, productivity was 19 % higher than that observed at the start of the period, which reflects rationalisation efforts undergone by the Community industry in order to stay competitive.
Tarkastelujakson lopussa tuottavuus oli 19 prosenttia korkeampi kuin sen alussa, mikä kuvastaa niitä toiminnan järkiperäistämispyrkimyksiä, joihin yhteisön tuotannonala on ryhtynyt kilpailukykynsä säilyttämiseksi.
As a comparison, average labour productivity growth in the Community economy at large (all economic sectors) was just 1,5 % per year during the same period.
Vertailun vuoksi mainittakoon, että työvoiman tuottavuuden keskimääräinen kasvu yhteisön taloudessa kokonaisuutena katsoen (kaikki toimialat mukaan luettuina) oli samana ajanjaksona vain 1,5 prosenttia vuodessa.
Productivity (tonnes per employee)
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
Between 1999 and the IP, the average wage per employee increased by 13 %.
Vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 13 prosenttia.
This figure is slightly below the rate of increase of the average nominal compensation per employee (14 %) observed during the same period in the Community economy at large (all sectors).
Tämä on hieman vähemmän kuin koko yhteisön taloudessa (kaikki toimialat) samaan aikaan todettavissa ollut keskimääräisen työntekijäkohtaisen nimellispalkan nousu (14 prosenttia).
Annual labour cost per employee (000 EUR)
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)
Sales prices
Myyntihinnat
Unit prices for Community sales to unrelated customers of Community industry’s own production decreased by 6 % between 1999 and 2000, rose by 9 percentage points in 2001, declined by 12 percentage points in 2002, and edged up by 1 percentage point in the IP.
Yhteisön tuotannonalan omaa tuotantoa olevista tuotteistaan etuyhteydettömiltä asiakkailta yhteisössä veloittamat yksikköhinnat laskivat 6 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000, nousivat 9 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja laskivat sitten 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002, minkä jälkeen ne nousivat jälleen hieman eli 1 prosenttiyksikön tutkimusajanjakson aikana.
Altogether, between 1999 and the IP, the fall in unit sales prices amounted to 8 %.
Kokonaisuutena katsoen yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia.
This relatively uneven development is explained by the following.
Tämä suhteellisen epätasainen kehitys on seurausta seuraavassa selostetuista tekijöistä.
Prices are driven by two major forces: the costs of production (‘COP’) and the supply and demand situation on the market.
Hintoihin vaikuttaa kaksi merkittävää osatekijää: tuotantokustannukset ja markkinoiden kysyntä- ja tarjontatilanne.
Whilst unit sales prices decreased by 8 % between 1999 and the IP, unit costs of production increased by 2 %.
Kun yksikkökohtaiset myyntihinnat laskivat vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä 8 prosenttia, tuotannon yksikkökustannukset nousivat samaan aikaan 2 prosenttia.
This relatively flat development of costs hides a jump by 10 percentage points observed in 2001, due to the lagged consequence of the 2000 increase in raw material prices.
Tämä suhteellisen tasainen kustannuskehitys kätkee sisäänsä vuonna 2001 tapahtuneen äkillisen 10 prosenttiyksikön nousun, joka oli viivästynyttä seurausta raaka-ainehintojen noususta vuonna 2000.
The two principal raw materials in the manufacturing of graphite electrode systems, namely petroleum coke and pitch, account for around 34 % of total costs of production.
Grafiittielektrodijärjestelmien valmistuksen kaksi tärkeintä raaka-ainetta, petrolikoksi ja piki, edustavat noin 34 prosenttia tuotannon kokonaiskustannuksista.
Energy, whose price is also very much linked to oil price fluctuations, represents a further 13 % of total production costs.
Energian osuus kokonaistuotantokustannuksista on 13 prosenttia ja myös sen hinta riippuu suuressa määrin öljynhinnan vaihteluista.
Altogether, these three key cost items with a price directly influenced by oil price variations, account for close to 50 % of total costs of production of the like product.
Näiden kolmen keskeisen kustannustekijän, joiden hinta on suoraan riippuvainen öljynhinnan vaihteluista, osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotantokustannuksista on yhteensä lähes 50 prosenttia.
As Community industry’s prices could not match increases in costs of production, because of the price suppression linked to subsidised imports, the Community industry experienced a drop in profitability.
Koska yhteisön tuotannonala ei voinut tuetun tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi korottaa hintojaan tuotantokustannusten nousua vastaavasti, sen kannattavuus heikkeni.
Unit price EC market (EUR/tonne)
Yksikköhinta EY:n markkinoilla (euroa/tonni)
Unit COP (EUR/tonne)
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)
Factors affecting Community prices
Yhteisön hintoihin vaikuttavat tekijät
The investigation showed that subsidised imports were undercutting the depressed average sales price of the Community industry by 6 to 12 % on average in the IP (see recital 86 above).
Tutkimus osoitti, että tuetun tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hintapaineen vaikutuksesta jo alentuneen keskimääräisen myyntihinnan keskimäärin 6–12 prosentilla tutkimusajanjakson aikana (ks. 86 kappale edellä).
However, on a type-by-type basis it was found that in some instances prices offered by the exporting producers concerned were significantly lower than the above, average undercutting of the Community industry’s prices.
Tuotetyypeittäin tehdyssä tarkastelussa kuitenkin todettiin, että tarkastelun kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat hinnat olivat joissakin tapauksissa merkittävästi alempia kuin kyseinen keskimääräinen hinnan alittavuus suhteessa yhteisön tuotannonalan hintoihin.
The combination of this undercutting established on a more individual product type level, together with the growing market share held by subsidised imports certainly affected the domestic prices of the Community industry.
Tämä yksittäisten tuotetyyppien tasolla määritetty hinnan alittavuus yhdessä tuetun tuonnin kasvavan markkinaosuuden kanssa on varmasti vaikuttanut yhteisön tuotannonalan kotimarkkinahintoihin.
Profitability and return on investments
Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto
During the period considered, profitability of sales in the Community of own production to unrelated customers in terms of return on net sales before taxes decreased by 50 % in 2000, by a further 3 percentage points in 2001, by a further 18 percentage points in 2002 and finally recovered by 4 percentage points during the IP.
Tulos, jonka yhteisön tuotannonala sai tarkastelujaksolla omaa tuotantoa olevien tuotteiden myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä, ilmaistuna tässä nettomyynnin tuottona ennen veroja, laski 50 prosenttia vuonna 2000 ja vielä 3 prosenttiyksikköä vuonna 2001 ja 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ennen kuin lopulta kohosi 4 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
Between 1999 and the IP, the decline in profitability amounts to 66 %, i.e. from a range of 12 to 15 % in 1999 to a range of 3 to 6 % in the IP.
Tämä kannattavuuden lasku oli vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välillä yhteensä 66 prosenttia siten, että kannattavuus laski vuonna 1999 todetusta 12–15 prosentista 3–6 prosenttiin tutkimusajanjaksona.
The return on investments (ROI), expressed as the profit in percent of the net book value of investments, broadly followed the above profitability trend over the whole period considered.
Sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoprosenttina sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvosta, noudatti suunnilleen edellä kuvattua kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan.
It declined by 34 % in 2000, by 23 percentage points in 2001, by 26 percentage points in 2002 and by a further 8 percentage points in the IP.
Se laski 34 prosenttia vuonna 2000, 23 prosenttiyksikköä vuonna 2001, 26 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
Compared with the situation prevailing in 1999, ROI had declined by around 90 % in the IP, i.e. from a range of 45 to 55 % in 1999 to a range of 3 to 10 % in the IP.
Vuoden 1999 tilanteeseen verrattuna sijoitetun pääoman tuotto oli tutkimusajanjaksoon mennessä laskenut noin 90 prosenttia eli vuonna 1999 todetusta 45–55 prosentista 3–10 prosenttiin tutkimusajanjakson aikana.
The Commission isolated the impact of the above mothballing (see recital 94 above) on the Community industry’s aggregated profitability during the IP.
Komissio eristi ne vaikutukset, joita edellä mainitulla yhtä tuotantolaitosta koskeneella seisokilla (ks. 94 kappale edellä) oli ollut yhteisön tuotannonalan yhteenlaskettuun kannattavuuteen tutkimusajanjakson aikana.
It was found that the Community industry’s profitability would have been higher by 0,8 percentage points in 2002 and by 0,5 percentage points in the IP, which would not have substantially altered the trend of profitability since 1999.
Tässä yhteydessä todettiin, että yhteisön tuotannonalan kannattavuus olisi ollut 0,8 prosenttiyksikköä parempi vuonna 2002 ja 0,5 prosenttiyksikköä parempi tutkimusajanjakson aikana, mikä ei olisi merkittävästi muuttanut kannattavuuden kehityssuuntaa vuodesta 1999 lukien.
Profitability of EC sales to unrelated (% of net sales)
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
ROI (profit in % of net book value of investments)
Sijoitetun pääoman tuotto (voitto prosentteina sijoitusten nettokirjanpitoarvosta)
Profitability of EC sales to unrelated (% of net sales) without mothballing
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EY-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) ilman seisokkia
Cash flow and ability to raise capital
Kassavirta ja pääoman saanti
The net cash flow from operating activities declined in 2000 by 40 %, recovered by 24 percentage points in 2001, declined again by 12 percentage points in 2002 and declined further by 7 percentage points in the IP.
Varsinaisen toiminnan nettokassavirta väheni 40 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoi sitten 24 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen se väheni jälleen 12 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 7 prosenttiyksikköä tutkimusajanjaksona.
Cash flow was 35 % lower in the IP than at the start of the period considered.
Kassavirta oli tutkimusajanjakson aikana 35 prosenttia pienempi kuin tarkastelujakson alussa.
Cash flow (000 EUR)
Kassavirta (tuhatta euroa)
Both complainant Community producers have been fined by various national and regional competition authorities in the world for price and market fixings in the 1990s.
Kansalliset ja alueelliset kilpailuviranomaiset eri puolilla maailmaa ovat 1990-luvulla määränneet molemmille valituksen tehneille yhteisön tuottajille sakkoja hinnoista ja markkinoista sopimisen vuoksi.
In addition to these penalties, the two complainant Community producers have incurred further charges linked on the one hand to the settlement of class action lawsuits with customers and stockholders in the US and Canada, and on the other hand to the financing of these extraordinary expenses.
Näiden seuraamusten lisäksi näille yhteisön tuottajille on aiheutunut lisäkustannuksia yhdysvaltalaisten ja kanadalaisten asiakkaiden ja osakkeenomistajien nostamien ryhmäkanteiden sovittelusta ja näiden ylimääräisten menojen rahoittamisesta.
As a result, the indebtedness of the two groups has dramatically increased and both their credit ratings and ability to raise capital have deteriorated.
Tämän seurauksena näiden kahden konsernin velkamäärä on kasvanut voimakkaasti ja sekä niiden luottokelpoisuusluokitus että pääoman saantimahdollisuudet ovat heikentyneet.
The practical consequence of this situation is that no distinct assessment, in respect of the ability to raise capital that would be limited to the scope of the sector manufacturing and selling the like product is possible in isolation of the anti-trust background.
Tämä tilanne johtaa käytännössä siihen, että pääoman saantia ei voida arvioida erikseen pelkästään samankaltaista tuotetta valmistavan ja myyvän toimintalohkon osalta ottamatta huomioon kilpailua rajoittavaan toimintaan liittyviä tekijöitä.
However, the evidence gathered above in respect of profitability, ROI and cash flow and below in respect of investments, which are relevant for the sole scope of the like product and for which any effects of this anti-competitive behaviour have been carefully eliminated, may certainly be regarded as an aggravating element, on top of the above, already tight, financial situation.
Edellä esitettyä kannattavuuteen, sijoitetun pääoman tuottoon ja kassavirtaan sekä jäljempänä selostettua investointeihin liittyvää näyttöä, joka koskee pelkästään samankaltaista tuotetta ja josta kyseisen kilpailua rajoittavan toiminnan mahdolliset vaikutukset on huolellisesti poistettu, voidaan kuitenkin ehdottomasti pitää tekijänä, joka heikentää vielä entisestään tätä tuotannonalan jo valmiiksi huonoa taloudellista tilannetta.
The Community industry's annual investments in the product concerned declined by around 50 % between 1999 and the IP.
Yhteisön tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät noin 50 prosenttia vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Specifically, it declined by 27 % in 2000, recovered by 4 percentage points in 2001, declined again by 18 percentage points in 2002 and decreased further by 8 percentage points during the IP.
Tarkemmin ottaen investoinnit vähenivät 27 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoivat 4 prosenttiyksikköä vuonna 2001, minkä jälkeen ne vähenivät jälleen 18 prosenttiyksikköä vuonna 2002 ja vielä 8 prosenttiyksikköä tutkimusajanjakson aikana.
Net investments (000 EUR)
Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)
Magnitude of countervailing margin
Tukimarginaalin merkittävyys