natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Creevin Salmon, Mountcharles, Ireland.
Creevin Salmon, Mountcharles, Irlanti
Marine Harvest Ireland, County Donegal, Ireland.
Marine Harvest Ireland, County Donegal, Irlanti
Importers/processors
Tuojat/jalostajat
Laschinger GmbH, Bischofsmais, Germany.
Laschinger GmbH, Bischofsmais, Saksa
Syndicat National de l'Industrie du Saumon Fumé, Paris Cedex 14, France.
Syndicat National de l'Industrie du Saumon Fumé, Paris Cedex 14, Ranska
Vensy España SA, Malaga, Spain.
Vensy Espana SA, Malaga, Espanja
SIF France, Boulogne sur Mer, France.
SIF France, Boulogne sur Mer, Ranska
Moulin de la Marche, Chateaulin, France.
Moulin de la Marche, Chateaulin, Ranska
Exporters
Viejät
Aalesundfisk AS, Aalesund, Norway.
Aalesundfisk AS, Aalesund, Norja
Marine Harvest Norway AS, Bergen, Norway.
Marine Harvest Norway AS, Bergen, Norja
Cultivos Yadran SA, Renca, Chile.
Cultivos Yadran SA, Renca, Chile
Invertec Pesquara Mar de Chiloe SA, Providencia, Chile.
Invertec Pesquara Mar de Chiloe SA, Providencia, Chile
Marine Harvest Chile SA, Puerto Montt, Chile.
Marine Harvest Chile SA, Puerto Montt, Chile
Pesca Chile SA, Piso 6, Chile.
Pesca Chile SA, Piso 6, Chile
Compañia Pesquera Camanchaca SA, Puerto Montt, Chile.
Compania Pesquera Camanchaca SA, Puerto Montt, Chile
Chilefood Sociedad Anonima, Montalva No 4.800, Chile.
Chilefood Sociedad Anonima, Montalva No 4.800, Chile
Fjord Seafood Chile SA, Puerto Montt, Chile.
Fjord Seafood Chile SA, Puerto Montt, Chile
Pesquera Los Fiordos Ltda, Puerto Montt, Chile.
Pesquera Los Fiordos Ltda, Puerto Montt, Chile
Salmones Pacific Star SA, Santiago, Chile.
Salmones Pacific Star SA, Santiago, Chile
Patagonia Salmon Farming SA, Puerto Montt, Chile.
Patagonia Salmon Farming SA, Puerto Montt, Chile
Salmones Mainstream SA, Puerto Montt, Chile.
Salmones Mainstream SA, Puerto Montt, Chile
Yadran Quellon SA, Santiago, Chile.
Yadran Quellon SA, Santiago, Chile
Salmones Friosur, Puerto Chabuco, Chile.
Salmones Friosur, Puerto Chabuco, Chile
Aguas Claras, Puerto Montt, Chile.
Aguas Claras, Puerto Montt, Chile
Pesquera EICOSAL, Puerto Montt, Chile.
Pesquera EICOSAL, Puerto Montt, Chile
Cultivos Marinos Chiloe, Chiloe Island, Chile.
Cultivos Marinos Chiloe, Chiloe Island, Chile
Patagonia Salmon Farming, Puerto Montt, Chile.
Patagonia Salmon Farming, Puerto Montt, Chile
Salmones Multiexport Ltda, Puerto Montt, Chile.
Salmones Multiexport Ltda, Puerto Montt, Chile
East Salmon P/F, Klaksvik, Faeroe Islands.
East Salmon P/F, Klaksvik, Färsaaret
Faroe Seafood Prime, Torshavn, Faeroe Islands.
Faroe Seafood Prime, Torshavn, Färsaaret
P/F Bakkafrost, Glyvrar, Faeroe Islands.
P/F Bakkafrost, Glyvrar, Färsaaret
Landshandilin P/F, Torshavn, Faeroe Islands.
Landshandilin P/F, Torshavn, Färsaaret
Viking Seafood P/F, Strendur, Faeroe Islands.
Viking Seafood P/F, Strendur, Färsaaret
Salmon Sp/f, Faeroe Islands.
Salmon Sp/f, Färsaaret
PRG Export Limited, Gota, Faeroe Islands.
PRG Export Limited, Gota, Färsaaret
P/F Vestsalmon, Kollafjørdur, Faeroe Islands.
P/F Vestsalmon, Kollafjørdur, Färsaaret
Samherji hf, Akureyri, Iceland.
Samherji hf, Akureyri, Islanti
Norwegian Seafood Federation, Bergen, Norway.
Norwegian Seafood federation, Bergen, Norja
The Faeroe Fish Farming Association, Tórshavn, The Faeroe Islands.
The Faeroe Fish Farming Association, Tórshavn, Färsaaret
Suppliers
Toimittajat
Ewos, West Lothian, United Kingdom.
Ewos, West Lothian, Yhdistynyt kuningaskunta
Havsbrun Ltd, Fuglafjordur, Faeroe Islands.
Havsbrun Ltd, Fuglafjordur, Färsaaret
Landcatch Ltd, Argyll, United Kingdom.
Landcatch Ltd, Argyll, Yhdistynyt kuningaskunta
The product in respect of which the Commission was informed that trends in imports appear to call for safeguard measures is farmed Atlantic salmon, whether or not filleted, fresh, chilled or frozen.
Tuote, jonka tuontisuuntaukset näyttäisivät komissiolle annettujen tietojen mukaan edellyttävän suojatoimenpiteiden toteuttamista, on viljelty merilohi, joka tuodaan tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä ja joka voi olla leikattu fileiksi.
It is considered that to restrict the product concerned to farmed Atlantic salmon would be to define the product concerned too narrowly.
Tarkasteltavana oleva tuote määriteltäisiin liian tiukasti, jos se rajattaisiin koskemaan ainoastaan viljeltyä merilohta.
Based on the physical characteristics of different species of salmon (size, shape, taste etc.), the production process, and the substitutability of all types of farmed salmon from the perspective of the consumer, it is considered that all farmed salmon is a single product.
Eri lohilajien fyysisten ominaisuuksien (koko, muoto, maku jne.) ja tuotantoprosessin perusteella ja sen vuoksi, että kaikentyyppiset viljellyt lohet ovat kuluttajan kannalta korvattavissa keskenään, kaikkia viljeltyjä lohia pidetään yhtenä tuotteena.
Similarly, whilst farmed salmon is sold in different preparations (whole fish gutted, whole fish head-off and gutted, fillets), these different preparations all serve the same end-use and are readily capable of being substituted.
Vaikka viljeltyä lohta myydään erilaisina valmisteina (kokonainen perattu kala, kokonainen perattu kala ilman päätä, fileet), näiden eri valmisteiden käyttötarkoitus on kuitenkin sama ja ne voidaan helposti korvata keskenään.
Some parties argued that frozen salmon is a different product to fresh salmon and should not be considered as part of the product concerned.
Eräät osapuolet väittivät, että jäädytetty lohi on erilainen tuote kuin tuore lohi eikä sitä voitaisi pitää tarkasteltavana olevana tuotteena.
These claims were found to be unsubstantiated.
Nämä väitteet todettiin perusteettomiksi.
Processors use both fresh and frozen farmed salmon and it was found that any differences are minimal.
Jalostajat käyttävät sekä tuoretta että jäädytettyä viljeltyä lohta ja erojen todettiin olevan vähäiset.
Further, both preparations serve the same end-use.
Lisäksi molempien valmisteiden käyttötarkoitus on sama.
Therefore, this argument had to be rejected.
Näin ollen vaatimus oli hylättävä.
Therefore, it is considered that farmed (other than wild) salmon (whether fresh, chilled or frozen) in the different preparations described is a single product.
Sen vuoksi todetaan, että viljellyn (muun kuin luonnonvaraisen) lohen (tuore, jäähdytetty tai jäädytetty) edellä kuvatut eri valmisteet muodostavat yhden tuotteen.
It is currently classified within CN codes ex03021200, ex03031100, ex03031900, ex03032200, ex03041013 and ex03042013.
Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex03021200, ex03031100, ex03031900, ex03032200, ex03041013 ja ex03042013.
LIKE OR DIRECTLY COMPETITIVE PRODUCTS
SAMANKALTAISET TAI SUORAAN KILPAILEVAT TUOTTEET
A preliminary examination has been undertaken to establish whether the product produced by the Community producers (hereinafter referred to as ‘the like product’) is like or directly competitive with the imported product concerned.
Alustava tutkimus on tehty siitä, onko yhteisön tuottajien tuottama tuote, jäljempänä ”samankaltainen tuote”, samankaltainen tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa tai suoraan sen kanssa kilpaileva.
In reaching a preliminary determination, the following preliminary findings in particular were taken into account.
Alustavan määrityksen tekemiseksi otettiin huomioon erityisesti seuraavat alustavat päätelmät:
the imported product and the Community product share the same international classification for tariff purposes at HS code level (six digits).
tuontituotteen ja yhteisön tuotteen kansainvälinen tariffiluokittelu eli kuusinumeroinen HS-koodi on sama.
Furthermore, they share the same or similar physical properties such as taste, size, shape and texture.
Lisäksi niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, koko, muoto ja koostumus, ovat samat tai samankaltaiset.
The domestic product is often marketed as a premium quality product and often enjoys a price premium at the retail level.
Tuotetta myydään kotimaan markkinoilla usein korkealaatuisena tuotteena ja siitä maksetaan vähittäiskaupassa usein hintalisä.
However, ‘likeness’ does not require products to be completely identical, and the minor variations in quality are not sufficient to change the overall finding of likeness between the imported and domestic products;
Samankaltaisuus ei kuitenkaan edellytä, että tuotteet ovat täysin identtisiä, ja laadun vähäiset erot eivät ole riittäviä muuttamaan tuontituotteen ja kotimaisen tuotteen samankaltaisuudesta tehtyä päätelmää;
the imported product and the Community product were sold via similar or identical sales channels, price information was readily available to buyers and the product concerned and the product of the Community producers competed mainly on price;
tuontituotetta ja yhteisön tuotetta myytiin samankaltaisten tai samanlaisten myyntikanavien kautta, hintatietoja oli helposti ostajien saatavilla ja tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön tuottajien tuote kilpailivat pääasiassa hinnalla;
the imported product and the Community product both serve the same or similar end-uses, they were, therefore, alternative or substitute products and were easily interchangeable;
tuontituotteella ja yhteisön tuotteella on kummallakin sama tai samankaltainen käyttötarkoitus ja näin ollen ne olivat vaihtoehtoisia tuotteita ja helposti keskenään korvattavissa;
the imported product and the Community product were both perceived by consumers as alternatives to satisfy a particular want or demand, in this respect the differences identified by certain exporters and importers were simply minor variations.
kuluttajat pitivät tuontituotetta ja yhteisön tuotetta vaihtoehtoina tietyn kysynnän tyydyttämiseksi, joten tältä osin eräiden viejien ja tuojien mainitsemat erot olivat pelkästään vähäisiä vaihteluita.
Therefore, the preliminary conclusion reached is that the imported product and the Community product are ‘like or directly competitive’.
Sen vuoksi alustavan päätelmän mukaan tuontituote ja yhteisön tuote ovat samankaltaisia tai suoraan keskenään kilpailevia.
IMPORTS
TUONTI
Increase in imports
Tuonnin kasvu
A preliminary examination has been undertaken based on data for the period 2000 to 2003, focusing on imports in the most recent period for which data are available, to establish whether the product concerned is imported into the Community in such greatly increased quantities, absolute or relative to total Community production, and/or on such terms or conditions as to cause, or threaten to cause, serious injury to the Community producers.
Vuosien 2000–2003 tietoihin perustuen tehdyssä alustavassa tutkimuksessa keskityttiin tuontitietojen saatavuuden kannalta kaikkein viimeisimpään kauteen sen määrittämiseksi, onko tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön lisääntynyt niin paljon absoluuttisesti mitattuna tai suhteessa yhteisön kokonaistuotantoon ja/tai sellaisin ehdoin, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa yhteisön tuottajille.
One party claimed that the import increase was due to the fact that imports of wild salmon were included in the import data.
Yksi osapuoli väitti, että tuonnin kasvu johtui siitä, että luonnonvaraisen lohen tuonti oli otettu mukaan tuontitietoihin.
Eurostat data does not distinguish between wild and farmed salmon.
Eurostatin tiedoissa ei tehdä eroa luonnonvaraisen ja viljellyn lohen välillä.
However, the analysis focuses on the key developments in the most recent period, and changing the base year to 1999 or 2001 would not change the outcome of that analysis.
Analyysissa keskitytään kuitenkin kaikkein viimeisimmän kauden tärkeimpiin kehityssuuntauksiin, ja analyysin tulos ei muuttuisi, vaikka viitekaudeksi vaihdettaisiin vuodet 1999–2001.
The provisional findings set out below are thus based on the data from 2000 to 2003.
Jäljempänä esitettävät alustavat päätelmät perustuvat sen vuoksi vuosia 2000–2003 koskeviin tietoihin.
Volume of imports
Tuonnin määrä
Source: Import figures provided by Eurostat.
Lähde: Tuontiluvut on saatu Eurostatilta.
Community production calculated from government data for Ireland and the United Kingdom and industry data for France and Latvia.
Yhteisön tuotanto on laskettu Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan julkista taloutta koskevien tietojen perusteella ja Ranskan ja Latvian tuotannonalaa koskevien tietojen perusteella.
Imports (t)
Tuonti
Year-on-year increase
Vuotuinen kasvu
Total Community production (tonnes)
Yhteisön kokonaistuotanto
Imports/production (t)
Tuonti/Tuotanto
Imports increased from 372789 tonnes in 2000 to 455948 tonnes in 2003, an increase of 22 %.
Tuonti oli 372789 tonnia vuonna 2000 ja se kasvoi 455948 tonniin vuonna 2003 eli 22 prosenttia.
Between 2002 and 2003, imports increased by 15 %.
Vuosina 2002–2003 vienti kasvoi 15 prosenttia.
Relative to Community production, imports fell from 254 % in 2000 to 235 % in 2001, but have since increased again to 252 % in 2003.
Suhteessa yhteisön tuotantoon tuonti väheni 254 prosentista vuonna 2000 235 prosenttiin vuonna 2001, mutta kasvoi jälleen 252 prosenttiin vuonna 2003.
Quarterly figures for the years 2002 and 2003 show that in 2003 quarterly imports were higher than in the same quarter in 2002, and that the highest increases (up to 20,8 %) occurred in the second half of 2003.
Vuosia 2002 ja 2003 koskevien tietojen mukaan neljännesvuosituonti oli vuonna 2003 suurempi kuin vastaavana neljännesvuotena vuonna 2002 ja lisäys oli korkeimmillaan (jopa 20,8 prosenttia) vuoden 2003 jälkipuoliskolla.
Volume (t)
Määrä (tonnia)
Based on the import data for the period from 2000 to 2003, it is concluded on a preliminary basis that that there is a recent, sudden, sharp and significant increase in imports, both absolute and relative to production.
Vuosia 2000–2003 koskevien tuontitietojen perusteella päätellään alustavasti, että tuonti on viime aikoina kasvanut nopeasti, jyrkästi ja merkittävissä määrin sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon.
Prices of imports
Tuontihinnat
The conditions under which imports have been made have also been considered by reference to Eurostat data.
Edellytykset, joilla tuonti on tapahtunut, on myös otettu huomioon Eurostatin tietojen mukaisesti.
While the data includes a small quantity of wild salmon, this is considered to have had no appreciable effect on prices.
Vaikka tietoihin sisältyy jonkin verran luonnonvaraista lohta, sillä ei katsota olevan tuntuvaa vaikutusta hintoihin.
The proposed termination of the AD and CVD measures against imports from Norway was then announced in December 2002 and those measures were terminated in May 2003.
Norjan tuontiin sovellettavat polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteet ehdotettiin poistettaviksi joulukuussa 2002, ja näiden toimenpiteiden soveltaminen lopetettiin toukokuussa 2003.
Import prices during 2002 and the first half of 2003 fell partly due to violation of, or voluntary withdrawal from, the MIP by some Norwegian exporters.
Tuontihinnat alenivat vuonna 2002 ja vuoden 2003 ensimmäisellä vuosipuoliskolla osittain siitä johtuen, että eräät norjalaiset viejät eivät noudattaneet vähimmäistuontihinnan osalta antamiaan sitoumuksia tai että ne lakkasivat vapaaehtoisesti soveltamasta vähimmäistuontihintaa.
Import prices fell by 28,5 % between 2000 and 2003.
Tuontihinnat laskivat 28,5 prosenttia vuosina 2000–2003.
This is considered to be outwith the normal price fluctuation on the market because of the extent of the decrease in absolute terms, and because exporting producers were not earning supernormal profits in the year 2000 and the cost of production has not materially decreased between 2000 and 2003.
Tämän katsotaan olevan tavanomaista markkinoiden hinnanvaihtelua suurempi absoluuttisesti mitatun alenemisen suuruuden vuoksi ja koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet tavanomaista suurempia voittoja vuonna 2000 ja tuotantokustannukset eivät alentuneet merkittävästi vuosina 2000–2003.
Source: Eurostat.
Lähde: Eurostat.
Import price
Tuontihinta
Whilst wholly reliable Eurostat data is not yet available for Q1 2004, currently available information indicates that prices increased to average around EUR 2,53/kg in Q1 2004.
Täysin luotettavia Eurostatin tietoja ei vielä ole saatavilla vuoden 2004 ensimmäisestä vuosineljänneksestä, mutta tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen mukaan hinnat ovat nousseet keskimäärin noin 2,53 euroon/kg vuoden 2004 ensimmäisenä vuosineljänneksenä.
This is slightly below their average in 2003, and, the latest information available indicates that prices are again following a downward trend and are very low.
Tämä on hiukan vuoden 2003 keskiarvoa alhaisempi, ja viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen mukaan hinnat ovat jälleen alenemassa ja ovat nyt hyvin alhaiset.
While some claim that there will be price increases in the coming months, this was not substantiated and the current very low prices are indeed confirmed by industry sources in exporting countries.
Vaikka eräiden väitteiden mukaan hinnat nousevat lähikuukausina, tätä ei ole perusteltu, ja viejämaiden tuotannonalat ovatkin vahvistaneet, että hinnat ovat nykyisin erittäin alhaiset.
Market share of imports
Tuonnin markkinaosuus
The market share of imports fell from 73,5 % in 2000 to 71,9 % in 2001, and remained stable at about this level in 2002 (72 %).
Tuonnin markkinaosuus oli 73,5 prosenttia vuonna 2000 ja se aleni 71,9 prosenttiin vuonna 2001 ja pysyi suurin piirtein tällä tasolla vuonna 2002 (72 prosenttia).
In 2003, imports increased their market share from 72,0 % in 2002 to 75,0 %, an increase of 3,0 percentage points and their highest level in the period considered.
Vuonna 2003 tuonnin markkinaosuus kasvoi 75 prosenttiin eli kolme prosenttiyksikköä vuoteen 2002 verrattuna ja tämä oli suurin tarkastelujaksolla todettu osuus.
DEFINITION OF THE COMMUNITY PRODUCERS
YHTEISÖN TUOTTAJIEN MÄÄRITELMÄ
Almost all production of the product concerned in the Community was made in Scotland and Ireland, although there are also two producers in France and at least one in Latvia.
Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotettiin yhteisössä lähes yksinomaan Skotlannissa ja Irlannissa, joskin myös Ranskassa toimii kaksi tuottajaa ja Latviassa ainakin yksi.
In the year 2003, total Community production of the product concerned was 180593 tonnes, of which the producers which cooperated fully in the provisional stage of the investigation accounted for 85231 tonnes, equivalent to 47 % of the total Community production.
Vuonna 2003 tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotanto yhteisössä oli 180593 tonnia, josta tutkimuksen alustavassa vaiheessa yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli 85231 tonnia eli 47 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta.
They therefore represent a major proportion of total Community production within the meaning of Article 5(3)(c) of Regulation (EC) No 3285/94 and Article 15(1) of Regulation (EC) No 519/94.
Niiden tuotanto muodostaa näin ollen pääosan yhteisön kokonaistuotannosta asetuksen (EY) N:o 3285/94 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) 519/94 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
They are accordingly considered as the Community producers for the purposes of the provisional determinations.
Sen vuoksi niitä pidetään yhteisön tuottajina alustavassa tutkimuksessa.
UNFORESEEN DEVELOPMENTS
ENNAKOIMATTOMAT KEHITYSSUUNTAUKSET
Towards the end of 2002, Norwegian forecasts of their overall salmon production in 2003 were around 446000 tonnes.
Vuoden 2002 lopulla Norjassa ennakoitiin lohen kokonaistuotannon olevan noin 446000 tonnia vuonna 2003.
By February 2003, Kontali Analyse (an industry information provider) was forecasting harvesting of 475000 tonnes.
Helmikuussa 2003 Kontali Analyse (tuotannonalan määrityksiä tekevä järjestö) ennusti, että lohta nostetaan 475000 tonnia.
This was 30000 tonnes higher than Norwegian production in 2002, but it was expected that most of this increase would be directed to emerging markets such as Russia and Poland and to markets in the Far East such as Japan, Hong Kong, Taiwan and China.
Tämä oli 30000 tonnia enemmän kuin Norjan tuotanto vuonna 2002, mutta suurimman osan tästä lisäyksestä odotettiin suuntautuvan Venäjän ja Puolan kaltaisille kehittyville markkinoille sekä Kaukoitään (Japaniin, Hongkongiin, Taiwaniin ja Kiinaan).
Growth in the Far East had been negative since 2000, but, Norway expected to reverse this decline in 2003 by opening up the Chinese market.
Kaukoitään suuntautuva vienti on vähentynyt vuodesta 2000 lähtien, mutta Norja aikoi kääntää suuntauksen nousuun vuonna 2003 avaamalla markkinoita Kiinassa.
In fact, actual Norwegian production in 2003 was 509000 (around 63000 tonnes higher than had been forecast by the Norwegian Government), and harvesting was 6 % higher than Kontali’s harvesting forecast.
Norjan tosiasiallinen tuotanto oli itse asiassa 509000 tonnia vuonna 2003 (noin 63000 tonnia suurempi kuin Norjan hallituksen ennuste) ja lohta nostettiin kuusi prosenttia Kontali Analysen ennusteita enemmän.
Production was also 64000 tonnes (or 14 %) higher than Norwegian production in 2002.
Myös tuotanto oli 64000 tonnia (eli 14 prosenttia) suurempi kuin Norjan tuotanto vuonna 2002.
At the same time, far from reversing the decline in sales in the Far East, the rate of decline actually accelerated to -6,0 %.
Samanaikaisesti Kaukoidän myynnin väheneminen ei suinkaan pysähtynyt, vaan pikemminkin jyrkkeni (-6,0 prosenttiin).
In addition, growth in emerging markets also declined — from 47 % to 32 % in the case of Russia, and from 50 % to 30 % in the case of European countries outwith the Community.
Lisäksi myös kasvu kehittyvillä markkinoilla aleni 47 prosentista 32 prosenttiin Venäjällä ja 50 prosentista 30 prosenttiin yhteisön ulkopuolisissa Euroopan maissa.
Indeed, overall global consumption grew by only 6 % compared to 9 % in 2002 and 14 % in 2001.
Kokonaiskulutus lisääntyi ainoastaan kuusi prosenttia, kun kasvu oli yhdeksän prosenttia vuonna 2002 ja 14 prosenttia vuonna 2001.
This, as it turned out, erroneous forecast of production, combined with the development of world consumption, was unforeseen.
Tätä virheelliseksi osoittautunutta tuotantoennustetta ja maailmanlaajuisen kokonaiskulutuksen vähenemistä ei ollut ennakoitu.
In consequence, Norway experienced a serious problem of overproduction, a problem which it appeared to recognise.
Sen vuoksi Norjassa syntyi vakava ylituotanto-ongelma, jonka se näyttää tunnustaneen.
Indeed, in August 2003, in an effort to remove excess product from the market, certain Norwegian producers considered freezing 30000 tonnes of farmed salmon.
Eräät norjalaiset tuottajat harkitsivat elokuussa 2003 pakastavansa 30000 tonnia viljeltyä lohta ylituotannon poistamiseksi markkinoilta.
However, this idea was later abandoned and the market continued to be oversupplied.
Ajatuksesta kuitenkin luovuttiin myöhemmin, joten liikatarjonta markkinoilla jatkui.
In addition, in December 2002 the Commission had announced its proposal to terminate anti-dumping and anti-subsidy measures against Norway.
Lisäksi komissio ehdotti joulukuussa 2002, ettei polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteitä enää sovellettaisi Norjan tuontiin.
These were subsequently terminated in May 2003.
Niiden soveltaminen lakkautettiin toukokuussa 2003.
The measures had in large part taken the form of MIPs, which in effect guaranteed a minimum price for exporting producers.
Toimenpiteet olivat suurelta osin vähimmäistuontihintoja, joilla tosiasiallisesti taattiin vähimmäishinta vientiä harjoittaville tuottajille.
When the proposed withdrawal of the measures was announced, many Norwegian exporting producers either voluntarily gave up their undertakings or simply ceased to observe them.
Kun toimenpiteiden lakkauttamista ehdotettiin, monet norjalaisista vientiä harjoittavista tuottajista joko vapaaehtoisesti luopuivat sitoumuksistaan tai yksinkertaisesti lakkasivat noudattamasta niitä.
Norwegian salmon producers as a whole are heavily indebted to the Norwegian banks.
Norjalaisilla lohentuottajilla on kokonaisuudessaan suuret velat norjalaisille pankeille.
As prices slid, and in the absence of MIPs, the banks lending to Norwegian producers began to take steps to reduce their exposure by demanding repayment.
Kun hinnat alenivat ja vähimmäistuontihintoja ei sovellettu, norjalaisille tuottajille lainoja myöntävät pankit toteuttivat toimenpiteitä riskiensä lieventämiseksi ja vaativat lainojen takaisinmaksua.