natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Owing to the challenges facing Finland’s economy and public finances in the coming years and decades, legislation concerning welfare services must pay greater attention to the following principles of better regulation as outlined in the Better Regulation Programme:
Suomen kansantalouden ja julkisen talouden lähivuosien ja vuosikymmenien haasteiden vuoksi on aikaisempaa enemmän hyvinvointipalveluita koskevassa lainsäädännössä kiinnitettävä huomiota seuraavien paremman sääntelyn toimintaohjelman mukaisten paremman sääntelyn periaatteiden toteuttamiseen:
In addition to suffering from low growth, the Finnish economy is also undergoing structural change.
Suomen kansantaloudessa on matalasuhdanteen rinnalla tapahtumassa rakennemuutos.
The Finnish economy is still smaller than in 2007, when measured with GDP per capita at comparable prices.
Suomen kansantalous on edelleen pienempi kuin vuonna 2007, kun kansantalouden kokoa mitataan bruttokansantuotteella asukasta kohden vertailukelpoisin hinnoin.
The Finnish economy is still smaller than in 2007.
Suomen kansantalous on yhä pienempi kuin vuonna 2007.
Finland’s greenhouse gas emissions are characterised by major annual variations (Figure 6) influenced by issues including economic trends, weather conditions and availability of hydropower in the Nordic electricity market.
Suomen kasvihuonekaasupäästöille on ominaista suuri vuotuinen vaihtelu (kuvio 6), johon vaikuttavat muun muassa talouden suhdanteet, sääolot ja vesivoiman saatavuus pohjoismaisilla sähkömarkkinoilla.
Energy production accounts for around 80% of Finland’s greenhouse gas emissions.
Suomen kasvihuonekaasupäästöistä noin 80 prosenttia syntyy energiantuotannossa.
Finland's greenhouse gas emissions
Suomen kasvihuonekaasupäästöt
Finland's greenhouse gas emissions 15
Suomen kasvihuonekaasupäästöt 15
Finland's greenhouse gas emissions by sector in 2006.
Suomen kasvihuonekaasupäästöt sektoreittain vuonna 2006.
In this respect, Finland's performance is no more than fair and is weakening rather than going in the positive direction.
Suomen kehitys on tässä suhteessa korkeintaan tyydyttävä ja pikemminkin heikentymässä kuin kääntymässä myöntei- sempään suuntaan.
Human rights are the starting point of the Finnish development policy.
Suomen kehityspolitiikan lähtökohta on ihmisoikeusperustaisuus.
In Finland’s spending limits system automatic stabilisers have been allowed to act and balance cyclic effects.
Suomen kehysjärjestelmässä automaattiset vakauttajat ovat saaneet toimia ja tasoittaa suhdanteiden vaikutusta.
In Finland’s system a practical approach has been taken in determining what is covered by the spending limits.
Suomen kehysjärjestelmässä kehysten kattavuuden määrittelyn lähtökohta on ollut käytännöllinen.
In addition to the IMF, the OECD also drew attention to the narrow scope of Finland’s spending limits in its 2010 country report.
Suomen kehysten kapeaan kattavuuteen on Kansainvälisen valuuttarahaston lisäksi kiinnittänyt huomiota myös OECD vuoden 2010 Suomea koskevassa maaraportissaan.
Finland has set a structural balance of at least -0.5 per cent of the gross domestic product as its MTO
Suomen keskipitkän aikavälin tavoite on saavuttaa vähintään –0,5 prosentin rakenteellinen jäämä suhteessa bruttokansantuotteeseen
Finland’s MTO is to achieve a structural balance of -0.5% in ratio to GDP at a minimum.
Suomen keskipitkän aikavälin tavoite on saavuttaa vähintään –0,5 prosentin suuruinen rakenteellinen jäämä.
Finland’s sustainability gap has decreased as a result of positive development
Suomen kestävyysvaje pienentynyt suotuisan kehityksen ansiosta
The increase in Finland’s sustainability gap is regarded as considerably high at 1.8 percentage points.
Suomen kestävyysvajeen syveneminen on arvion mukaan huomattavan suuri, 1,8 prosenttiyksikköä.
Based on the stability programme submitted by Finland to the Commission in spring 2016 and the Commission’s spring forecast, the Commission states in its report that Finland exceeded the 60 per cent debt limit in 2015.
Suomen keväällä 2016 komissiolle toimittaman vakausohjelman ja komission kevätennusteen perusteella komissio katsoi raportissaan, että Suomi ylitti 60 prosentin velkakriteerin vuonna 2015.
Strengths of Finland's competitors: tendency of investments to concentrate, internationalism and broad industrial base
Suomen kilpailijamaiden vahvuudet: investointien taipumus keskittyä, kansainvälisyys ja monipuolinen elinkeinorakenne
The implementation of Finland's purchasing of emission units for the Kyoto commitment period is based on cooperation among four actors: the Ministry of Employment and the Economy, the Ministry for Foreign Affairs, the Ministry of the Environment and the Finnish Environment Institute.
Suomen Kioton velvoitekaudelle tähtäävä joustomekanismihankinnan toteutus perustuu neljän toimijan, työ- ja elinkeinoministeriön, ulkoasianmi- nisteriön, ympäristöministeriön ja Suomen ympäristökeskuksen, yhteistyöhön.
However, there is a risk that Finland will be in breach of the objective concerning general government structural deficit laid down in the preventive arm of the pact.
Suomen kohdalla on kuitenkin riski sopimuksen ennaltaehkäisevään osaan liittyvän julkisen talouden rakenteellisen jäämän tavoitteen rikkomisesta.
In Finland, a prolonged downturn seems to have led to a situation where the deficit, as calculated on this basis, is of structural nature.
Suomen kohdalla pitkittynyt taantuma näyttää johtaneen tilanteeseen jossa alijäämä on tämän laskentatavan mukaan rakenteellista.
In Finland’s case, flexibility of the rules and the permitted deviations from the requirements are leading to a situation where compliance with the preventive arm has not provided an adequate safety margin for the criteria of the corrective arm, as Finland's general government debt-to-GDP ratio has exceeded the permitted 60 per cent limit.
Suomen kohdalla sääntöjen joustavuus ja sääntöjen vaatimuksista sallittava poikkeaminen on johtamassa tilanteeseen, jossa ennalta ehkäisevän osion noudattaminen ei ole taannut riittävää turvamarginaalia korjaavan osion kriteereihin, sillä Suomen julkisyhteisöjen velkasuhde on kasvanut yli sallitun 60 prosentin.
In Finland’s case, flexibility of the rules and the permitted deviations from them are leading to a situation where compliance with the preventive arm has not provided an adequate safety margin for the criteria of the corrective arm.
Suomen kohdalla sääntöjen joustavuus ja sääntöjen vaatimuksista sallittava poikkeaminen on siten johtamassa tilanteeseen, jossa ennalta ehkäisevän osion noudattaminen ei ole taannut riittävää turvamarginaalia korjaavan osion kriteereihin.
The rise in Finland’s risk premium reflects investors’ generally increasing caution towards government borrowers more than a change in Finland’s risk position on the market.
Suomen kohtaama riskipreemion nousu kuvaa nyt paremminkin sijoittajien yleisesti lisääntyvää varovaisuutta valtiolainanotta- jia kohtaan kuin Suomen riskiaseman muutosta markkinoilla.
Finland's gross domestic product has contracted for three consecutive years since 2012.
Suomen kokonaistuotanto on supistunut kolme vuotta peräkkäin vuodesta 2012 lähtien.
Finland’s loan commitment to Greece is 1.5 billion euros, of which 515 has been disbursed.
Suomen Kreikalle myöntämä lainasitoumus on 1,5 miljardia euroa, josta Kreikka on nostanut 515 miljoonaa euroa.
In the light of the current practice, the Finnish local government sector has a poor capacity to contribute towards the long-term sustainability of general government finances on the whole.
Suomen kuntasektorilla on nykykäytäntöjen valossa heikko valmius myötävaikuttaa koko julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.
In the light of the current practice, when compared internationally, the Finnish local government sector has a poor capacity to contribute towards the long-term sustainability of general government finances on the whole.
Suomen kuntasektorilla on nykykäytäntöjen valossa kansainvälisesti verrattuna heikko valmius myötävaikuttaa koko julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.
In the light of the current practice, when compared with other countries, the Finnish local government sector has a poor capacity to contribute towards the long-term sustainability of general government finances on the whole.
Suomen kuntasektorilla on nykykäytäntöjen valossa kansainvälisesti verrattuna heikko valmius myötävaikuttaa koko julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen.
According to Finland’s Cyber Security Strategy, the term ‘cyber domain’ or ‘cyber environment’ is an internationally applied term which means ‘an electronic information (data) processing domain comprising of one or several information technology infrastructures’.
Suomen kyberturvallisuusstrategian mukaan käsite kyber­ toimintaympäristö on vakiintunut kansainvälisesti tarkoittamaan "sähköisessä muodossa olevan tiedon käsittelyyn tarkoitettua keskinäisriippuvaista ja moninaista ympäristöä".
In previous parliamentary terms, Government Programmes have focused on central government finances and the issues affecting general government finances as a whole have not been discussed in the document.
Suomen kyberturvallisuusstrategian mukaan käsite kyber­ toimintaympäristö on vakiintunut kansainvälisesti tarkoittamaan "sähköisessä muodossa olevan tiedon käsittelyyn tarkoitettua keskinäisriippuvaista ja moninaista ympäristöä".
Unlike the Government Programmes laid out in the two previous parliamentary terms, the programme of Prime Minister Juha Sip- ilä’s Government does not state that the Government aims for faster than predicted growth.
Suomen kyberturvallisuusstrategian mukaan käsite kyber­ toimintaympäristö on vakiintunut kansainvälisesti tarkoittamaan "sähköisessä muodossa olevan tiedon käsittelyyn tarkoitettua keskinäisriippuvaista ja moninaista ympäristöä".
Finland’s loan commitments
Suomen lainasitoumukset
Finnish legislation does not contain specific objectives concerning national preparedness for emergencies in electrical supply and emergency planning.
Suomen lainsäädännössä ei ole asetettu erityisiä tavoitteita kansalliselle sähköhuollon valmiudelle ja korjausvalmiudelle.
According to European comparisons, traffic safety in Finland is at average level.
Suomen liikenneturvallisuuden tilaa on pidetty eurooppalaisessa vertailussa vain keskitasoisena.
Finland's accession to the European Union changed agricultural price relations so that it was no longer profitable to raise crops on poor farmland.
Suomen liittyminen Euroopan Unioniin muutti maatalouden hintasuhteita siten, että heikkotuottoisia peltomaita ei enää kannattaisi viljellä.
Where applicable, the Finnish Corporate Governance Code is used as a model for the governance of and reporting by unlisted state-owned companies.
Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia käytetään soveltuvin osin mallina myös listaamattomien valtio-omisteisten yhtiöiden hallinnossa ja raportoinnissa.
Finland’s credit prospects remain steady compared with other borrowers on the euro market.
Suomen luottonäkymät ovatkin vakaat suhteessa euromarkkinoihin ja muihin velanottajiin.
Finland’s starting point is to use the Kyoto project-based mechanisms mainly to supplement and secure the cost-efficient implementation of the emissions reduction action taken by the non-EU ETS sectors.
Suomen lähtökohtana on, että Kioton hankemekanismeja käytetään lähinnä täydentämään ja varmistamaan päästökaupan ulkopuolisten sektoreiden omien vähennystoimien toimeenpano kustannustehokkaalla tavalla.
The structure of the Finnish agricultural subsidies administration is highly exceptional.
Suomen maatalouden tukihallinto on rakenteeltaan hyvin poikkeuksellinen.
In Finland’s agricultural policy, efficiency of the subsidies administration has become a secondary objective.
Suomen maatalouspolitiikan tavoitteissa tukihallinnon tehokkuus on jäänyt toissijaiseksi tavoitteeksi.
Finland’s reputation for strict economic discipline strengthens our position as borrowers on international capital markets.
Suomen maine tiukkana taloudenpitäjänä vahvistaa asemaamme lainaajana kansainvälisillä pääomamarkkinoilla.
Unlike in Finland, the forecasts produced by the ministry are also endorsed by an independent external body.
Suomen mallista poiketen myös Ruotsissa ulkopuolinen riippumaton taho vahvistaa valtiovarainministeriön laatimat ennusteet.
Marketing Finland as investment location
Suomen markkinointi investointikohteena
Those responsible for Finland's procurements can at most inform Finnish enterprises about potential customers implementing mechanism-based projects, but the actual selection of technology for a particular project is independent of Finland's procurements.
Suomen mekanis- mihankinnoista vastaavat voivat enintään informoida suomalaisia yrityksiä toteutettavista mekanismihankkeista potentiaalisina asiakkuuksina, mutta itse teknologian valikoituminen tiettyyn projektiin on riippumaton Suomen mekanismihankinnoista.
Finland's purchasing objectives are broad and risk management allows administration to achieve the most economical ways of producing emission units in relation to objectives.
Suomen mekanis- mihankintatavoitteet ovat monipuoliset ja mekanismihankinnan riskienhallinta mahdollistaa hallintoa saavuttamaan tavoitteisiinsa nähden edullisimmat päästöyksikkötuotantovaihtoehdot.
The framework for planning Finnish procurement policy has functioned fairly well.
Suomen mekanismihankinnan linjausten suunnittelun puitteet ovat olleet melko toimivia.
Finland's purchasing of emission units is also meant to produce "other benefits" besides emission units.
Suomen mekanismihankintojen suunnitellaan tuottavan myös "muita hyötyjä" päästöyksikköjen lisäksi.
Expenditure in Finland will increase more slowly than the benchmark.
Suomen menot kasvavat sääntöä hitaammin.
Finland is less known and less internationalised and has a stagnant economy, which make it less attractive as an investment location
Suomen muita huonompi tunnettuus, takamatka kansainvälisyydessä ja heikko taloustilanne haittaavat investointeja
Compared with other countries, the current Finnish system provides municipalities with exceptionally wide freedom to accumulate deficits and debts.
Suomen nykyinen järjestelmä antaa kunnille kansainvälisesti verrattuna poikkeuksellisen laajat vapaudet alijäämän ja velkaantumisen osalta.
Finland must find a new strategy for economic growth.
Suomen on löydettävä uusi talouskasvun strategia.
These are the main strengths and weaknesses of Finland as an investment environment:
Suomen on tärkeää säilyttää nämä investointiympäristön hyvät puolet ja parantaa näitä huonoja puolia:
It is important for Finland to recognise the role of intangible assets
Suomen on tärkeää tunnistaa aineettoman pääoman merkitys
Negative attitudes towards marketing and weak marketing skills are a problem for Finland (see Chapter 4.2).
Suomen ongelmana on markkinoinnin heikko arvostus ja osaaminen (ks. luku 4.2).
Inability of companies to accept reforms and to create novel business has been one of the problems facing Finland.
Suomen ongelmana on ollut yritysten kyky uusiutua ja luoda uudenlaista liiketoimintaa.
Finland cannot solve its problems if its economy remains stagnant
Suomen ongelmat eivät ratkea ilman talouskasvua
I utvecklandet av statsrådets styrningssysT- he strengths of Finland’s competence development and RDI system include the growing number of international patents and the increase in the exports of high-knowledge services as well as the amount of competencies and other human capital in the national economy.
Suomen osaamisen kehittämisen ja TKI-järjestelmän vahvuuksia ovat kasvava kansainvälisten patenttien määrä ja korkean osaamisen palveluiden viennin kasvu sekä kansantalouden osaamisen ja muun inhimillisen pääoman määrä.
Documents particularly worthy of a mention as regards Finland are OECD 2012 and OECD 2010a and 2010b as well as OECD 2010 concerning tax subsidies.
Suomen osalta erityisesti on mainittava OECD 2012 ja OECD 2010a ja 2010b sekä verotukia koskeva OECD 2010.
The legally binding target for Finland in non-ETS sectors is to achieve a 16% reduction in emissions from the 2005 level and to increase the share of renewable energy to 38% of final energy consumption.
Suomen osalta oikeudellisesti sitovat tavoitteet ovat 16 prosentin vähennys vuoden 2005 päästöistä ei-päästö- kauppasektorilla sekä uusiutuvan energian osuuden nostaminen 38 prosenttiin energian loppukulutuksesta.
It should be noted that social security funds are part of general government in Finland and that, until now, the employment pension funds have kept them in surplus.
Suomen osalta on huomioitava, että julkisyhteisöihin kuuluvat myös sosiaaliturvarahastot, jotka ovat olleet toistaiseksi ylijäämäisiä työeläkerahastojen vaikutuksesta.
In Finland’s case one can justifiably expect that consumers’ caution and the savings rate in relation to disposable income will rise.
Suomen osalta voidaan perustellusti arvioida, että kuluttajien varovaisuus ja säästämisaste (säästön suhde käytettävissä olevaan tuloon) tulevat nousemaan.
Among carbon funds producing emission units for the Kyoto period, Finland's shares in the EBRD's Multilateral Carbon Credit Fund (MCCF) and the Asia Pacific Carbon Fund (APCF) are more flexible than in other funds when it comes to decision-making.
Suomen osaomistamista Kioton kaudelle päästöyksikköjä tuottavista hiilirahastoista Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin rahasto (MCCF)ja Aasian kehityspankin rahasto (APCF)ovat päätöksenteon kannalta joustavampia kuin muut rahastot.
Finland’s contributions are made up of: liabilities of EUR 593 million via the EFSF, bilateral loans of EUR 1,612 million, and an IMF guarantee of EUR 380 million for the euro area.
Suomen osuudet muodostuvat seuraavista: ERVV:n kautta tulevat vastuut 593 miljoonaa euroa, kahdenväliset lainat 1 612 miljoonaa euroa ja IMF:n euroaluetta koskeva takaus 380 miljoonaa euroa.
Finland’s share
Suomen osuus
Finland’s share of the financing to the EDF is around €66 million per year or 1.51% of the total financing to the EDF (HE 92/2014).
Suomen osuus EKR:n rahoituksesta on noin 66 miljoonaa euroa per vuosi eli 1,51% rahaston kokonaisrahoituksesta (HE 92/2014).
Finland’s share of guarantees will thus be 11.2 billion euros and its share of capital payments 1.4 billion euros providing all the participating member states make commitments.
Suomen osuus takauksista on siis 11,2 miljardia euroa ja maksettavasta pääomasta 1,4 miljardia euroa edellyttäen, että kaikki osallistuvat jäsenvaltiot antavat sitoumukset.
According to Bank of Finland estimates, it would also be important to adhere to the decision to split adjustment measures in half into tax increases and spending cuts for the sake of consistency and predictability.
Suomen Pankin arvioiden mukaan myös sopeutuksen jakamisesta puoliksi veronkiristykseen ja puoliksi menojen alentamiseen olisi johdonmukaisuuden ja ennustettavuuden kannalta tärkeää pitää kiinni.
In December 2008 it forecast a contraction of 0.5 per cent in 2009.
Suomen Pankin joulukuun 2008 ennuste vuodelle 2009 oli -0,5 prosenttia.
Reports on liabilities related to the euro system that are generated via the Bank of Finland are not connected to the direct liabilities of the Government.
Suomen Pankin kautta muodostuvista, eurojärjestelmään liittyvistä vastuista raportoidaan irrallaan valtion suorista vastuista.
According to an estimate provided by the Bank of Finland in conjunction with the summer 2012 economic outlook bulletin, these measures will temporarily weaken central government finances by around 0.1%.
Suomen Pankin kesän 2012 ennusteen yhteydessä esittämän arvion mukaan nämä toimet heikentävät valtiontaloutta tilapäisesti noin 0,1 prosenttia.
The Bank of Finland estimate of the pace of productivity growth for the Finnish economy as a whole is 1.5%, which is close to the ETLA baseline scenario where private-sector productivity grows at an annual rate of 1.75% and there is no increase in public-sector productivity.
Suomen Pankin oletus koko kansantalouden tuottavuuden kasvusta on 1,5 prosenttia, mikä on lähellä ETLAn perusvaihtoeh- toa, jossa yksityisen sektorin tuottavuus kasvaa 1,75 prosenttia vuodessa ja julkisen sektorin tuottavuus ei kasva.
Bank of Finland
Suomen Pankista
Bank of Finland,
Suomen Pankista
Bank of Finland 2010.
Suomen Pankki 2010.
The Bank of Finland and the Ministry of Finance were considerably slower in revising their forecasts for 2010 upwards.
Suomen Pankki ja valtiovarainministeriö korjasivat vuotta 2010 koskevaa ennustettaan ylöspäin huomattavasti hitaammin.
The Bank of Finland uses a DSGE model in its calculations.
Suomen Pankki käyttää laskelmissaan DSGE-mallia.
The Bank of Finland was the first to predict that GDP would contract in 2009.
Suomen Pankki oli ensimmäinen joka ennusti, että Suomen kokonaistuotanto tulee supistumaan vuonna 2009.
The Bank of Finland has taken care of quota subscriptions from its own funds, but in case of losses related to quotas the Bank of Finland has been given a government guarantee with Parliament’s consent.
Suomen Pankki on hoitanut jäsenosuuksien merkinnän maksut omista varoistaan, mutta jäsenosuuksiin liittyvien tappioiden varalta Suomen Pankille on annettu eduskunnan suostumuksella valtiontakuu.
In fact, the high level of RDI spending and the focus on structures in problem-solving, which has traditionally been considered a Finnish strength, has according to recent international analyses and assessments proved to be slightly one-sided.
Suomen perinteisenä vahvuutena pidetty korkea TKI-määrärahataso ja ongelmien ratkaiseminen rakenteisiin keskittymällä, mikä ilmenee myös rakennepake- tin painotuksissa, onkin tuoreissa kansainvälisissä analyyseissa ja arvioinneissa osoittautunut jossakin määrin yksipuoliseksi.
Finland’s basic education system attracts praise
Suomen peruskoulutus saa kehuja
Section 84 of the Constitution has in practice been interpreted and applied so that any gap in the budget has been closed by borrowing even if liquid funds have been available from appropriations to cover payments that are due.
Suomen perustuslain 84 §:ä on käytännössä tulkittu ja sovellettu siten, että valtion talousarvio on aina muodollisesti katettu lainanotolla vaikka valtiolla olisi ollut likvidejä varoja määrärahoista seuraavien maksujen suorittamiseen.
According to section 85:1 of the Constitution of Finland, a transferable appropriation may not be exceeded.
Suomen perustuslain 85 §:n 1 momentin mukaan siirtomäärärahaa ei saa ylittää.
Section 90 of the Finnish Constitution calls for an independent National Audit Office in connection with Parliament to audit the financial management of the state and compliance with the budget.
Suomen perustuslain 90 §:n mukaan valtion taloudenhoidon ja valtion talousarvion noudattamisen tarkastamista varten eduskunnan yhteydessä on riippumaton Valtiontalouden tarkastusvirasto.
Section 90 of the Finnish Constitution calls for an independent State Audit Office in connection with Parliament to audit the state’s financial management and compliance with the state budget.
Suomen perustuslain 90 §:n mukaan valtion taloudenhoidon ja valtion talousarvion noudattamisen tarkastamista varten eduskunnan yhteydessä on riippumaton Valtiontalouden tarkastusvirasto.
According to the Constitution of Finland, the country – and thus also the National Audit Office – is expected to actively participate in international cooperation to develop society.
Suomen perustuslain mukaan Suomen ja siten tarkastusviraston edellytetään osallistuvan aktiivisesti kansainväliseen yhteistyöhön yhteiskunnan kehittämiseksi.
Finnish Constitution
Suomen perustuslaki
Constitution of Finland (731/1999).
Suomen perustuslaki, 731/1999.
The cost of Finland’s long-term borrowing in relation to that for Germany as a general area of comparison in the market fell in 2013 to an average of around 0.24 percentage points, having been around 0.33 percentage points in 2012.
Suomen pitkäaikaisen lainaoton kustannus suhteessa markkinoilla yleisesti vertailukohtana käytettävään Saksan valtion kustannukseen laski vuonna 2013 keskimäärin noin 0,24 prosenttiyksikköön oltuaan likimain 0,33 prosenttiyksikköä vuonna 2012.