natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The itemisation of election campaign costs and funding should be traceable from bookkeeping and other accounts and should be reconcilable with them.
Vaalikampanjan kulujen ja rahoituksen erittelyn tulisi olla johdettavissa kirjanpidosta ja muista selvityksistä ja täsmäytettävissä niihin.
According to rules issued by the National Audit Office (361/41/2011), election campaign costs and funding must in future be itemised and filed on an electronic form approved by the National Audit Office.
Vaalikampanjan kulut ja rahoitus tulee Valtiontalouden tarkastusviraston antaman määräyksen (361/41/2011) mukaan eritellä ja toimittaa Valtiontalouden tarkastusviraston vahvistamalla sähköisellä lomakkeella.
According to rules issued by the National Audit Office (361/41/2011), election campaign costs and funding must in future be itemised and filed on an electronic form approved by the National Audit Office.
Vaalikampanjan kulut ja rahoitus tulee valtiontalouden tarkastusviraston antaman määräyksen (361/41/2011) mukaan eritellä ja toimittaa valtiontalouden tarkastusviraston vahvistamalla sähköisellä lomakkeella.
Under the rules issued by the National Audit Office (361/41/2011), election campaign costs and funding must in the future be itemised and filed on an electronic form approved by the National Audit Office.
Vaalikampanjan kulut ja rahoitus tulee valtiontalouden tarkastusviraston antaman määräyksen (361/41/2011) mukaan eritellä ja toimittaa valtiontalouden tarkastusviraston vahvistamalla sähköisellä lomakkeella.
According to rules issued by the National Audit Office (361/41/2011), election campaign costs and funding must in future be itemised and filed on an electronic form approved by the National Audit Office.
Vaalikampanjan kulut ja rahoitus tulee Valtiontalouden tarkastusviraston antaman määräyksen (361/41/2011) mukaan vastedes eritellä ja toimittaa Valtiontalouden tarkastusviraston vahvistamalla sähköisellä lomakkeella.
Campaign costs were broken down into election campaign advertising in newspapers, free newspapers and magazines, in the radio, on television, in data networks and other communication media, outdoor advertising, purchasing of election newsletters, leaflets and other printed material, costs arising from the planning of advertising and election campaign rallies and other expenditure.‌
Vaalikampanjan kulut oli eritelty vaali- mainontaan sanoma-, ilmaisjakelu- ja aikakauslehdissä, radiossa, televisiossa sekä tietoverkoissa ja muissa viestintävälineissä, ulkomainontaan, vaalilehtien, esitteiden ja muun painetun materiaalin hankkimiseen, mainonnan suunnitteluun, vaalitilai- suuksien järjestämiseen sekä muihin kuluihin.
The campaign costs were itemised into election advertising in newspapers, free newspapers, periodicals, radio, television and data networks and other communications media; outdoor advertising; the production of self- published campaign newsletters, brochures and other printed matter; campaign planning; the organisation of rallies; and other expenditure.
Vaalikampanjan kulut on eritelty vaalimainontaan sanoma-, ilmaisjakelu- ja aikakauslehdissä, radiossa, televisiossa sekä tietoverkoissa ja muissa viestintävälineissä, ulkomainontaan, vaalilehtien, esitteiden ja muun painetun materiaalin hankkimiseen, mainonnan suunnitteluun, vaalitilaisuuksien järjestämiseen sekä muihin kuluihin.
The total election campaign expenditure was given.
Vaalikampanjan kulut yhteensä on ilmoitettu.
Contributions related to raising election campaign funds fall within the sphere of financial support that must be disclosed, however.
Vaalikampanjan varainhankintaan liittyvät suoritukset ovat kuitenkin ilmoitettavan tuen piirissä.
Performances related to raising election campaign funds fall within the sphere of financial support that must be disclosed, however.
Vaalikampanjan varainhankintaan liittyvät suoritukset ovat kuitenkin ilmoitettavan tuen piirissä.
According to the disclosures, the campaigns were mostly funded by own funds of the candidates and their support groups.
Vaalikampanjat rahoitettiin ilmoitusten perusteella pääosin ehdokkaiden ja heidän tukiryh- miensä omilla varoilla.
When election campaign costs and funding are itemised, each individual contribution and its donor must also be mentioned separately if the value of a contribution is at least 1,500 euros.
Vaalikampanjoiden kulujen ja rahoituksen erittelyssä on lisäksi mainittava erikseen vähintään 1 500 euron arvoisesta tuesta ja sen antajasta.
When election campaign costs and funding are itemised, each individual contribution and its donor must be mentioned separately if the value of a contribution is at least 1,500 euros.
Vaalikampanjoiden kulujen ja rahoituksen erittelyssä on lisäksi mainittava erikseen vähintään 1 500 euron arvoisesta tuesta ja sen antajasta.
During the electoral term 2003–2006 the wording in the Government Programme was essentially based on recommendations included in a memorandum on developing fiscal policy rules and the spending limits procedure that was prepared by experts at the Ministry of Finance.
Vaalikaudella 2003–2006 hallitusohjelmaan otettu kirjaus perustui olennaisimmilta osiltaan suosituksiin, jotka sisältyivät valtiovarainministeriön virkamiestyöryhmän laatimaan muistioon Finanssipolitiikan sääntöjen ja kehys- menettelyn kehittäminen Suomessa.
According to the deficit rule applied during the electoral term 2003–2006, the deficit was not allowed to rise above 2.75% of GDP.
Vaalikaudella 2003–2006 sovelletun alijäämärajoitteen mukaan alijäämä ei saanut ylittää 2,75 % bruttokansantuotteesta.
During the 2007– 2010 electoral term, parliamentary oversight was renewed and strengthened through the establishment of the Audit Committee.
Vaalikaudella 2007– 2010 parlamentaarista valvontaa uudistettiin ja vahvistettiin perustamalla tarkastusvaliokunta.
During the 2007–2010 electoral term a deep recession took place as a result of the international financial crisis that began in 2008.
Vaalikaudella 2007–2010 kohdattiin syvä kansainvälisen talouden taantuma, jonka käynnisti kansainvälinen finanssikriisi vuonna 2008.
In 2007–2010 supplementary budgets are also likely to be in compliance with spending limits where these are applicable.
Vaalikaudella 2007–2010 myös lisätalousarvioiden tulee olla asetetun määrärahakaton puitteissa kehykseen kuuluvien määrärahalajien osalta.
The basis of the fiscal policy rules and spending limits procedure applied in 2007– 2010 is the Government Programme.
Vaalikaudella 2007–2010 sovellettavan finanssipoliittisen säännöstön ja valtiontalouden kehysmenettelyn perustana on hal- litusohjelmaan otettu kirjaus.
during 2011 –2014 parliamentary term
vaalikaudella 2011 –2014
No cases of funds being used to circumvent the spending rules have been detected during the 2011–2014 electoral term either.
Vaalikaudella 2011– 2014 ei ole myöskään tullut esiin rahastojen käyttämistä menosäännön kiertämiseen.
Achieving the balance objectives that were set for the 2007–2010 electoral term would have required economic growth at a faster rate than forecast.
Vaalikaudelle 2007–2010 asetettujen valtiontalouden tasapainoa koskevien tavoitteiden saavuttaminen olisi vaatinut ennusteita nopeamman talouskasvun toteutumista.
In handling the first spending limits statement in the electoral term 2007–2010, Parliament voted to approve the position in the Finance Committee’s report and to forward it to the Government for information and the necessary measures.
Vaalikauden 2007–2010 ensimmäisen kehysselonteon käsittelyssä eduskunta totesi hyväksyneensä valtiovarainvaliokunnan mietinnön mukaisen lausunnon ja lähettää sen valtioneu- vostolle tiedoksi ja tarpeellisia toimenpiteitä varten.
During the electoral period 2007–2010 the spending limits for 2011 were adjusted according to price and structural changes.
Vaalikauden 2007−2010 aikana vuoden 2011 menokehystä korjattiin vastaamaan hintataso- ja rakennemuutoksia.
This interim report on the 2011–2014 electoral term covers fiscal policy preparation and reporting in 2011–2012.
Vaalikauden 2011– 2014 puoliväliraportti kohdistuu vuosien 2011–2012 finanssipolitiikan valmisteluun ja raportointiin.
The political parties participating in the preparation of the Government Programme for the 2011–2014 electoral term did not have a shared view about economic development.
Vaalikauden 2011–2014 hallitusohjelmaa laadittaessa hallitukseen osallistuvien puolueiden kesken ei ollut yhteistä käsitystä talouskehityksestä.
This means the spending rules for the 2011–2014 electoral term are in compliance with the spring 2012 spending limits decision.
Vaalikauden 2011–2014 menosääntö on siis kevään 2012 kehyspäätöksessä esitetyn mukainen.
This interim report for the 2011–2014 electoral term is submitted to Parliament before the Government’s February 2013 strategy session in order to make the observations made by the National Audit Office available to preparing officials before the midterm assessment of the economic strategy.
Vaalikauden 2011–2014 puoliväliraport- ti annetaan eduskunnalle ennen helmikuussa 2013 pidettävää hallituksen strategiais- tuntoa, jotta tarkastusviraston huomiot ovat strategiaistunnon valmistelijoiden tiedossa ennen hallituskauden puoliväliin liittyvää talousstrategian toteutumisen arviointia.
This interim report for the 2011–2014 electoral term contains follow-up on the conclusions of the first electoral term report (R 21/2010 vp) published in January 2011.
Vaalikauden 2011–2014 puoliväliraport- tiin sisältyy tammikuussa 2011 julkistetun tarkastusviraston ensimmäisen vaalikausi- raportin (K 21/2010 vp) kannanottojen jälkiseuranta.
The interim report for the 2011–2014 electoral term provides an evaluation of how fiscal policy implementation supports the efforts to achieve balance in central government finances and the long-term stability and sustainability of general government finances.
Vaalikauden 2011–2014 puoliväliraportis- sa arvioidaan, kuinka finanssipolitiikan toteutus tukee valtiontalouden tasapainottamista sekä julkisen talouden pitkän tähtäimen vakautta ja kestävyyttä.
It is important to quickly achieve ambitious structural reforms during the second half of the 20112014 electoral term.
Vaalikauden 2011−2014 toisella puoliskolla tärkeää on saada nopeasti aikaiseksi kunnianhimoisia rakenteellisia uudistuksia.
The first spending limits decision of the 2012–2015 electoral term was based on the “technical spending limits decision” that was issued in spring 2011.
Vaalikauden 2012−2015 ensimmäisen ke- hyspäätöksen pohjana on edellisen vaalikauden viimeinen, keväällä 2011 annettu niin sanottu tekninen kehyspäätös.
Putting the general government debt on a downward trend and balancing the economy after many years of negative growth are the main challenges for the 2015–2018 parliamentary term.
Vaalikauden 2015–2018 haasteena on julkisen talouden velkaantumisen taittaminen ja talouden tasapainottaminen usean taantu- mavuoden jälkeen.
There is a clear link between the health and social services reform specified in the Government Programme for the parliamentary term 2015–2019 and the bridging of the sustainability gap.
Vaalikauden 2015–2019 hallitusohjelmassa määritellyllä sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksella on selkeä yhteys kestävyys- vajeen pienentämiseen.
The instruments can be determined in preparatory work during the parliamentary term so that the system as a whole, as well as other needs can be considered.
Vaalikauden aikaisessa valmistelussa voidaan selvittää tavoitteisiin johtavat välineet siten, että verojärjestelmän kokonaisuus ja muut tarpeet otetaan huomioon.
During the parliamentary term, the trend in expenditure outside the spending limits has shown no obvious signs that the additional expenditure resulting from the economic downturn will be falling off.
Vaalikauden aikana ei kehysten ulkopuolisten menojen kehityksessä ole ilmennyt selviä merkkejä siitä, että taantuman tuomat suhdanneluon- toiset menolisäykset olisivat kääntymässä menojen vähenemiseksi.
The adjustment measures implemented during the parliamentary term have helped to slow down the growth of general government deficit.
Vaalikauden aikana toteutetut sopeuttamistoimet ovat osaltaan hillinneet julkisen talouden alijäämän kasvua.
A fiscal deficit, rapid growth of debt and a medium-term sustainability risk were the problems faced by the general government finances at the start of the parliamentary term.
Vaalikauden alkaessa julkisen talouden ongelmia olivat rahoitusaseman merkittävä alijäämäisyys, nopea velkaantuminen ja keskipitkän aikavälin kestävyysriski.
According to the Ministry of Finance’s forecasts at the beginning of the term, central government finances would probably have remained in deficit and thus fallen short of the structural surplus target.
Vaalikauden alun aikaisten valtiovarainministeriön ennusteiden mukaan valtionta- lous olisi todennäköisesti päätynyt alijäämäiseksi eikä hallituksen tavoittelema yhden prosentin rakenteellinen ylijäämäsuhde olisi toteutunut.
At the start of the parliamentary term, the room for manoeuvre in tax policy was limited by central government deficit and the need for fiscal adjustments.
Vaalikauden alussa veropolitiikan liikkumavaraa rajoittivat valtiontalouden alijäämä ja julkisen talouden sopeutustarve.
The first spending limits decision of the electoral term is crucially important for the entire four-year period in terms of overall dimensioning as well as the financing of different functions.
Vaalikauden ensimmäinen kehyspäätös muodostuu ratkaisevan tärkeäksi koko vaalikauden ajalle niin kokonaismitoituksen kuin eri toimintojen rahoittamisen kannalta.
The dimensioning of the first spending limits in the electoral term is vitally important for the functioning of fiscal policy objectives and the spending limits system.
Vaalikauden ensimmäisen kehyksen mitoitus on ratkaisevan tärkeää finanssipoliittisten tavoitteiden ja kehys- järjestelmän toimivuuden kannalta.
The dimensioning of the first spending limits in the electoral term is vitally important for the functioning of fiscal policy objectives and the spending limits system.
Vaalikauden ensimmäisen kehyksen mitoitus on ratkaisevan tärkeää finanssipoliittisten tavoitteiden ja kehysjärjestelmän toimivuuden kannalta.
The information base for the first spending limits decision is vitally important
Vaalikauden ensimmäisen kehys- päätöksen tietoperusta ja valmistelu ratkaisevan tärkeitä
In the first General Government Fiscal Plan of the parliamentary term, the budgetary targets of the general government subsectors laid out in the national accounts were made binding with the aim of ensuring that overall general government revenue and expenditure is balanced by the year 2019 (see Figure 1).
Vaalikauden ensimmäisessä julkisen talouden suunnitelmassa julkisen talouden alasektoreiden kansantalouden tilinpidon mukaiset rahoitusase- matavoitteet asetettiin sitoviksi siten, että julkisen talouden tulot ja menot olisivat kokonaisuudessaan tasapainossa vuonna 2019, katso kuvio 1.
No defects in compliance with the Government spending rule during the first year of the parliamentary term, 2016, were observed, but it was noted that the transfer of the appropriations made to the Finnish Broadcasting Company YLE outside the spending limits in 2018 may pose a risk to compliance with the parliamentary term spending limits.
Vaalikauden kehyksen ensimmäisen vuoden 2016 osalta ei havaittu puutteita hallituksen kehyssäännön noudattamisessa, mutta todettiin, että yleisradion määrärahan siirtämistä uudelleen kehyksen ulkopuolelle vuoden 2018 kehyksessä voidaan pitää riskinä vaalikauden kehyksen noudattamisen näkökulmasta.
The monitoring of compliance with the spending limits for the electoral term as well as spending rules and related reporting have not been prescribed.
Vaalikauden kehyksen ja sen sisältämän menosäännön noudattamisen seurantaa ja siitä raportointia ei ole erikseen virallisesti määritelty.
The ceiling on expenditure that is set for the electoral term together with annual price and structural corrections thus forms the fiscal rule steering the Government’s fiscal policy.
Vaalikauden kehyksessä asetettu ja vuosittain hinta- ja rakennekor- jauksilla tarkistettu menokatto muodostaa näin ollen hallituksen finanssipolitiikkaa ohjaavan finanssipoliittisen säännön.
The spending limits for the electoral term cover the Government’s entire four-year term in office and set an expenditure ceiling for the electoral term that covers the bulk of budget expenditure.
Vaalikauden kehykset kattavat koko nelivuotisen hallituskauden ja ne asettavat vaalikaudel- le menokaton, joka koskee pääosaa valtion budjettitalouden menoista.
These are presented in the form of totals for expenditure in areas of the budget economy that are covered by the spending limits.
Vaalikauden kehys esitetään valtion talousarviotaloudesta kehyksen piiriin kuuluvien menojen yhteisenä loppusummana.
Due to the change of parliamentary term, major adjustments of the general government spending limits can be made without the risk of non-compliance with the spending limits, as the spending limits or the expenditure benchmark for the new parliamentary term have not been set yet.
Vaalikauden vaihtumisen vuoksi valtiontalouden kehykseen on mahdollista tehdä euromäärältään merkittäviä tarkistuksia ilman riskiä, että kehystä ei noudatettaisi, koska uutta vaalikauden kehystä eikä menosääntöä ole vielä asetettu.
Incorporating the appropriation of EUR 18.6 billion earmarked for county financing in the central government spending limits will present challenges to the compliance with the spending limits in 2019, the last year of the current parliamentary term, and, consequently, with the overall spending limits for the parliamentary term.
Vaalikauden viimeisen vuoden 2019 ja samalla vaalikauden kokonaiskehyksen noudattamiselle aiheuttaa haasteita maakuntien rahoituksen 18,6 miljardin euron määrärahan sisällyttäminen valtiontalouden kehykseen.
Incorporating the appropriation of EUR 18.6 billion earmarked for county financing in the general government spending limits will present challenges to the compliance with the spending limits in 2019, the last year of the current parliamentary term, and, consequently, with the overall spending limits for the parliamentary term.
Vaalikauden viimeisen vuoden 2019 ja samalla vaalikauden kokonaiskehyksen noudattamiselle aiheuttaa haasteita maakuntien rahoituksen 18,6 miljardin euron määrärahan sisällyttäminen valtiontalouden kehykseen.
Parliamentary term 2015–2018 Parliamentary terms 2002–2014
Vaalikausi 2015–2018 Vaalikaudet 2002–2014
In the current Finnish system the switch from one electoral term to another is a point when there are important financial management reform and development projects pending.
Vaalikausien vaihdos merkitsee nykyisessä suomalaisessa järjestelmässä hetkeä, jolloin on vireillä merkittäviä taloudenhoitoa koskevia uudistus- ja kehittämishankkeita.
During the electoral terms 2003–2006 and 2007–2010 the Government has followed a procedure in which the spending limits decision was submitted to Parliament in the form of a report.
Vaalikausilla 2003–2006 ja 2007–2010 on noudatettu käytäntöä, jossa valtiontalouden kehyspäätös sellaisenaan annetaan selonte- kona eduskunnan käsiteltäväksi.
The spending limits procedure applied in 2003–2006 and 2007–2010 set ceilings on central government expenditure for the entire electoral term.
Vaalikausilla 2003–2006 ja 2007–2010 sovelletussa valtiontalouden kehysmenettelys- sä on asetettu katto vaalikaudella valtiontalouden kehyksen piiriin kuuluville valtion menoille.
In its report on the 2011–2014 parliamentary term, the National Audit Office evaluates the implementation and achievement of the fiscal policy objectives set for the parliamentary term, the basis for the fiscal policy for the next parliamentary term, stabilisation of local government finances, tax policy and economic impacts of changes in taxation.
Vaalikausiraportissa 2011–2014 arvioidaan, päättyvän vaalikauden finanssipolitiikan toteutusta ja tavoitteiden saavuttamista, seuraavan vaalikauden finanssipolitiikan lähtökohtia, kuntatalouden vakauttamista sekä veropolitiikkaa ja veromuutosten taloudellisia vaikutuksia.
The audit of the administrative preparation of spending limits during the 2007–2010 electoral term found that very little active reallocation of expenditure has taken place within the spending limits system.
Vaalikauteen 2007–2010 kohdistuneessa kehysten hallinnollisen valmistelun tarkastuksessa havaittiin, että menojen aktiivinen uudelleenkohdentaminen kehysjärjestelmän sisällä on ollut vähäistä.
Section 94 of the Election Act (714/1998) requires that an electoral district committee must immediately report the results of parliamentary elections together with comparative indices and the number of votes of elected members in newspapers that have the greatest circulation in the electoral district.
Vaalilain (714/1998) 94 §:ssä on säädetty muun muassa, että vaalipiirilautakunnan tulee heti ilmoittaa eduskuntavaalien tulos ja valittujen vertausluvut ja äänimäärät niitä puolueita edustavissa, vaalipiirissä eniten leviävissä sanomalehdissä, joista ehdokkaita on valittu.
Because of changes in the boundaries of electoral districts, information requests were sent to and audits conducted on district organisations that had received party subsidies but that have since been disbanded or have ceased operations.
Vaalipiirimuutosten vuoksi tietopyyntöjä ja tarkastusta kohdistettiin samassa yhteydessä myös valtionavustusta saaneisiin mutta sittemmin lakkautettuihin tai toimintansa lopettaneisiin piirijärjestöihin.
Under the Act, the scope of the supervision carried out by the National Audit Office in practice covers compliance with sections 5–8 of the Act.
Vaalirahoi- tuslain mukaan tarkastusviraston valvonta käsittää käytännössä vaalirahoituslain 5–8 §:ien muodostaman kokonaisuuden.
The Act on a Candidate’s Election Funding does not include reporting obligations that could present a real obstacle to candidacy.
Vaalirahoi- tuslakiin ei ole sisällytetty sellaisia raportointivelvollisuuksia, joista voisi tosiasiallisesti muodostua este ehdokkuudelle.
Election campaign funding refers to the funding raised to cover the costs of the candidate’s election campaign incurred over a period starting no earlier than six months before the election day and ending no later than two weeks after the election day irrespective of when such costs are paid.
Vaalirahoituksella tarkoitetaan rahoitusta, jolla katetaan ehdokkaan vaalikampanjan toteuttamisesta aikaisintaan kuusi kuukautta ennen vaalipäivää ja viimeistään kaksi viikkoa vaali- päivän jälkeen aiheutuneita kuluja riippumatta siitä, milloin nämä maksetaan.
Election funding means the funding raised to cover the costs of the candidate’s election campaign incurred over a period starting no earlier than six months before the election day and ending no later than two weeks after the election day irrespective of when such costs are paid.
Vaalirahoituksella tarkoitetaan rahoitusta, jolla katetaan ehdokkaan vaalikampanjan toteuttamisesta aikaisintaan kuusi kuukautta ennen vaalipäivää ja viimeistään kaksi viikkoa vaalipäivän jälkeen aiheutuneita kuluja riippumatta siitä, milloin nämä maksetaan.
Election funding was not meant to take excessive attention from matters of substance, make it more difficult to recruit candidates or unnecessarily complicate fundraising.
Vaalirahoituksen ei ole haluttu vievän liikaa huomiota vaalien asia- kysymyksiltä, vaikeuttavan ehdokkaiden saamista mukaan vaaleihin tai vaikeuttavan tarpeettomasti varainhankintaa.
The transparency of election funding is still essentially based on disclosers’ open and honest disclosures.
Vaalirahoituksen läpinäkyvyys perustuu edelleen olennaisimmilta osiltaan ilmoitusvelvollisten avoimiin ja rehellisiin ilmoituksiin.
Election campaign funding monitoring plan for 2018 and 2019–2022
Vaalirahoituksen valvontasuunnitelma vuodelle 2018 ja vuosille 2019–2022
Election campaign funding €800 or less
Vaalirahoitus alle 800 €
Election funding covered campaign expenditure.
Vaalirahoitus kattoi vaalikampanjan kulut.
The election funding covered the expenditure arising from the election campaign.
Vaalirahoitus kattoi vaalikampanjan kulut.