natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It also expresses, how much general government finances should be adjusted to achieve a long-term budgetary balance, considering the long-term trends in age-related expenditure.
Kestävyysvaje ilmaisee, kuinka paljon julkista taloutta tulisi sopeuttaa, jotta julkinen talous olisi pitkän aikavälin tasapainossa, ikäsidonnaisten menojen pitkän aikavälin kehitys huomioiden.
The sustainability gap illustrates how much the budgetary position should improve to avoid uncontrollable growth in public debt.
Kestävyysvaje kertoo kuinka paljon julkisen talouden rahoitusaseman tulisi parantua, jotta julkinen velka ei alkaisi kasvaa hallitsemattomasti.
The sustainability gap is the difference between the current state and a sustainable pattern.
Kestävyysvaje kuvaa nykytilan ja rahoituksellisesti kestävän toimintatavan välistä erotusta.
The sustainability gap measures the difference between the current situation and financially sustainable policies.
Kestävyysvaje mittaa taas nykyisen tilanteen ja rahoituksellisesti kestävän politiikka- ja toimintatavan välistä eroa.
The sustainability gap is larger than in the baseline scenario, but not by much.
Kestävyysvaje on kasvanut perusvaihtoeh- toon verrattuna, mutta ei kovin paljon.
It is difficult to bridge the sustainability gap by merely using direct fiscal policy adjustment measures.
Kestävyysvaje on vaikea kuroa umpeen yksinomaan välittömillä finanssipolitiikan sopeuttamistoimilla.
The sustainability gap shows how much the balance of public finances should be improved by raising taxes and/or cutting spending so that public debt is controllable over the long term.
Kestävyysvaje osoittaa, kuinka paljon julkisen talouden tasapainoa tulisi kohentaa joko veroja korottamalla ja/tai menoja karsimalla, jotta julkinen velka olisi pitkällä tähtäimellä hallittavissa.
Using the sustainability gap as a ground for reforms is not straightforward
Kestävyysvaje uudistusten perusteena ei ole yksiselitteinen
Regardless of these uncertainties and sensitivities, the sustainability estimate is one viable tool for assessing fiscal risks and policy decisions.
Kestävyysvaje- arvion epävarmuudesta ja arvionvaraisuudesta huolimatta laskelma on yksi käyttökelpoinen väline julkisen talouden riskien ja politiikkatoimenpiteiden arviointiin.
The sustainability gap is generally analysed using a calculation framework based on debt-gap dynamics.
Kestävyysvajeanalyysissa käytetään yleisesti velka–vaje dynamiikkaan perustuvaa las- kentakehikkoa.
A sustainability gap estimate describes the difference between general government revenue and expenditure in the long term.
Kestävyysvajearvio kuvaa julkisen talouden tulojen ja menojen erotusta pitkällä aikavälillä.
The sustainability gap estimate is sensitive to assumptions of long-term development, in addition to which uncertainties and sensitivity related to the estimate of the structural balance are directly reflected in the estimate.
Kestävyysvajearvio on herkkä pitkän aikavälin kehityksestä käytetyille oletuksille, minkä lisäksi rakenteellisen jäämän arviota koskevat epävarmuudet ja herkkyys heijastuvat suoraan myös kestävyysvajearvioon.
The sustainability gap estimate is a pressure calculation that shows the impact of the current expenditure and revenue structure on the development of general government finances if no adjustment measures are taken.
Kestävyysvajearvio on painelas- kelma, joka kertoo nykyisen menoja tulorakenteen vaikutuksen julkisen talouden kehitykseen mikäli toimenpiteisiin julkisen talouden sopeuttamiseksi ei ryhdytä.
The changes in the sustainability gap estimates are not particularly big when compared with the uncertainties relating to the gap estimates.
Kestävyysvajearvioiden muutokset eivät ole erityisen suuria, kun niitä vertaa vajear- vioihin liittyvään epävarmuuteen.
The description of the methodology applied in the sustainability gap estimate for age-related expenditure is of general nature and characterised by lack of transparency.
Kestävyysvajearvion menetelmäkuvaus ikäsidonnaisten menojen osalta on yleispiirteinen ja läpinäkymätön.
Understanding the sustainability gap estimate requires understanding that the estimate is sensitive to changes in the underlying assumptions
Kestävyysvajearvion ymmärrettävyys edellyttää tietoa arvion herkkyydestä taustaoletusten muutoksille
Sustainability gap estimates are quite sensitive to assumptions concerning cyclically adjusted, or structural, balance.
Kestävyysvajearviot ovat varsin herkkiä oletuksille lähtövuoden suhdanne- korjatusta eli rakenteellisesta tasapainosta.
At this point important measures to address the sustainability gap include structural reforms relating to employment and general government finances as well as the health and care sectors.
Kestävyysvajee- seen puuttumisessa tärkeitä tässä vaiheessa olisivat työelämää ja julkista taloutta sekä terveys- ja hoivasektoria koskevat rakenteelliset uudistukset.
A more optimistic or pessimistic evaluation compared with the Ministry of Finance’s projection concerning the cyclically adjusted balance since the crisis can be taken as the starting point.
Kestävyysvajeen arvioinnin lähtökohdaksi voidaan ottaa valtiovarainministeriön ennustetta optimistisempi tai pessimistisempi arvio julkisen talouden suhdan- nekorjatusta tasapainosta talouskriisin jälkeen.
Closing this gap requires measures not only to curb public spending but also to carry out structural reforms to support economic growth, productivity and employment.
Kestävyysvajeen kattaminen edellyttää toimia paitsi julkisten menojen hillitsemiseksi, myös talouden kasvua, tuottavuutta ja työllisyyttä tukeviksi rakenteellisiksi uudistuksiksi.
There are risks associated with bridging the sustainability gap
Kestävyysvajeen kattamiseen liittyy epävarmuutta
Social security funds’ proceeds are also highly significant with regard to sustainability.
Kestävyysvajeen kehityksen kannalta sosiaaliturvarahastojen tuotoilla on myös huomattava vaikutus.
Risks remain in general government finances, despite the narrowed sustainability gap
Kestävyysvajeen pienentymisestä huolimatta julkisessa taloudessa on riskejä
So far the structural reforms implemented to reduce the sustainability gap have been insufficient.
Kestävyysvajeen pienentämiseksi tehdyt rakenteelliset uudistukset ovat toistaiseksi riittämättömiä.
Reducing the sustainability gap was a major factor in the drafting of the pension reform
Kestävyysvajeen pienentämisellä oli keskeinen rooli eläkeuudistuksen valmisteluprosessissa
Thus, in the elimination of the sustainability gap, a great deal of emphasis has been placed on the balancing of local government finances and productivity improvements in the public sector.
Kestävyysvajeen purkamisessa on näin ollen asetettu paljon painoa kuntatalouden tasapainottamiselle sekä julkisen sektorin tuottavuuden parantamiselle.
The development of productivity is of key importance in closing the sustainability gap.
Kestävyysvajeen supistamisessa julkisen talouden tuottavuuskehitys nousee keskeiseksi.
Measures necessary to close the gap and consolidate public finances include structural reforms that will extend working careers, strengthen the growth potential of the economy, improve cost- efficiency in public service production and increase competition.
Kestävyysvajeen um- peenkuromiseksi ja julkisen talouden vakauttamiseksi tarpeen ovat työuria pidentävät, talouden kasvupotentiaalia vahvistavat, julkisten palveluiden tuotannon kustannustehokkuutta parantavat sekä kilpailua lisäävät rakenteelliset uudistukset.
The National Audit Office has underlined the need for structural reforms and development of steering systems in the closing of the sustainability gap.
Kestävyysvajeen umpeen kuromiseksi on korostettu rakenteellisten uudistusten sekä ohjausjärjestelmien kehittämisen tarvetta.
Measures necessary to close the gap and consolidate public finances include structural reforms that will extend working careers, strengthen the growth potential of the economy, improve costefficiency in public service production and increase competition.
Kestävyysvajeen umpeenkuromiseksi ja julkisen talouden vakauttamiseksi tarpeen ovat työuria pidentävät, talouden kasvupotentiaalia vahvistavat, julkisten palveluiden tuotannon kustannustehokkuutta parantavat sekä kilpailua lisäävät rakenteelliset uudistukset.
The sustainability gap can be affected through short-term revenue and expenditure measures and long-term structural reforms.
Kestävyysvajeeseen voidaan vaikuttaa sekä lyhyemmän aikavälin tuloja menopolitiikalla että pidemmän aikavälin rakenteellisilla uudistuksilla.
The sustainability gap is linked with substantial differences in demographic and well-being trends and economic gaps at regional and sub-regional level, which are discussed in more detail in this annual report.
Kestävyysvajeeseen yhdistyy tässä vuosikertomuksessa tarkemmin käsiteltävä laaja-alainen väestö- ja hyvinvointikehityksen sekä taloudellisen kehityksen maakunnit- tainen ja seutukunnittainen erilaistuminen, jossa heikko kehitys ja ongelmat näyttävät lisääntyvässä määrin kasautuvan samoihin maakuntiin.
The sensitivity of sustainability gap indicators to changes in the balance of public finances at the starting point means that when the recession eases off and medium-term outlooks improve, the estimate of the sustainability gap also gets smaller and, correspondingly, when the medium-term outlook gets worse, the estimate of the sustainability gap gets bigger.
Kestävyysvajeindikaattoreiden herkkyys julkisen talouden lähtötilanteen rahoitustasapainon muutoksille tarkoittaa sitä, että taantuman hellittäessä ja talouden keskipitkän aikavälin näkymien parantuessa myös arvio julkisen talouden kestävyysvajeesta pienenee ja vastaavasti keskipitkän aikavälin näkymien heikentyessä arvio kestävyys- vajeesta kasvaa.
Dividing sustainability indicators into three components gives a better picture of the factors underlying the sustainability gap.
Kestävyysvajeindikaattoreiden jaottelu kolmeen komponenttiin antaa kuvan siitä mitkä tekijät ovat kestävyysvajeen takana.
Uncertainties in measuring the sustainability gap
Kestävyysvajeindikaattoreihin liittyvät epävarmuudet
Sustainability calculations are highly dependent on assumptions.
Kestävyysvajelaskelmat ovat aina täysin sidoksissa tehtyihin oletuksiin.
Sustainability gap calculations are based on a number of assumptions concerning, for example, economic and demographic developments.
Kestävyysvajelaskelmat perustuvat suureen määrään oletuksia esimerkiksi talouden ja väestörakenteen kehityksestä.
During the expected period of slow growth, the general government fiscal position can be primarily improved by taking measures strengthening central and local government finances.
Kestävyysvajelaskelmiin liittyvä epävarmuus tulisi tuoda selkeästi esille rantaa ensisijaisesti kunta- ja valtiontaloutta vahvistavin toimin.
When the agreements on the conclusions of the sustainability gap reviews and decisions on any further measures are made, it must be ensured that the legislation concerning the reforms can be processed in accordance with the principles of good statute-drafting.
Kestävyysvajetarkastelun johtopäätöksistä ja mahdollisista lisätoimista pitäisi sopia siten, että uudistusten lainsäädäntö voitaisiin käsitellä hyvän säädösvalmistelun periaatteiden mukaisesti.
In evaluating the sustainability gap, it is important to draw attention to the underlying reasons.
Kestävyysvajetta arvioitaessa on tärkeä kiinnittää huomiota siihen mistä kestävyysvaje johtuu.
The sustainability deficit and pressure to raise tax rates can be managed to some extent by substantially improving efficiency and productivity in public activities and in the opinion of the National Audit Office, there is clearly a need to improve the policy effectiveness and cost-effectiveness of public activities.
Kestävyysvajetta ja veroasteen nousupainetta voidaan osaksi hallita parantamalla olennaisesti julkisen toiminnan tehokkuutta ja tuottavuutta, joten valtiontalouden tarkastusviraston mukaan on tarvetta selkeästi parantaa julkisen toiminnan vaikuttavuutta ja kustannustehokkuutta.
Comparing evaluations of the need to adjust public finances to close the sustainability gap, ETLA is definitely more optimistic than the EU, the OECD and the IMF.
Kestävyysvajetta kuvaavaa julkisen talouden sopeuttamistarvetta vertaamalla Etla erottautuu optimistina valtiovarainministeriön, EU:n, OECD:n ja IMF:n esittämistä arvioista.
Indicators describing the sustainability gap are dependent on the baseline situation and assumptions regarding future development.
Kestävyysvajetta kuvaavat indikaattorit ovat riippuvaisia analyysin läh- tökohtatilanteesta ja tulevaa kehitystä koskevista oletuksista.
Indicators describing the sustainability gap are subject to considerable uncertainties.
Kestävyysvajetta kuvaaviin indikaattoreihin liittyy huomattavia epävarmuustekijöitä.
In calculating the sustainability gap the public debt target is considered to be the objective set in the European economic and monetary union’s Stability and Growth Pact that public debt should not exceed 60 per cent of GDP.
Kestävyysvajetta tällöin laskettaessa julkisen velan tavoitearvona pidetään Euroopan talous- ja rahaliiton vakaus- ja kasvusopimuksessa asetettua tavoitetta, ettei julkinen velka ylittäisi 60 prosenttia bruttokansantuotteesta.
To test evaluations of sustainability and the sustainability gap, the National Audit Office together with the Research Institute of the Finnish Economy conducted a study of the sustainability gap in Finland’s public finances and particularly its sensitivity to changes in assumptions underlying calculations.
Kestävyyttä ja kestävyysvajetta koskevien arvioiden testaamiseksi valtiontalouden tarkastusvirasto toteutti Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen ETLAn kanssa tutkimushankkeen, jossa on arvioitu Suomen julkisen talouden kestävyysvajetta ja sen herkkyyttä erityisesti laskentaoletuksissa tapahtuville muutoksille.
Information regarding sustainability is an essential part of the fiscal policy documentation and framework.
Kestävyyttä koskevat tiedot ovat myös olennainen osa finanssipolitiikan perusteita ja viitekehikkoa.
Sustainable management of general government finances requires that all contingent liabilities are identi-fied, the related risks are assessed, and the possible long-term impacts on the general government balance are taken into consideration.
Kestävä julkisen talouden hoito edellyttää, että ehdolliset vastuut on tunnistettu, niistä aiheutuvat riskit on arvioitu ja niiden mahdolliset pitkän aikavälin vaikutukset julkisen talouden tasapainoon on huomioitu.
Sustainability will promote not only Finland’s economy, but also central government finances in the long term.
Kestävä kehitys vahvistaa paitsi taloutta, myös valtiontaloutta pitkäjänteisesti.
Sustainability will promote Finland’s competitiveness and economy in the long term.
Kestävä kehitys vahvistaa Suomen kilpailukykyä ja taloutta pitkäjänteisesti.
The generation of sustainable growth and the revolution caused by the digital service economy will not only be seen as painful changes and increased costs but also as new types of opportunities.
Kestävän kasvun aikaansaaminen ja digitaalisen palvelutalou- den vallankumous eivät tule näkymään vain kipeinä muutoksina ja lisääntyneinä kustannuksina vaan myös uudenlaisina mahdolli- suuksina.
The problems involved in verifying the benefits of promoting sustainable development are similar to the problems involved in evaluating environmental benefits in general.
Kestävän kehityksen edistämisen hyötyjen todentamisongelmat ovat samantapaiset kuin ympäristöhyötyjen arvioimisen ongelmat yleensä.
The sustainable development goal 16 is closely connected with the sector of the National Audit Office as its includes the building of effective, accountable and transparent institutions.
Kestävän kehityksen tavoite 16 koskee läheisesti tarkastusviraston toimialaa, sillä tavoitteeseen kuuluu tehokkaiden, tilivelvollisten ja läpinäkyvien instituutioiden rakentaminen.
The sustainable development goals (SDG) are significantly more universal and ambitious than the earlier millennium development goals (MDG) laid out by the UN.
Kestävän kehityksen tavoitteet (sustainable deve- lopment goals, SDG) ovat huomattavasti universaalimmat ja kunnianhimoisemmat kuin aiemmat YK:n vuosituhattavoitteet (MDG).
Due to the vast scope of the sustainable development goals, most of them are related to the operations of the national audit offices in terms of financial, compliance and performance audits.
Kestävän kehityksen tavoitteiden laaja-alaisuus tarkoittaa, että valtaosa tavoitteiden sisällöstä liittyy tarkastusvirastojen toimintaan tilintarkastuksen, laillisuustarkastuksen ja tuloksellisuustarkastuksen osalta.
Principles for sustainable nature tourism were defined by Met- sähallitus six years ago.
Kestävän luontomatkai- lun periaatteet määriteltiin Metsähallitukses- sa jo kuusi vuotta sitten.
In connection with sustainable tourism the text notes that ensuring sustainability requires adequate resources for monitoring use and its impacts.
Kestävän matkailun periaatteisiin liittyen on todettu, että kestävyyden varmistaminen edellyttää, että käytön ja sen vaikutusten seurantaan on riittävät resurssit.
In sustainable growth, economic growth is sought through production methods that help save natural resources and are sustainable from the environmental perspective.
Kestävässä kasvussa talouskasvu pyritään saamaan aikaan luonnonvaroja säästävillä ja ympäristön kannalta kestävillä tuotantotavoilla.
There has been a lot of talk about sustainable growth.
Kestävästä kasvusta on puhuttu.
sustainable and successful management of central government finances,
kestävää ja tuloksellista valtion taloudenhoitoa
the sustainable and effective management of the state’s finances
Kestävää ja tuloksellista valtion taloudenhoitoa
Sustainable growth from bioeconomy – the Finnish Bioeconomy Strategy was drafted in a cross-administrative process and a large number of stakeholders were also invited to join the preparations.
Kestävää kasvua biotaloudesta – Suomen biotalousstrategia valmisteltiin poikkihallinnollisesti, ja valmisteluun otettiin mukaan myös sidosryhmiä laajasti.
Sustainable finances could also be supported with a limitation of risk that would reduce the increase of liabilities.
Kestävää taloudenhoitoa tukisi myös riskinottorajoite, joka hillitsisi vastuiden kasvua.
Summer 2009
Kesä 2009
Summer 2010
Kesä 2010
June
Kesäkuu
Even though, on average, the subscriber connections purchased by June 2015 (incl. operating costs) can be considered reasonably priced, there is a wide variety in the rates.
Kesäkuuhun 2015 mennessä hankittuja tilaajaliittymiä käyttöme- noineen voidaan pitää keskimäärin kohtuuhintaisina, mutta hajonta on suurta.
In June 2016, a report on the implementation of the one-stop shop principle in environmental matters was published in the publication series of the Finnish Government´s analysis, assessment and research activities.
Kesäkuussa 2016 julkaistiin valtioneuvoston selvitys- ja tutkimustoiminnan julkaisusarjassa selvitys yhden luukun periaatteen toteuttamisesta ympäristöasioissa.
In June 2017, the Ministry of Finance published a separate description of the methodology used in the calculation of the sustainability gap.
Kesäkuussa 2017 valtiovarainministeriö julkaisi erillisen kuvauksen kestävyysvajeen laskennassa käytetyistä menetelmistä.
In its economic surveys published in June and December, the ministry assesses the short-term outlook (the outlook for the current year and the coming two years).
Kesäkuussa ja joulukuussa julkistettavissa Taloudellisissa katsauksissaan ministeriö arvioi lyhyen aikavälin eli kuluvan ja kahden tulevan vuoden näkymiä.
The VTV.fi online service that was published in the summer of 2018 better emphasises topical information on audits and enables the searching of information from a variety of perspectives.
Kesällä 2018 julkaistu VTV.fi-verkkopalvelu nostaa aiempaa paremmin esiin tarkastuksiin liittyvän ajankohtaistiedon ja mahdollistaa laajan tiedonhaun eri näkökulmista.
In the summer and right before Christmas, the FM publishes a concise forecast on the development of the current year and the two years following the current year.
Kesällä ja joulun alla VM ennustaa kuluvan ja kahden tulevan vuoden kehitystä suppeahkosti.
The start of the downturn in summer 2008 was not revised to the third quarter of 2008 until the end of February 2009 on the basis of figures in the published quarterly accounts.
Kesän 2008 talouden käänne tar- kentui vuoden 2008 kolmannelle neljännekselle vasta vuoden 2009 helmikuun lopussa julkaistujen kansantalouden neljännesvuositilinpidon lukujen perusteella.
Spring 2010
Kevät 2010
Spring 2016
Kevät 2016
Spring 2017e GDP Spring 2017e deficit/GDP Autumn 2017e GDP Autumn 2017e deficit/GDP Spring 2018e GDP Spring 2018e deficit/GDP
Kevät 2017e BKT Kevät 2017e alijäämä/BKT Syksy 2017e BKT Syksy 2017e alijäämä/BKT Kevät 2018e BKT Kevät 2018e alijäämä/BKT
Spring 2018 Autumn 2017 Spring 2017
Kevät 2018 Syksy 2017 Kevät 2017
The service provision plan of the Government IT Shared Service Centre (VIP) completed in spring 2008 states that at first, VIP will only produce basic information technology services for the Prime Minister’s Office, Ministry of Finance and other ministries.
Keväällä 2008 valmistuneessa Valtion IT- palvelukeskuksen (VIP) palvelutarjonta- suunnitelmassa todettiin, että Valtion IT-palvelukeskuksen toiminnan alkaessa palvelukeskus tuottaa perustietotekniikkapalve- luita ainoastaan valtioneuvoston kanslial- le, valtiovarainministeriölle ja ministeriöille.
According to the economic survey that was published by the Ministry of Finance in spring 2009, in 2008 5.4 billion euros worth of new state guarantees were granted, and at the end of 2008 outstanding state guarantees totalled 15.3 billion euros.
Keväällä 2009 julkaistun valtiovarainministeriön taloudellisen katsauksen mukaan vuonna 2008 uusia valtion takauksia myönnettiin 5,4 miljardia euroa siten, että vuoden 2008 lopussa valtion takauskan- ta oli 15,3 miljardia euroa.
In spring 2009 the National Audit Office followed up an audit regarding the state’s associated companies and the state as a minority shareholder (128/2006).
Keväällä 2009 tarkastusvirasto teki jälkiseurannan Valtion osakkuusyhtiöt ja valtio vähemmistöomistajana (128/2006) tarkastuksesta.
The baseline scenario that was presented in spring 2010 in the 2009 stability programme update is based on the assumption that the global economy is gradually recovering.
Keväällä 2010 esitetty vuoden 2009 vakausohjelman tarkistuksen perusura perustuu oletuksen, jonka mukaan maailmantalous on vähitellen elpymässä.
In spring 2010 public debt became a destabilising factor for the European financial system and economy.
Keväällä 2010 julkisten talouksien velkaantumisesta tuli Euroopassa rahoitusjärjestelmän ja talouden vakautta horjuttava tekijä.
In its separate report to Parliament spring 2010 the National Audit Office drew attention to the euro countries’ sharply rising debt and the resulting threat to solidity on international financial markets and the Finnish economy and indirectly on central government finances.
Keväällä 2010 Valtiontalouden tarkastusvirasto kiinnitti erilliskertomuk- sessaan eduskunnalle huomiota euroalueen maiden voimakkaaseen velkaantumiseen ja siitä aiheutuneeseen uhkaan kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden vakaudelle, Suomen kansantaloudelle sekä heijastusvaikutuksiin valtiontalouteemme.
In spring 2014, it was possible to include about a third of these savings in 2015–2018 central government spending limits.
Keväällä 2014 valtiontalouden kehyksiin vuosille 2015–2018 oli mahdollista sisällyttää noin kolmannes tavoitellusta miljardin euron säästöstä.
In spring 2016, the Government lowered the spending limits for the parliamentary term by 80 million euros both for 2017 and 2018 and by 120 million euros for 2019.
Keväällä 2016 hallitus alensi vaalikauden kehystasoa 80 miljoonalla eurolla vuosille 2017–2018 ja 120 miljoonalla eurolla vuodelle 2019.