natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 8.2% in 2020, with a negative domestic demand contribution to growth by 7.4 percentage points due to the brisk fall in private consumption and investment, and also by a negative contribution of inventories.
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT supistuu 8,2 prosenttia vuonna 2020, kun kotimaisen kysynnän heikkeneminen supistaa kasvua 7,4 prosenttiyksikköä yksityisen kulutuksen ja investointien voimakkaan vähenemisen sekä varastojen negatiivisen vaikutuksen vuoksi.
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure exceeded the benchmark, with a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective of 1.0% of GDP in 2019, thus pointing to a significant devation.
Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella menojen kasvu ylitti vertailuarvon, ja julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poikettiin 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan.
Note: MLSA refers to the Minimum Linear Structural Adjustment Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast
Lähde: Eurostat, komission kevään 2020 talousennuste
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, however, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for France.
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on kuitenkin todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Ranskan osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
The debt-increasing effect stemming from the headline primary deficit and interest expenditure was offset mainly by real GDP growth and the increase in the GDP deflator, both through the denominator effect, and by a slight debt-reducing impact of stock-flow adjustments.
Nimellisen perusalijäämän ja korkomenojen velkaa lisäävää vaikutusta kompensoivat pääasiassa reaalisen BKT:n ja BKT-deflaattorin kasvu nimittäjävaikutuksen kautta sekä velkakannan korjauserien lievä velkaa supistava vaikutus.
Public investment is estimated to have risen from 3.4% of GDP in 2018 to 3.6% in 2019, above the general government deficit in 2019.
Julkisten investointien arvioidaan lisääntyneen vuosien 2018 ja 2019 välillä 3,4 prosentista 3,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen, eli ne olivat suuremmat kuin julkisen talouden alijäämä vuonna 2019.
Additional factors not yet mentioned above are the accumulated structural effort, according to authorities' calculations, of around 0.4% of GDP over 2018 and 2019; the restrain in public expenditure growth, excluding tax credits and the creation of France Compétences, resulting in an average annual increase of ¼ percent points in real terms over 2018 and 2019 as well as a decline of the public expenditure-to-GDP ratio by 1.3 percentage points between 2017 and 2019.
Muita tekijöitä, joita ei ole mainittu edellä, ovat yhteenlasketut rakenteelliset sopeutustoimet, jotka viranomaisten laskelmien mukaan ovat noin 0,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2018 ja 2019; julkisten menojen kasvun hillitseminen lukuun ottamatta verohyvityksiä ja ammattikoulutuksesta vastaavan France Compétences -viraston perustamista, minkä seurauksena menot kasvoivat vuosina 2018 ja 2019 reaalisesti vuosittain keskimäärin ¼ prosenttiyksikköä ja julkiset menot suhteessa BKT:hen supistuivat 1,3 prosenttiyksikköä vuosien 2017 ja 2019 välisenä aikana.
Data notified by the French authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in France reached 3.0% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 98.1% of GDP, the same lavel as in 2018.
Ranskan viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Ranskan julkisen talouden alijäämä oli 3,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 98,1 prosenttia suhteessa BKT:hen eli samalla tasolla kuin vuonna 2018.
The notified data show that France did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the MLSA amounted to 2.0% of GDP.
Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Ranska ei edistynyt riittävästi velan supistamiselle asetetun vertailuarvon noudattamisessa vuonna 2019 (ks. taulukko 1), sillä ero vaadittuun rakenteelliseen vähimmäissopeutukseen on 2,0 prosenttia suhteessa BKT:hen.
On 13 July 2018, France was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 1.4% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 3 .
Ranska sai 13. heinäkuuta 2018 suosituksen varmistaa, että julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä on enintään 1,4 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen 3 .
Hence, it cannot be argued that macroeconomic conditions are a mitigating factor in explaining France's lack of sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019.
Tästä syystä makrotalouden olosuhteita ei voida pitää lieventävänä tekijänä, kun pohditaan, miksi Ranska ei ole edistynyt riittävästi kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista vuonna 2019.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 8.2%, leading to a general government deficit of 9.9% of GDP.
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 8,2 prosenttia vuonna 2020, minkä seurauksena julkisen talouden alijäämä olisi 9,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The headline deficit increased from 2.3% of GDP in 2018 to 3.0% in 2019, mainly due to the statistical impact of the transformation of the tax credit for competitiveness and employment (CICE) into a permanent outright reduction of employer's social contributions, which accounted for about 0.9% of GDP.
Julkisen talouden nimellinen alijäämä kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä 2,3 prosentista 3,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä johtui lähinnä tilastollisesta vaikutuksesta, jonka taustalla on kilpailukyvyn ja työllisyyden verohyvityksen (Crédit d'impôt pour la compétitivité et l'emploi, CICE) muuntaminen työnantajan sosiaaliturvamaksujen pysyväksi alennukseksi.
Nominal GDP growth picked up in 2017 and remained robust in 2018 and 2019 despite the slow down in economic activity, supported by a higher GDP deflator.
Nimellisen BKT:n kasvu kiihtyi vuonna 2017 ja pysyi vuosina 2018 ja 2019 vakaana talouden toimeliaisuuden hidastumisesta huolimatta BKT-deflaattorin kasvun vuoksi.
The lack of compliance with the preventive arm requirements is an aggravating factor for the assessment of France's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019.
Ennaltaehkäisevän osion vaatimusten noudattamatta jättäminen on raskauttava tekijä arvioitaessa, onko Ranska lähtökohtaisesti jättänyt noudattamatta velkakriteeriä vuonna 2019.
After steadily increasing since 2013, government debt remained broadly stable between 2016 and 2018, at around 98% of GDP, due to persistently high general government deficits recorded over the same period as well as to the relatively low nominal GDP growth in most of the years.
Julkinen velka kasvoi tasaisesti vuodesta 2013 alkaen ja pysyi vuosien 2016 ja 2018 välillä pitkälti vakaana noin 98 prosentissa suhteessa BKT:hen, mikä johtui tänä aikana kertyneistä julkisen talouden suurista alijäämistä ja nimellisen BKT:n suhteellisen vähäisestä kasvusta useimpina vuosina.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 98.1% of GDP in 2019 to 116.5% in 2020.
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkinen velka, joka oli 98,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kasvaa 116,5 prosenttiin vuonna 2020.
The planned excess is considered exceptional but not temporary as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Ennakoitua ylittymistä pidetään perussopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltynä poikkeuksellisena mutta ei väliaikaisena ylittymisenä.
The government debt-to-GDP ratio stabilised at 98.1% in 2018 and in 2019.
Velkasuhde on vakiintunut 98,1 prosenttiin vuosina 2018 ja 2019.
The general government gross debt stood at 98.1% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Julkinen bruttovelka oli vuoden 2019 lopussa 98,1 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perussopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon.
In the current situation, a key additional element to take into consideration regarding 2020 is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial impact on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook.
Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus.
According to the 2020 Stability Programme, France plans a deficit of 9.0% of GDP in 2020, while debt is planned at 115.2% of GDP.
Vuoden 2020 vakausohjelmassa Ranska ennakoi, että vuonna 2020 alijäämä on 9,0 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 115,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.
In 2019, the debt ratio stabilised at 98.1%, reflecting the debt-increasing effect stemming from the primary deficit and, although decreasing, interest expenditure.
Vuonna 2019 julkisen talouden velka vakiintui 98,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä johtui perusalijäämän ja vähenevienkin korkomenojen velkaa lisäävästä vaikutuksesta.
Based on the 2020 Stability Programme, France's general government deficit in 2020 is expected to reach 9.0% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Vuoden 2020 vakausohjelman perusteella Ranskan julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan 9,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
The analysis presented in the previous sections already broadly covers the key factor put forward by the authorities.
Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo yleisesti ottaen viranomaisten esittämän keskeisen tekijän.
Economic growth reached 1.2% in 2019, mainly due to the robust performance of net exports.
Talouskasvu oli 1,2 prosenttia vuonna 2019, mikä johtui pääasiassa nettoviennin vahvasta kehityksestä.
Sweden has adopted substantial measures to contain the pandemic and to support the economy.
Ruotsi on toteuttanut merkittäviä toimenpiteitä pandemian hillitsemiseksi ja talouden tukemiseksi.
Private consumption is projected to be hit due to an increase in unemployment, and weak consumer confidence.
Yksityisen kulutuksen ennustetaan kärsivän työttömyyden kasvusta ja kuluttajien heikosta luottamuksesta.
On 11 May 2020, the Swedish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Ruotsin viranomaiset toimittivat 11. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
That outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact.
Näille näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kestosta ja sen taloudellisista vaikutuksista.
Investment is also set to fall strongly in 2020 as uncertainty mounts and expectations of lower demand are likely to have an impact on firms' investment plans.
Myös investointien odotetaan vähenevän huomattavasti vuonna 2020, kun epävarmuus lisääntyy ja kysynnän supistumista koskevat odotukset vaikuttavat todennäköisesti yritysten investointisuunnitelmiin.
That uncertainty also pertains to projections of the cost of fiscal support measures to cushion the downturn.
Tämä epävarmuus koskee myös ennusteita taantuman hillitsemiseen tähtäävien verotukitoimenpiteiden kustannuksista.
According to the Programme, the general government balance should improve mainly driven by a reversal of these support measures once the crisis is over.
Ohjelman mukaan julkisen talouden rahoitusaseman pitäisi parantua pääasiassa seurauksena näiden tukitoimenpiteiden purkamisesta kriisin päätyttyä.
The sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Sweden's compliance with the deficit criterion in 2020.
BKT:n jyrkkä lasku on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Ruotsi alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
However, those projections are surrounded by an exceptionally high degree of uncertainty.
Näihin ennusteisiin liittyy kuitenkin poikkeuksellisen suurta epävarmuutta.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Sweden's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Ruotsi perussopimuksessa määrättyä alijäämäkriteeriä.
The Convergence Programme estimates the budgetary impact of those direct support measures at 2.4% of GDP in 2020.
Lähentymisohjelmassa arvioidaan, että näiden suorien tukitoimenpiteiden budjettivaikutus on 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
Based on outurn data and the Commission 2020 spring forecast, Sweden has overachieved its medium-term budgetary objective in 2019.
Toteutumatietojen ja komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Ruotsi on ylittänyt julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2019.
Against the background of an exceptionally high degree of uncertainty on the medium-term economic prospects, the fiscal outlook is surrounded by similarly large margins of uncertainty.
Koska keskipitkän aikavälin talousnäkymiin liittyy poikkeuksellisen paljon epävarmuutta, julkisen talouden näkymiin liittyy yhtä suuria epävarmuustekijöitä.
Data notified by the Swedish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Sweden reached 0.5% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 35.1% of GDP.
Ruotsin viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin 1 myöhemmin vahvistamat tiedot osoittavat, että Ruotsin julkisen talouden ylijäämä oli 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kun taas julkisen talouden bruttovelan määrä oli 35,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
However, due to the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects Sweden's GDP to decline by 6.1% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the lockdown measures and an unprecedented fall in external demand.
Covid-19-pandemian vuoksi komission kevään 2020 talousennusteessa ennakoidaan Ruotsin BKT:n kuitenkin supistuvan 6,1 prosenttia vuonna 2020 sulkutoimien aiheuttamien taloudellisen toiminnan häiriöiden ja ulkoisen kysynnän ennennäkemättömän vähenemisen seurauksena.
According to the 2020 Convergence Programme, Sweden plans a deficit of 3.8% of GDP in 2020, while debt is planned at 39.9% of GDP.
Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan Ruotsi ennakoi alijäämän olevan 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun taas velan ennakoidaan olevan 39,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.1%.
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 6,1 prosenttia vuonna 2020.
In sum, the planned deficit for 2020 is above and not close to the 3%-of-GDP Treaty reference value.
Yhteenvetona voidaan todeta, että vuoden 2020 alijäämä ylittää perussopimuksen mukaisen 3 prosentin viitearvon eikä ole sitä lähellä.
Based on the 2020 Convergence Programme, Sweden's general government deficit in 2020 is planned to reach 3.8% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Vuoden 2020 lähentymisohjelman perusteella Ruotsin julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
3.5 Other factors put forward by the Member State
3.5 Muut jäsenvaltion esittämät tekijät
Contribution of net exports will be negative.
Nettoviennin vaikutus on negatiivinen.
Source: Eurostat, 2020 Stability Programme, Commission 2020 spring forecast
Lähde: Eurostat, vuoden 2020 vakausohjelma, komission kevään 2020 talousennuste
On the other hand, Finland's main trading partners appear to be entering a recovery period more quickly than previously expected.
Toisaalta Suomen tärkeimmät kauppakumppanit näyttävät olevan siirtymässä elpymisvaiheeseen odotettua nopeammin.
Furthermore, the letter recalls that Finland has a strong net asset position, which can be used to promote future growth and improve the long-term sustainability of the economy.
Lisäksi kirjeessä muistutetaan, että Suomella on vahva nettovarallisuusasema, jota voidaan käyttää tulevan kasvun edistämiseen ja talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseen.
The government also decided to lower temporarily social contributions.
Hallitus on päättänyt myös tilapäisesti alentaa sosiaaliturvamaksuja.
Households are expected to increase precautionary savings, delaying discretionary spending and reducing consumption.
Kotitalouksien odotetaan lisäävän varovaisuussäästämistä, viivyttävän harkinnanvaraisia menoja ja vähentävän kulutusta.
Additional factors not yet mentioned above are the government's plans for structural reforms and enhancing long-term sustainability.
Muut tekijät, joita ei ole vielä mainittu edellä, ovat rakenneuudistuksia ja pitkän aikavälin kestävyyden parantamista koskevat hallituksen suunnitelmat.
On 11 May 2020, the Finnish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Suomen viranomaiset toimittivat 11. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
Private investment is set to fall sharply due to the uncertain outlook in both the housing market and the business sector.
Yksityisten investointien odotetaan vähenevän jyrkästi sekä asuntomarkkinoiden että yrityssektorin epävarmojen näkymien vuoksi.
The bulk of expenditure related to the pandemic is expected to be fully cancelled by the end of 2020, but some business support programmes are set to continue.
On odotettavissa, että valtaosa pandemiaan liittyvistä menoista poistuu kokonaan vuoden 2020 loppuun mennessä, mutta joitakin yritystukiohjelmia on tarkoitus jatkaa.
Already prior to the crisis, Finland's economic growth was slowing down.
Suomen talouskasvu oli hidastumassa jo ennen kriisiä.
The letter emphasises that the Stability Programme submitted on 30 April 2020 presented only the independent macroeconomic and fiscal forecasts for 2020-2022 and not the government's officially adopted fiscal targets.
Kirjeessä korostetaan, että 30. huhtikuuta 2020 toimitetussa vakausohjelmassa esitetään vain riippumattomat makrotalouden ja julkisen talouden ennusteet vuosiksi 2020-2022 eikä hallituksen virallisesti hyväksymiä julkisen talouden tavoitteita.
A more prolonged crisis in some leisure-related activities, such as the cruise ship industry, could cause a sizeable additional shock to Finland's public finances.
Kriisin pitkittyminen joissakin vapaa-aikaan liittyvissä toiminnoissa, kuten risteilyalusteollisuudessa, voisi merkitä Suomen julkiselle taloudelle huomattavaa lisähäiriötä.
In the first supplementary budget for 2020, the government introduced many fixed-term and targeted measures to combat the impact of the coronavirus pandemic on human health and the economy.
Vuoden 2020 ensimmäisessä lisätalousarviossa hallitus otti käyttöön useita määräaikaisia ja kohdennettuja toimenpiteitä, joilla torjutaan koronaviruspandemian vaikutuksia ihmisten terveyteen ja talouteen.
The government is also expected to incur some losses from the loans and investments it has guaranteed.
Lisäksi valtion odotetaan kärsivän jonkin verran tappioita lainoille ja investoinneille myöntämiensä takauksien seurauksena.
Unemployment is set to rise markedly by mid-2020.
Työttömyyden odotetaan kasvavan huomattavasti vuoden 2020 puoliväliin mennessä.
They cover in particular preparations for the social and health care services reform as well as of a roadmap to reduce the fiscal sustainability gap.
Ne koskevat erityisesti sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistuksen valmistelua sekä etenemissuunnitelmaa julkisen talouden kestävyysvajeen pienentämiseksi.
High uncertainties and rising unemployment are expected to shrink domestic demand in 2020.
Suuren epävarmuuden ja kasvavan työttömyyden odotetaan vähentävän kotimaista kysyntää vuonna 2020.
The structural balance also points to some deviation in 2019.
Myös rakenteellinen rahoitusasema viittaa jonkinasteiseen poikkeamiseen vuonna 2019.
The measures include discretionary investments totalling approximately EUR 4.1 billion in 2020-2024.
Toimenpiteisiin sisältyy päätösperäisiä investointeja yhteensä noin 4,1 miljardilla eurolla vuosina 2020-2024.
Private consumption and private investment are expected to be the main drivers of the slowdown in 2020, while government consumption and investment will support the economy.
Yksityisen kulutuksen ja yksityisten investointien odotetaan olevan tärkeimmät kasvua hidastavat tekijät vuonna 2020, kun taas julkinen kulutus ja julkiset investoinnit tukevat taloutta.
Most of the measures consist of subsidies for the most affected sectors of the economy, helping SMEs and the self-employed get through the lockdown period.
Useimmat toimenpiteet ovat tukia talouden aloille, joihin kriisi on vaikuttanut eniten, ja niillä autetaan pk-yrityksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia selviytymään sulkutoimien ajasta.
Spending on healthcare and medical supplies, public order and border protection is also covered.
Tukitoimenpiteiden menoihin kuuluu myös terveydenhuollon tarvikkeisiin, yleiseen järjestykseen ja rajaturvallisuuteen liittyviä menoja.
The debt sustainability assessment indicates that notwithstanding some risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, which also takes account of important mitigating factors (including the debt profile).
Velkakestävyysarviointi osoittaa, että huolimatta joistakin riskeistä velka-asema pysyy keskipitkällä aikavälillä kestävällä pohjalla, kun otetaan huomioon myös merkittävät lieventävät tekijät (kuten velkaprofiili).
Finally, the government affirms that it will outline an economic policy package in the budget sesssion in autumn 2020.
Lopuksi hallitus vahvistaa linjaavansa talouspolitiikan kokonaisuudesta budjettiriihessä syksyllä 2020.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Finland's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Suomi perussopimuksessa määrättyä alijäämäkriteeriä.
The excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn.
Perussopimuksessa määrätyn viitearvon ylittyminen vuonna 2020 on poikkeuksellinen, koska se johtuu talouden vakavasta taantumasta.