natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Due to the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 5.9% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the lockdown measures and an unprecedented fall in external demand.
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT supistuu covid-19-pandemian vuoksi 5,9 prosenttia vuonna 2020, mikä johtuu sulkutoimenpiteiden aiheuttamista taloudellisen toiminnan häiriöistä ja ulkoisen kysynnän ennennäkemättömästä vähenemisestä.
According to the 2020 Convergence Programme, Denmark plans a deficit of 8% of GDP in 2020, while debt is planned at 40¾% of GDP.
Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan Tanska ennakoi alijäämän olevan 8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun taas velan ennakoidaan olevan 40¾ prosenttia suhteessa BKT:hen.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 5.9%.
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 5,9 prosenttia vuonna 2020.
Based on the Convergence Programme, Denmark's general government deficit in 2020 is planned to reach 8% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Lähentymisohjelman perusteella Tanskan julkisen talouden alijäämän ennakoidaan kasvavan 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Denmark's compliance with the deficit criterion of the Treaty The debt criterion can be considered to be met as the debt ratio in 2019 is below the Treaty reference value of 60% of GDP.
Velkakriteeriä voidaan katsoa noudatetun, koska velkasuhde on vuonna 2019 alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen.
In addition to the shock on domestic demand, exports are expected to suffer amid declining foreign demand.
Kotimaisen kysynnän lisäksi viennin odotetaan kärsivän ulkomaisen kysynnän vähentyessä.
Countries have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly affected.
Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee.
On 12 May 2020, the Estonian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Viron viranomaiset toimittivat 12. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Estonia's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Viro perussopimuksessa määrättyä alijäämäkriteeriä.
The sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Estonia's compliance with the deficit criterion in 2020.
BKT:n jyrkkä lasku on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Viro alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
The Stability Programme's macroeconomic forecast notes high uncertainty regarding the duration of the pandemic and uncertainty of its economic impact.
Vakausohjelman makrotalouden ennusteessa todetaan, että pandemian kestosta ja sen taloudellisista vaikutuksista on suurta epävarmuutta.
It estimates the budgetary impact of these direct support measures at 4.3% of GDP in 2020.
Siinä arvioidaan, että näiden suorien tukitoimenpiteiden vaikutus julkiseen talouteen on 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
The Stability Programme provides information on substantial measures to contain the pandemic and to support the economy.
3 Vakausohjelmassa annetaan tietoja merkittävistä toimenpiteistä pandemian hillitsemiseksi ja talouden tukemiseksi.
The sharply rising deficit reflects the planned stimulus of 4.3% of GDP and the effects of the economic crisis.
Jyrkästi kasvava alijäämä johtuu suunnitellusta elvytyksestä (4,3 % suhteessa BKT:hen) ja talouskriisin vaikutuksista.
Overall, since the planned deficit is well above 3% of GDP,the excess is not temporary and taking into account all relevant factors, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
Koska ennakoitu alijäämä on selvästi yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen eikä ylittyminen ole väliaikainen ja kun otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.
The conclusion is also confirmed for 2018-2019 taken together.
Myös vuodet 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina vahvistavat tämän päätelmän.
The unemployment rate is projected to exceed 9% in 2020, up from 4.4% in 2019.
Työttömyysasteen ennustetaan kasvavan vuosien 2019 ja 2020 välillä 4,4 prosentista yli 9 prosenttiin.
The programme projects GDP to contract by 8% in 2020, but to recover in 2021, under the assumptions that the emergency situation will last until the end of May 2020 and that thereafter a gradual pickup in economic activity will begin.
Ohjelmassa ennustetaan BKT:n supistuvan 8 prosenttia vuonna 2020, mutta elpyvän vuonna 2021 olettaen, että hätätilanne jatkuu toukokuun 2020 loppuun asti ja taloudellinen toiminta alkaa sen jälkeen vähitellen elpyä.
Based on the Commission 2020 spring forecast, Estonia's real GDP is projected to decline by about 7%, followed by a rapid recovery in 2021.
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Viron reaalisen BKT:n ennustetaan supistuvan noin 7 prosenttia ja elpyvän nopeasti vuonna 2021.
The overall assessment points to significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019.
Kokonaisarviointi osoittaa, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä suositellulta sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019.
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded that benchmark, with a deviation of 1.7% of GDP in 2019, thus pointing to a significant deviation.
2 Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella menojen kasvu ylitti kyseisen viitearvon, sillä vuonna 2019 poikkeama oli 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä viittaa merkittävään poikkeamaan.
Estonia was recommended on 13 July 2018 to ensure that the nominal growth rate of net primary government expenditure does not exceed 4.1% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 2 .
Viro sai 13. heinäkuuta 2018 suosituksen varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 4,1 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The planned excess over the 3% of GDP reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above the reference value in 2021.
Viitearvon (3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ennakoitu ylittyminen ei ole komission kevään 2020 talousennusteen perusteella väliaikaista, sillä alijäämän ennustetaan pysyvän viitearvon yläpuolella vuonna 2021.
Data notified by the Estonian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Estonia reached 0.3% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 8.4% of GDP.
Viron viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Viron julkisen talouden alijäämä oli 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 8,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The structural fiscal position is projected to improve from a deficit of 5.2% in 2020 to a deficit 0.8% of GDP in 2021 3 .
Rakenteellisen rahoitusaseman ennustetaan kohenevan vuosien 2020 ja 2021 välillä 5,2 prosentin alijäämästä 0,8 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen.
The Stability Programme projects that the deficit of 10.1% of GDP in 2020 will decline in 2021, when the economy is expected to recover and most of the budgetary measures expire.
Vakausohjelman mukaan alijäämä (10,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2020) supistuu vuonna 2021, jolloin talouden odotetaan elpyvän ja useimpien julkisen talouden toimenpiteiden voimassaolo päättyy.
The structural balance stayed unchanged in 2019, thus pointing to some deviation of 0.3% of GDP in 2019, while pointing to significant deviation over 2018-2019 taken together.
Rakenteellinen rahoitusasema pysyi muuttumattomana vuonna 2019, mikä viittaa siihen, että vuonna 2019 sopeutusuralta poiketaan jonkin verran (0,3 % suhteessa BKT:hen) ja tarkasteltaessa vuosia 2018 ja 2019 yhdessä siltä poiketaan merkittävästi.
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled based on the Commission 2019 spring forecast and the Stability Programme.
Näin ollen analyysi viittaa siihen, että komission kevään 2019 talousennusteen ja vakausohjelman perusteella perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 tarkoitettua alijäämäkriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission spring 2020 forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.9%.
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 6,9 prosenttia vuonna 2020.
According to the 2020 Stability Programme, Estonia plans a deficit of 10.1% of GDP in 2020, while debt is planned at 21.9% of GDP.
Vuoden 2020 vakausohjelmassa Viro ennakoi, että vuonna 2020 alijäämä on 10,1 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 21,9 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Based on the plans in the 2020 Stability Programme, Estonia's general government deficit in 2020 is expected to reach 10.1% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Vuoden 2020 vakausohjelman perusteella Viron julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan 10,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
The debt sustainability analysis has been updated on the basis of that forecast.
Velkakestävyysanalyysiä on päivitetty tämän ennusteen perusteella.
On 11 May 2020, the Croatian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Kroatian viranomaiset ilmoittivat 11. toukokuuta 2020 kirjeitse asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja merkityksellisiä tekijöitä.
At the same time, exports should suffer due to particulartly large strong suppression measures put in place in Croatia's main trading partners (Italy, Slovenia and Austria).
Samaan aikaan viennin odotetaan kärsivän Kroatian tärkeimmissä kauppakumppanimaissa (Italia, Slovenia ja Itävalta) käyttöön otetuista erityisen laajoista ja voimakkaista rajoitustoimenpiteistä.
In 2019, real output finally surpassed its 2008 level and the unemployment rate reached an all-time low.
Vuonna 2019 kokonaistuotanto vihdoinkin ylitti vuoden 2008 tason, ja työttömyysaste oli kaikkien aikojen alhaisimmalla tasolla.
Domestic demand is expected to contract sharply due to relatively strong suppression measures that were put in place in mid-March, phasing out of which began in late April.
Kotimaisen kysynnän odotetaan supistuvan jyrkästi, koska maaliskuun puolivälissä otettiin käyttöön suhteellisen voimakkaita rajoitustoimenpiteitä, joiden vaiheittainen lopettaminen alkoi huhtikuun lopulla.
That analysis confirms that, notwithstanding risks (including those linked to the high share of foreign currency-denominated debt), the debt position remains sustainable over the medium term, which also reflects the debt reduction in recent years.
Analyysi vahvistaa, että huolimatta riskeistä (mukaan lukien ne, jotka liittyvät valuuttamääräisen velan suureen osuuteen) velka-asema pysyy kestävällä pohjalla keskipitkällä aikavälillä, mikä kuvastaa myös velan vähenemistä viime vuosina.
The macroeconomic imbalances (high levels of debt and external liabilities) improved below their 2008 levels.
Makrotalouden epätasapainot (kotimaisen velan ja ulkomaanvelan suuri määrä) vähenivät ja alittivat vuoden 2008 tason.
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Croatia's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Kroatia perussopimuksessa määrättyjä alijäämä- ja velkaperusteita.
Cost competitiveness gains and Croatia's accession to the Union supported the strong export growth until 2019.
Kustannuskilpailukyvyn parantuminen ja Kroatian liittyminen unioniin tukivat viennin voimakasta kasvua vuoteen 2019 asti.
Furthermore, the average maturity and cost of servicing public debt improved substantially.
Lisäksi julkisen velan keskimääräinen maturiteetti ja hoitokustannukset kohenivat huomattavasti.
Croatia complied with the debt reduction benchmark in 2019.
Kroatia noudatti velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuonna 2019.
The projected sharp drop in GDP is a mitigating factor in the assessment of Croatia's compliance with the deficit criterion in 2020.
BKT:n ennakoitu jyrkkä supistuminen on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Kroatia alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
That outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact as it depends largely on the effectiveness of government measures and how quickly global demand rebounds.
Näitä näkymiä leimaa poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kestosta ja sen taloudellisista vaikutuksista, sillä ne riippuvat suurelta osin valtion toimenpiteiden tehokkuudesta ja maailmanlaajuisen kysynnän nopeasta elpymisestä.
The reduction of debt was driven by solid GDP growth and a headline surplus, which was partly offset by a sizable gross debt-increasing stock-flow adjustment as the government issued debt in excess of its financing needs and used the surplus to build up deposits.
Velan supistuminen johtui vakaasta BKT:n kasvusta ja julkisen talouden ylijäämästä, joka osittain kompensoitiin huomattavalla bruttovelkaa kasvattavalla velkakannan korjauserällä, kun valtio laski liikkeelle velkaa yli rahoitustarpeensa ja käytti ylijäämän talletusten kartuttamiseen.
In that respect, the three key measures taken were the wage subsidy for businesses which retain employees, tax deferrals and tax cancellation for hardest-hit businesses.
Kyseiset kolme keskeistä toteutettua toimenpidettä olivat palkkatuki yrityksille, jotka pitävät työntekijät palveluksessaan, veronlykkäykset ja veronperuutukset kriisistä eniten kärsineiden yritysten osalta.
The consequences for GDP growth will depend on the duration of both the pandemic and of the measures being taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand.
Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi.
The economic fallout of the COVID-19 pandemic is expected to be particularly pronounced in Croatia, due to the large share of tourism in its gross value added as well as substantial exposure through main trading partners.
Covid-19-pandemian taloudellisten vaikutusten odotetaan olevan erityisen voimakkaita Kroatiassa, koska matkailun osuus sen bruttoarvonlisäyksestä on suuri ja pandemia vaikuttaa siihen huomattavasti tärkeimpien kauppakumppanien välityksellä.
In particular, while the government debt position worsens as a result of the COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term.
Vaikka julkisen talouden velka-asema heikkenee covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa velkasuhteen odotetaan keskipitkällä aikavälillä olevan kestävällä (laskevalla) kehitysuralla.
Based on outturn data and the Commission 2020 spring forecast, Croatia was compliant with its medium term budgetary objective in 2019.
Toteutumatietojen ja komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Kroatia noudatti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan vuonna 2019.
The planned excess is considered to be exceptional as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact, while the nature of the excess is currently considered temporary.
Lähentymisohjelman mukaista ylitystä pidetään poikkeuksellisena perussopimuksessa sekä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla, mutta ylityksen katsotaan tällä hetkellä olevan luonteeltaan väliaikainen.
Although still relatively high, government debt decreased markedly, helped by three consecutive years of government surpluses.
Vaikka julkinen velka on edelleen suhteellisen suuri, se väheni huomattavasti kolmena peräkkäisenä vuonna kirjatun julkisen talouden ylijäämän ansiosta.
The notified data show that Croatia complied with the debt reduction benchmark in 2019, as the gap to the benchmark is −2.7% of GDP (i.e. overachieving the benchmark).
Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Kroatia noudatti velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuonna 2019, koska ero vertailuarvoon on −2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (eli viitearvoa noudatettiin erittäin hyvin).
The government debt-to-GDP ratio decreased from 74.7% in 2018 to 73.2% in 2019.
Velkasuhde on supistunut vuosien 2018 ja 2019 välillä 74,7 prosentista 73,2 prosenttiin.
The general government gross debt stood at 73.2% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Julkinen bruttovelka oli vuoden 2019 lopussa 73,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perussopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon.
The total impact of those measures is projected at 3.9% of GDP, out of which 2.7% of GDP is deficit-increasing, and the rest are liquidity measures (tax deferrals).
Näistä toimenpiteistä 2,7 prosenttia suhteessa BKT:hen on alijäämää lisääviä ja loput ovat maksuvalmiustoimenpiteitä (verojen lykkäykset).
The 2020 Convergence Programme provides information on the medium-term strategy to support the economy, which consists of using the fiscal space created in recent years to minimize the economic fallout of the COVID-19 pandemic by providing support to otherwise viable businesses and employment.
Strategian mukaan viime vuosina luotua julkisen talouden liikkumavaraa käytetään covid-19-pandemian aiheuttamien taloudellisten vaikutusten minimoimiseen tukemalla muutoin elinkelpoisia yrityksiä ja työllisyyttä.
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 73.2% of GDP in 2019 to 88.6% by 2020.
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan julkinen velka kasvaa suhteessa BKT:hen vuoden 2019 73,2 prosentista 88,6 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 9.1%.
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 9,1 prosenttia vuonna 2020.
Overall, the Convergence Programme projects a deficit of 6.8% of GDP in 2020, followed by a recovery to 2.4% of GDP in 2021.
Kaiken kaikkiaan lähentymisohjelmassa ennakoidaan, että alijäämä on 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, minkä jälkeen se elpyy 2,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, however, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Croatia.
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on kuitenkin todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Kroatian osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Croatia.
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Kroatian osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
According to the 2020 Convergence Programme, Croatia plans a deficit of 6.8% of GDP in 2020, while debt is planned at 86.7% of GDP.
Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan Kroatian alijäämä on 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020, kun taas velan ennakoidaan olevan 86,7 prosenttia suhteessa BKT:hen.
It allows Member States to depart from the budgetary requirements that would normally apply while enabling the Commission and the Council to undertake the necessary policy coordination measures within the framework of the Pact.Data notified by the Croatian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government balance in Croatia reached +0.4% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 73.2% of GDP.
Kroatian viranomaisten 31. maaliskuuta 2020 ilmoittamat ja Eurostatin myöhemmin vahvistamat tiedot 1 osoittavat, että vuonna 2019 Kroatian julkisen talouden rahoitusasema oli 0,4 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen ja julkisen talouden bruttovelka 73,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Based on the 2020 Convergence Programme, Croatia's general government deficit in 2020 is planned to reach 6.8% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan Kroatian julkisen talouden alijäämä kasvaa vuonna 2020 6,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
No progress has been made on implementing privatisation projects.
Yksityistämishankkeiden toteuttamisessa ei ole edistytty.
Nominal growth has also been very strong since 2016.
Myös nimelliskasvu on ollut erittäin vahvaa vuodesta 2016 alkaen.
4.5 Other factors put forward by the Member State
Muut jäsenvaltion esittämät tekijät
Note Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast
Lähde: Eurostat, komission kevään 2020 talousennuste