natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2019, the debt ratio declined further, to 98.6%, reflecting the debt-decreasing effect stemming from a slight primary surplus, downward stock-flow adjustments and a downward snowball effect of 0.9% of GDP as a result of real GDP growth and the increase in prices (inflation effect).
Vuonna 2019 velkasuhde supistui edelleen 98,6 prosenttiin seurauksena lievän perusylijäämän velkaa vähentävästä vaikutuksesta, velkaa supistavista velkakannan korjauseristä ja velkaa supistavasta lumipalloefektistä, jonka suuruus oli 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja joka johtui reaalisen BKT:n kasvusta ja hintojen noususta (inflaatiovaikutus).
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled.
Näin ollen analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.
On 09 July 2019, Belgium was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 2.8% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.1% of GDP, taking into account the structural reform clause 3 .
Belgia sai 9. heinäkuuta 2019 suosituksen varmistaa, että julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä on enintään 2,8 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen 3 .
The lack of compliance with the preventive arm requirements is an aggravating factor for the assessment of Belgium's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019.
Ennaltaehkäisevän osion vaatimusten noudattamatta jättäminen on raskauttava tekijä arvioitaessa, onko Belgia lähtökohtaisesti jättänyt noudattamatta velkakriteeriä vuonna 2019.
The general government gross debt stood at 98.6% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Julkinen bruttovelka oli vuoden 2019 lopussa 98,6 prosenttia suhteessa BKT:hen eli yli perussopimuksen mukaisen 60 prosentin viitearvon.
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 7.2%.
Komission kevään 2020 talousennusteessa otetaan huomioon covid-19-pandemian vaikutus ja ennustetaan reaalisen BKT:n supistuvan 7,2 prosenttia vuonna 2020.
The planned excess is considered to be exceptional but not temporary as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Ennakoitua ylittymistä pidetään perussopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltynä poikkeuksellisena mutta ei väliaikaisena ylittymisenä.
The analysis thus suggests that prima facie the debt criterion is not fulfilled based on the 2019 outturn data.
Analyysi viittaa näin ollen siihen, että vuoden 2019 toteutumatietojen perusteella velkakriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.
The headline deficit increased from 0.8% of GDP in 2018 to 1.9% in 2019, notably due to a large drop in current taxes on income and weath.
Julkisen talouden alijäämä kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä 0,8 prosentista suhteessa BKT:hen 1,9 prosenttiin varsinkin juoksevien tulo- ja varallisuusverojen huomattavan vähenemisen vuoksi.
According to the 2020 Stability Programme, Belgium plans a deficit of 7.5% of GDP in 2020, while debt would attain 115% of GDP.
Vuoden 2020 vakausohjelmassa Belgia ennakoi, että vuonna 2020 alijäämä on 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja velka 115 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The structural balance deteriorated by 0.6 percentage points of GDP in 2019, thus also pointing to a significant deviation by 0.7% of GDP.
Rakenteellinen rahoitusasema heikkeni 0,6 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2019, mikä myöskin viittaa merkittävään 0,7 prosentin poikkeamaan suhteessa BKT:hen Vastaava arvio saadaan tarkastelemalla vuosia 2018 ja 2019 yhdessä.
The government debt-to-GDP ratio decreased from 99.8% in 2018 to 98.6% in 2019.
Velkasuhde on supistunut vuosien 2018 ja 2019 välillä 99,8 prosentista 98,6 prosenttiin.
Based on the 2020 Stability Programme, Belgium's general government deficit in 2020 is expected to reach 7.5% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Vuoden 2020 vakausohjelman perusteella Belgian julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan 7,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020, eli se ylittää perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen, eikä ole lähellä sitä.
Additional factors not yet mentioned above are:
Tekijät, joita ei ole mainittu edellä, ovat seuraavat:
The positive fiscal trend was continuing in the first two months of 2020.
Julkisen talouden positiivinen suuntaus jatkui vuoden 2020 kahden ensimmäisen kuukauden aikana.
4.2 Medium-term economic position, including structural reforms
4.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, rakenneuudistukset mukaan lukien
According to the authorities, the weak macroeconomic performance of Italy was also due to external factors and deflationary mechanisms within the euro area.
Viranomaisten mukaan Italian heikko makrotalouskehitys johtui myös ulkoisista tekijöistä ja euroalueen deflatorisista mekanismeista.
On 15 May 2020, the Italian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Italian viranomaiset toimittivat 15. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät.
More specifically, Italy made substantial progress in fighting tax evasion, including by strengthening the compulsory use of electronic payments.
Italia on edistynyt huomattavasti veronkierron torjunnassa muun muassa vahvistamalla pakollista sähköisten maksujen käyttöä.
A technical rebound is expected in the second half of 2020, supported by policy measures, and followed by a partial recovery in 2021.
Tekninen elpyminen on odotettavissa vuoden 2020 jälkipuoliskolla politiikkatoimien tukemana, ja sitä seuraa osittainen elpyminen vuonna 2021.
However the macroeconomic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty related to the duration of the pandemic and its economic impact.
Makrotalouden näkymille on kuitenkin ominaista poikkeuksellinen epävarmuus pandemian keston ja sen taloudellisten vaikutusten osalta.
The consequences for GDP growth will depend both on the duration of the pandemic and on the measures taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand.
Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian kestosta että niistä toimenpiteistä, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi.
Moreover, firms are expected to cut investment spending amid a collapse in demand, draining cash flows and high uncertainty.
Lisäksi yritysten odotetaan vähentävän investointimenoja kysynnän romahtamisen, kassavirtojen hupenemisen ja suuren epävarmuuden myötä.
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure growth exceeded the benchmark.
3 Toteutumatietojen ja komission ennusteen perusteella menojen kasvu ylitti vertailuarvon.
This a mitigating factor in the assessment of Italy's compliance with the deficit criterion in 2020.
Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Italia alijäämäkriteeriä vuonna 2020.
The COVID-19 pandemic has led to a major economic shock that is having a significant negative impact throughout the Union.
Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla unionissa.
The difference between the two indicators is mainly due to revenue windfalls (0.5 percentage points of GDP) and the change in interest expenditure (0.3 percentage points of GDP).
Näiden kahden indikaattorin välinen ero johtuu pääasiassa odottamattomista tuloista (0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen) ja korkomenojen muutoksesta (0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen).
Italy did not comply with the debt reduction benchmark in 2019.
Italia ei noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuonna 2019.
(V)The priority given to social inclusion in Italy's 2018-2019 reform agenda, also given the risk of productivity-enhancing reforms undermining social cohesion.
(VI)Italian vuosien 2018-2019 uudistusohjelmassa annetaan etusija sosiaaliselle osallisuudelle, myös siksi, että tuottavuutta lisäävissä uudistuksissa on vaarana sosiaalisen yhteenkuuluvuuden heikkeneminen.
In its 2020 Country Report 2 , the Commission assessed that Italy made some progress in addressing the 2019 Country Specific Recommendations, which can be considered as a further mitigating factor.
Komissio arvioi vuoden 2020 maaraportissaan 2 , että Italia on edistynyt jonkin verran vuoden 2019 maakohtaisten suositusten noudattamisessa, mitä voidaan niin ikään pitää lieventävänä tekijänä.
The drop in economic activity is expected to reduce government revenues, while government expenditure is set to rise due to the cost of automatic stabilisers and the policy response.
Talouden toimeliaisuuden vähenemisen odotetaan supistavan julkisia tuloja, kun taas julkisten menojen odotetaan kasvavan automaattisten vakauttajien ja politiikkatoimien aiheuttamien kustannusten vuoksi.
(IV)The relatively high sovereign yields in comparison to other large euro area countries, which according to the authorities are at odds with Italy's budgetary performance and partly due to a pessimistic assessment of Italy's growth potential by international organizations.
(V)Valtion joukkolainojen tuotto on suhteellisen korkea verrattuna muihin suuriin euroalueen maihin, mikä viranomaisten mukaan on ristiriidassa Italian julkisen talouden kehityksen kanssa ja johtuu osittain siitä, että kansainvälisten järjestöjen arvio Italian kasvupotentiaalista on pessimistinen.
Specifically, it projects the debt-to-GDP ratio to start declining already in 2021, to 152.7%, as part of a "multiannual effort of preserving fiscal sustainability within a strategy of fair and sustainable development from the social and environmental viewpoint".
Vakausohjelmassa arvioidaan, että velka suhteessa BKT:hen alkaa supistua jo vuonna 2021, 152,7 prosenttiin, osana "monivuotisia toimia, joilla pyritään säilyttämään julkisen talouden kestävyys sosiaaliselta ja ympäristölliseltä kannalta oikeudenmukaisen ja kestävän kehityksen strategian puitteissa".
That decrease is related to positive revenue developments, supported by policy measures adopted by the government, for instance to fight tax evasion, and a resilient labour market.
Supistuminen liittyy positiiviseen tulojen kehittymiseen, jota tukevat hallituksen politiikkatoimenpiteet, esimerkiksi veronkierron torjumiseksi, ja joustavat työmarkkinat.
The COVID-19 pandemic and the related containment measures are set to push Italy's economy into a deep recession in 2020.
Covid-19-pandemia ja siihen liittyvät rajoittamistoimenpiteet ajavat Italian talouden syvään taantumaan vuonna 2020.
Specifically, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 9.5% in the current year, in particular as the lockdown measures put an abrupt break on private consumption and export markets shrink sharply, with tourism among the hardest-hit sectors.
Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT supistuu kuluvana vuonna 9,5 prosenttia erityisesti siksi, että sulkutoimenpiteet keskeyttävät yksityisen kulutuksen äkillisesti ja vientimarkkinat kutistuvat jyrkästi, ja siksi, että matkailu kuuluu aloihin, jotka kärsivät eniten.
Graph 1:Government debt-to-GDP ratio, Italy, % of GDP
Kuvio1: Julkinen velka suhteessa BKT:hen, Italia,% suhteessa BKT:hen
Italy made some progress in ensuring that active labour market and social policies are effectively integrated and reach out to vulnerable groups; focusing investment-related economic policy on research and innovation and quality of infrastructure; making the public administration more effective; fostering bank balance sheet restructuring; and improving non-bank financing for smaller and innovative firms.
Italia on edistynyt jonkin verran sen varmistamisessa, että aktiivinen työvoimapolitiikka ja sosiaalipolitiikka integroidaan ja että niillä tavoitetaan muita heikommassa asemassa olevat ryhmät; investointeihin liittyvän talouspolitiikan keskittämisessä tutkimukseen ja innovointiin sekä infrastruktuurin laatuun; julkishallinnon vaikuttavuuden parantamisessa; pankkien taseiden uudelleenjärjestelyn edistämisessä; ja pankkien ulkopuolisen pienempien ja innovatiivisten yritysten rahoituksen parantamisessa.
The debt-reduction strategy will rest on structural reforms, investment and innovation policies aimed at raising the growth potential of the economy coupled with an adequate fiscal stance.
Velan vähentämisstrategia perustuu rakenneuudistuksiin ja investointi- ja innovaatiopolitiikkoihin, joilla pyritään lisäämään talouden kasvupotentiaalia ja samalla pitämään finanssipolitiikan viritys asianmukaisena.
(III)The underestimation of the slack in Italy's economy based on the commonly agreed methodology, whose results for Italy are argued to be debatable on a comparative basis.
(IV)Italian talouden pysähtyneisyyden aliarviointi yhteisesti sovituin menetelmin, joilla saatujen tulosten vertailukelpoisuutta Italian osalta pidetään kyseenalaisena.
In that context, the authorities stress that, following the current shock, the Italian economy will need a period in which growth is relaunched without counterproductive fiscal consolidations, while basing a sustainable debt-reduction strategy on a primary balance in surplus and on strengthening Italy's potential growth on the back of ambitious public and private investments.
Viranomaiset korostavat, että tämänhetkisen häiriön jälkeen Italian taloudessa tarvitaan kasvun uudelleenkäynnistämiseksi ajanjakso ilman elpymistä haittaavaa julkisen talouden vakauttamista, samalla kun laaditaan julkisen velan kestävää vähentämistä koskeva strategia, joka perustuu ylijäämäiseen perusrahoitusasemaan ja Italian potentiaalisen kasvun vahvistamiseen kunnianhimoisten julkisten ja yksityisten investointien avulla.
In that respect, at least the following three main aspects need to be considered when assessing compliance with the debt criterion given their impact on the debt dynamics and sustainability: (i) adherence to the MTO or the adjustment path towards it; (ii) the implementation of structural reforms; and (iii) the prevailing economic conditions.
Arvioitaessa velkakriteerin noudattamista on tarkasteltava ainakin seuraavia kolmea keskeistä näkökohtaa, koska ne vaikuttavat velan kehitykseen ja kestävyyteen: i) keskipitkän aikavälin tavoitteen tai siihen tähtäävän sopeuttamisuran noudattaminen; ii) rakenneuudistusten toteuttaminen; ja iii) vallitseva taloustilanne.
For the apparent breach of the debt criterion, the analysis of the relevant factors is particularly warranted, given that debt dynamics are to a larger extent influenced by factors outside the control of the government than is the case for the deficit.
Jos velkakriteerin ylittyminen on ilmeistä, merkityksellisten tekijöiden analysointi on erityisen perusteltua, koska tekijät, joihin hallitus ei voi vaikuttaa, vaikuttavat enemmän velan kuin alijäämän kehitykseen.
Moreover, Italy made no progress in reducing the share of old-age pensions in public spending to create space for other social and growth-enhancing spending; and addressing restrictions to competition, including by means of a new annual competition law.
Italia ei ole onnistunut pienentämään vanhuuseläkkeiden osuutta julkisista menoista voidakseen lisätä muita sosiaalimenoja ja kasvua edistäviä menoja; eikä puuttumaan kilpailunrajoituksiin muun muassa uuden vuotuisen kilpailulain avulla.
The debt sustainability analysis updated with the Commission 2020 spring forecast confirms that, notwithstanding risks, Italy's debt position remains sustainable over the medium-term, which takes account of important mitigating factors like the profile of government debt and the external position 6 .
Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella päivitetty velkakestävyysanalyysi vahvistaa, että huolimatta riskeistä Italian velka-asema pysyy keskipitkällä aikavälillä kestävällä pohjalla, kun otetaan huomioon myös merkittävät lieventävät tekijät, kuten julkisen velan profiili ja ulkoinen rahoitusasema.
On the other hand, Italy made limited progress in shifting taxation away from labour, reducing tax expenditure and reforming the cadastral system; tackling undeclared work; supporting women's participation in the labour market; improving educational outcomes including through adequate and targeted investment and fostering upskilling; reducing the length of civil trials by enforcing and streamlining procedural rules; and improving the effectiveness of the fight against corruption by reforming procedural rules to reduce the length of criminal trials.
Toisaalta Italia on edistynyt vain vähän verotuksen painopisteen siirtämisessä pois työn verotuksesta, verohelpotusten vähentämisessä ja kiinteistörekisterijärjestelmän uudistamisessa; pimeän työn torjumisessa; naisten työmarkkinoille osallistumisen tukemisessa; koulutustulosten parantamisessa, myös riittävien ja kohdennettujen investointien avulla, ja osaamisen kehittämisen edistämisessä; siviilioikeudenkäyntien keston lyhentämisessä yksinkertaistamalla menettelysääntöjä ja valvomalla niiden noudattamista; ja korruption torjunnan tuloksellisuuden parantamisessa uudistamalla menettelysääntöjä, jotta rikosoikeudenkäyntien kestoa voidaan lyhentää.
(VI)The government's plan to start reducing the headline deficit with the 2022 budget, depending on macroeconomic developments by mid-2021.
(VII)Hallitus suunnittelee aloittavansa julkisen sektorin nimellisen alijäämän supistamisen vuoden 2022 talousarviossa siitä riippuen, miten makrotalous kehittyy vuoden 2021 puoliväliin mennessä.
In particular, while the debt position deteriorates as a result of the current COVID-19 crisis, the debt ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term (Graph 1) 7 .
6 Vaikka velka-asema heikkenee covid-19-kriisin seurauksena, perusskenaariossa velkasuhteen odotetaan olevan kestävällä (laskevalla) kehitysuralla (Kuvio 1) 7 keskipitkällä aikavälillä.
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Italy.
Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä - alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista - täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Italian osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.
Moreover, the data for 2019 imply insufficient progress towards the debt reduction benchmark, which also provides evidence of a prima facie existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact.
Lisäksi vuoden 2019 tiedot merkitsevät, että velan supistamista koskevan vertailuarvon saavuttamisessa ei ole edistytty riittävästi, mikä myös on lähtökohtaisesti näyttönä vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyn liiallisen alijäämän olemassaolosta.
It estimates the direct budgetary impact of these support measures at around 4.5% of GDP in 2020.
Siinä arvioidaan, että näiden tukitoimenpiteiden suora budjettivaikutus on 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.
The notified data show that Italy did not comply with the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the benchmark is 7.4% of GDP.
Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Italia ei noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa vuonna 2019 (ks. taulukko 1), sillä ero vertailuarvoon on 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Moreover, Italy had been experiencing a macroeconomic slowdown already before the current crisis, with both real GDP growth and the GDP deflator below 1% since 2018.
Italian makrotalouden kasvu oli hidastunut jo ennen tämänhetkistä kriisiä, ja sekä reaalisen BKT:n kasvu että BKT-deflaattori ovat olleet alle 1 prosentin vuodesta 2018.
Overall, Italy's long-lasting macroeconomic slowdown, with nominal GDP growth below 2% since 2018, can be argued to partly explain the large compliance gap with the debt reduction benchmark in 2019.
Kaiken kaikkiaan Italian pitkään jatkuneen makrotalouden taantuman, jossa nimellisen BKT:n kasvu on ollut alle 2 prosenttia vuodesta 2018, voidaan väittää osittain selittävän suuren eron suhteessa velan supistamista koskevaan vertailuarvoon vuonna 2019.
(II)The low nominal GDP growth in 2019, which hindered debt reduction efforts.
(III)Nimellinen BKT:n kasvoi hitaasti vuonna 2019, mikä haittasi velan vähentämistä.
The former is related to a strong increase in public revenues despite weak real GDP growth, which is explained by positive labour market developments largely related to permanent contracts 5 and, to a lesser extent, by important policy measures to fight tax evasion (e.g. electronic invoicing, electronic transmission of receipts, and the revised methodology to estimate taxpayers' income), whose exact discretionary impact is still difficult to assess.
Tämä selittyy työmarkkinoiden myönteisellä kehityksellä, joka liittyy lähinnä vakituisiin työsuhteisiin 5 , ja vähemmässä määrin merkittävillä veronkierron torjumiseksi toteutetuilla toimenpiteillä (esim. sähköinen laskutus, sähköiset kuitit ja tarkistettu menetelmä veronmaksajien tulojen arvioimiseksi), joiden tarkkaa päätösperäistä vaikutusta on edelleen vaikea arvioida.
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors considered are: (i) the observed macroeconomic conditions, whereby the slowdown recorded since 2018 can be argued to partly explain Italy's large gaps to compliance with the debt reduction benchmark; (ii) some progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years; and (iii) the fact that there is no robust evidence of a significant deviation from the preventive arm in 2019 and over 2018 and 2019 taken together.
Kun tarkastellaan, onko velkakriteeriä noudatettu vuonna 2019, huomioon otetut merkitykselliset tekijät ovat seuraavat: ii) havaitut makrotalouden olosuhteet, jolloin Italiassa vuonna 2018 alkaneen makrotalouden taantuman voidaan väittää osittain selittävän Italian suuret erot suhteessa velan supistamista koskevaan vertailuarvoon; ii) jonkinasteinen edistyminen kasvua tukevien rakenneuudistusten toteuttamisessa viime vuosina; ja iii) se, että ei ole vankkaa näyttöä siitä, että ennaltaehkäisevästä osiosta olisi poikettu merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018 ja 2019 yhdessä tarkasteltuina.
On 13 July 2018, Italy was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, would not exceed 0.1% (‘the expenditure benchmark') in 2019, corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 3 .
Italia sai 13. heinäkuuta 2018 suosituksen varmistaa, että julkisten perusmenojen nimellinen kasvu ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kertaluonteisia toimenpiteitä on enintään 0,1 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen.
The direct budgetary impact of the latter is estimated at around 4.5% of GDP in 2020.
Viimeksi mainittujen suoran vaikutuksen julkiseen talouteen arvioidaan olevan noin 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020.