natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The key feature is that procedural changes must yield genuine value added for everyone and can be implemented as part of daily work.
Keskeistä on, että toimintatapojen muutokset tuottavat aitoa lisäarvoa kaikille ja ne voidaan toteuttaa osana arkityötä.
Changes associated with the culture of disseminating information require that both political actors and public servants want these changes.
Tiedon välittämisen kulttuuriin liittyvät muutokset edellyttävät sekä poliittisten toimijoiden että virkamiesten tahtoa.
Work to develop the effectiveness evaluation of policy measures has the goal of supporting political decision-makers.
Politiikkatoimien vaikuttavuusarvioinnin kehittämistyön tavoite on poliittisten päätöksentekijöiden tukeminen.
It is the task of public servants and experts to ensure that decision-makers have access to the best possible information as concerns both the impacts of planned political decisions on society and the impacts of steps already taken.
Virkamiesten ja asiantuntijoiden tehtävänä on varmistaa, että päättäjien saatavilla on paras mahdollinen tieto sekä suunnitteilla olevien poliittisten päätösten vaikutuksista yhteiskuntaan että toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksista.
But political decision-makers must also be willing to utilise such information.
Mutta poliittisten päättäjien on myös haluttava hyödyntää tällaista tietoa.
Basing decisions on the best possible information, and disclosing the information sources and the underlying value choices clearly and openly also promote the realisation of democracy.
Päätösten perustaminen parhaaseen mahdolliseen tietoon ja tietolähteiden, samoin kuin taustalla vaikuttavien arvovalintojen selkeä ja avoin esille tuominen edesauttavat myös demokratian toteutumista.
At its mid-term policy review in March 2009, the Government recorded that work to develop the effectiveness evaluation of policy measures should be started.
Hallitus kirjasi vaalikauden puolivälin politiikkariihen kannanottoon maaliskuussa 2009, että politiikkatoimien vaikuttavuusarviointia on ryhdyttävä kehittämään.
The Prime Minister’s Office launched a project to prepare the issue (the POVI project).
Valtioneuvoston kanslia käynnisti asiaa valmistelevan hankkeen (ns. POVI-hanke).
An interim project report was completed in November 2009, and the experiences of pilot projects were described in a separate report in January 2011. The current final report presents recommendations that help develop the effectiveness evaluation of policy measures at Government level.
Hankkeessa on valmistunut väli¬raportti marraskuussa 2009 sekä pilottihankkeiden kokemuksia kuvaava osaraportti tammikuussa 2011. Tässä politiikkatoimien vaikuttavuusarvioinnin kehittämishankkeen loppuraportissa on esitetty suosituksia, joiden avulla voidaan kehittää politiikkatoimien vaikuttavuus¬arviointia valtioneuvostotasolla.
The working group’s recommendations are closely linked with the project for developing the effective implementation and monitoring of the Government Programme, prepared under the leadership of the Prime Minister’s Office (the KOKKA project).
Työryhmän suositukset kytkeytyvät vahvasti valtioneuvoston kanslian johdolla valmisteltuun hallitusohjelman tehokkaan toimeenpanon ja seurannan kehittämishankkeeseen (KOKKA-hanke).
Based on the proposals made by the preparatory working group (VNK 6/2009), the tasks of the working group appointed to develop the effectiveness evaluation of policy measures were formulated as follows:
Politiikkatoimien vaikuttavuusarvioinnin kehittämishankkeeseen asetetun työryhmän tehtävänä on ollut valmistelutyöryhmän ehdotusten (VNK 6/2009) pohjalta:
To compile and prepare recommendations to the next Government concerning changes that improved linking of evaluation activities with political decision-making may require in the Government’s preparatory and decision-making processes, in the roles and responsibilities of various actors (especially the overall responsibility for coordinating and promoting the utilisation of evaluation), and in the tools that can be used for distributing information.
Koota ja valmistella suositukset seuraavalle hallitukselle muutoksista, joita arviointitoiminnan parempi kytkeminen poliittiseen päätöksentekoon mahdollisesti edellyttää valtioneuvoston valmistelu- ja päätöksentekoprosesseihin eri toimijoiden rooleihin ja vastuisiin, (erityisesti kokonaisvastuu arvioinnin hyväksikäytön koordinoinnista ja edistämisestä) sekä työvälineisiin, joita voidaan käyttää tiedon jakamiseen.
To pilot the opportunities offered by new operating models with ministries.
Pilotoida uusien toimintamallien mahdollisuuksia ministeriöiden kanssa.
To transmit the evaluation perspective to various development projects.
Välittää arvioinnin näkökulmaa eri kehittämishankkeisiin.
The work has been supervised by the Prime Minister’s State Secretary, and the ministerial working group on better regulation has been kept abreast of the work.
Työtä on ohjannut pääministerin valtiosihteeri ja työstä on raportoitu paremman sääntelyn ministerityöryhmälle.
The working group has maintained close contacts with the Advisory Board for Sectoral Research and has cooperated with various projects and corporations.
Työryhmä on pitänyt tiivistä yhteyttä sektoritutkimuksen neuvottelukuntaan ja toiminut yhteistyössä eri hankkeiden sekä yhteisöjen kanssa.
Both general evaluation competence and expertise in various impact assessments were represented in the composition of the working group.
Työryhmän kokoonpanossa on ollut edustettuna yleinen arviointiosaaminen sekä eri vaikutusarviointien asiantuntemus.
The working group met eleven times between 15 March 2010 and 31 March 2011 (Appendices 5 and 7).
Työryhmä on työskennellyt ajalla 15.3.2010–31.3.2011 ja kokoontunut 11 kertaa (liitteet 5 ja 7).
Most meetings were of the workshop type, where the recommendations were handled in detail and as a whole.
Suurin osa kokouksista on toteutettu työpajatyyppisesti työstäen suositusten eri osioita ja niiden kokonaisuutta.
In addition, the working group members were able to participate in four meetings arranged with the project pilots.
Lisäksi työryhmän jäsenet ovat voineet osallistua neljään hankkeen pilottien kanssa järjestettyyn tapaamiseen.
The working group has also held discussions with the key stakeholders and experts in order to support the development of its recommendations (Appendix 6).
Työryhmä on järjestänyt myös keskeisten sidosryhmien ja asiantuntijoiden kanssa pidettyjä keskustelutilaisuuksia suositustensa kehittämisen tueksi (liite 6).
The working group delivers this report for utilisation when procedures are being defined in support of political decision-making during the next Government term, e.g. when the new Government Programme is being negotiated.
Työryhmä luovuttaa raportin hyödynnettäväksi määriteltäessä tulevan hallituskauden poliittista päätöksentekoa tukevia menettelyitä, mm. tulevissa hallitusohjelmaneuvotteluissa.
The working group encourages open discussion on the recommendations.
Työryhmä pitää tärkeänä, että suosituksista keskustellaan avoimesti.
Developing the effectiveness evaluation of policy measures has been long-range work, which has now been promoted during several Government terms.
Politiikkatoimien vaikuttavuusarvioinnin kehittäminen on ollut pitkäjänteistä työtä ja sitä on edistetty jo usealla hallituskaudella.
Development of effectiveness evaluation for policy measures is more than developing various procedures and tools; it also means that the culture for preparing policy measures is developed and conversation gains a more prominent role in the work process.
Politiikkatoimien vaikuttavuusarvioinnin kehittämisessä on kyse erilaisten toimintatapojen ja työvälineiden kehittämisen lisäksi politiikkatoimien valmistelun kulttuurin kehittämisestä sekä työskentelytavan muuttamisesta entistä keskustelevampaan suuntaan.
The recommendations also raise issues concerning tools and give detailed recommendations for various processes.
Suosituksissa nostetaan esille myös työvälineisiin liittyviä kysymyksiä ja yksityiskohtaisia suosituksia eri prosesseihin.
The members of the working group have drawn up the recommendations in this report unanimously, and are ready to discuss them with various bodies, as needed.
Työryhmän jäsenet ovat laatineet raportissa esitetyt suositukset yksimielisesti ja ovat valmiita keskustelemaan niistä tarpeellisten tahojen kanssa.
VISION:
VISIO:
FROM SCATTEREDNESS TO A SYSTEMATIC OPERATING MODEL
HAJANAISUUDESTA SYSTEMAATTISEEN TOIMINTAMALLIIN
Why does evaluation need to be developed?
Miksi arviointitoimintaa pitää kehittää?
The quality and effectiveness of decision-making can be improved by consolidating the information base for decision-making.
Päätöksenteon tietopohjaa vahvistamalla voidaan parantaa päätöksenteon laatua ja vaikuttavuutta.
A diverse information base guarantees high-quality preparation for decision-making.
Monipuolinen tietopohja takaa päätöksenteon laadukkaan valmistelun.
According to the Governance Review conducted by the OECD in 2010, Finland has the preparedness for an evidence-based decision-making culture.
OECD:n 2010 tekemän Governance Review:n mukaan Suomella on olemassa valmius sellaiselle päätöksentekokulttuurille, joka perustuu todennettuun tietoon.
The proposals for development presented in this report aim at the kind of utilisation of research and evaluation information that could become a stronger element of decision-making and preparation at Government level.
Tämän raportin kehittämisehdotukset kohdentuvat sellaiseen tutkimus- ja arviointitiedon hyödyntämiseen, josta voisi jatkossa tulla vahvempi osa valtioneuvoston tasoista päätöksentekoa ja valmistelua.
The information society has much evaluation data and other research data.
Arviointi- ja muuta tutkimustietoa on tietoyhteiskunnassa paljon.
However, those who need information do not necessarily encounter that information in the most efficient way.
Tieto ei kuitenkaan välttämättä kohtaa tehokkaimmalla tavalla sen tarvitsijoita.
Evaluation data are utilised in the preparation of policy measures and at various stages of decision-making.
Arviointitietoa hyödynnetään politiikkatoimien valmistelussa ja päätöksenteon eri vaiheissa.
However, in our current operating model, it is not always ensured sufficiently that the necessary information is channelled effectively for supporting decision-making in society.
Nykyisessä toimintamallissamme ei kuitenkaan aina riittävästi varmisteta, että tarvittava tieto kanavoituu tehokkaasti yhteiskunnallisen päätöksenteon tueksi.
It has been concluded in various contexts that evaluation of the impacts and effectiveness of policy measures is inadequate in Finland.
Politiikkatoimien vaikutusten ja vaikuttavuuden arviointi on useissa eri yhteyksissä todettu puutteelliseksi Suomessa.
The problem is, in particular, that evaluation information is not used systematically and its use is not required.
Ongelmana on erityisesti se, että arviointitietoa ei käytetä systemaattisesti eikä sen käyttöä edellytetä.
Evaluation activities and the use of evaluations are not organised clearly.
Arviointitoimintaa ja arviointien käyttöä ei ole organisoitu selkeästi.
Nor does anyone bear the overall responsibility for the development and upkeep of the evaluation system.
Kukaan ei myöskään ole kokonaisvastuussa arviointijärjestelmän kehittämisestä ja ylläpitämisestä.
Impact assessment and effectiveness evaluation are sectoral, having gained different scopes and depths in various sectors.
Vaikutus- ja vaikuttavuusarviointi on sektoroitunutta ja se on kehittynyt eri sektoreilla laajuudeltaan ja syvyydeltään erilaiseksi.
The sectoral nature of evaluation activities makes it more difficult to manage intersectoral policy entities and to recognise how issues are interlinked.
Arviointitoiminnan sektoroituneisuus vaikeuttaa poikkihallinnollisten politiikkakokonaisuuksien hallintaa ja asioiden keskinäiskytkentöjen hahmottamista.
There is no tradition for systematic and wide-ranging exploitation of evaluation data.
Arviointitiedon systemaattiseen laaja-alaiseen käyttöön ei ole traditiota.
However, correctly aimed decision-making needs information produced at various sources.
Kuitenkin oikeaan osuva päätöksenteko tarvitsee eri lähteissä tuotettua tietoa.
What is essential is to be able to combine information, to recognise the essential information and to synthesise and transmit the information in a usable form to decision-makers.
Olennaista onkin pystyä yhdistelemään tietoa, tunnistamaan olennainen tieto ja kyetä syntetisoimaan ja välittämään se päättäjille käytettävässä muodossa.
Apart from the POVI working group, several other bodies have analysed development needs associated with the information base of decision-making.
Päätöksenteon tietopohjaan liittyviä kehittämistarpeita on pohdittu POVI-työryhmän lisäksi monella taholla.
The Research and Innovation Council concluded recently that the utilisation of research information in decision-making is not at a sufficiently high standard. There is also room for development of the ways in which researchers make new information and their own expertise available to people preparing and making decisions.
Tutkimus- ja innovaationeuvoston tuoreen linjauksen mukaan tutkimustiedon hyödyntäminen päätöksenteossa ei ole riittävän hyvällä tasolla ja kehitettävää on myös tavoissa, joilla tutkijat tarjoavat uutta tietoa ja osaamistaan valmistelijoille sekä päätöksentekijöille.
A study conducted by the Academy of Finland listed a number of obstacles to the application of research findings.
Suomen Akatemian selvityksessä on nostettu esiin esteitä, jotka vaikeuttavat tutkimustulosten soveltamista.
These include cases where users did not recognise the application potential of the findings, no suitable users existed, or legislation and the political objectives impeded the utilisation of information.
Esteiksi on tunnistettu mm. se, etteivät käyttäjät tunnista tulosten soveltamismahdollisuuksia, sopiva käyttäjätaho puuttuu tai lainsäädäntö ja poliittinen tahtotila muodostavat esteen tiedon hyödyntämiselle.
Alongside the traditional researcher-oriented perspective, demand-oriented and user-oriented policies accentuate the need for and exploitation of research findings.
Kysyntä- ja käyttäjälähtöisessä politiikassa tutkimustiedon hyödyntämisen ja tarpeiden näkökulmat korostuvat ja nousevat perinteisen tutkijalähtöisen näkökulman rinnalle.
On several occasions, bodies engaged in evaluation have expressed the viewpoint that evaluation results are little utilised, the division of labour and responsibilities for the development of evaluation is unclear, and competence is splintered.
Arviointitulosten vähäinen hyödyntäminen, arvioinnin epäselvät kehittämisvastuut ja työnjako sekä osaamisen hajanaisuus on arviointitoimintaa toteuttavien näkökulmasta todettu monessa yhteydessä.
When evaluations supporting political decision-making are funded through public means, the responsibilities or obligations for their utilisation should be clear.
Kun poliittista päätöksentekoa tukevia arviointeja tuotetaan julkisilla varoilla, tulisi niiden hyödyntämisestä olla selkeät vastuut tai velvoitteet.
Shortcomings have also been discovered in the development of methods and in the usability of data resources.
Puutteita on havaittu myös menetelmien kehittämisessä ja tietovarantojen hyödynnettävyydessä.
Moreover, the systematic evaluation of effectiveness is still relatively new, and good practices are yet to be established for its utilisation in decision-making.
Lisäksi vaikuttavuuden systemaattinen arviointi on edelleen suhteellisen uutta, eivätkä hyvät käytännöt sen hyödyntämiseksi päätöksenteossa ole vielä vakiintuneita.
If closer links are to be forged between evaluation and the development of activities and decision-making, clear and strong vision as well as processes for the use of information are needed.
Arvioinnin kytkeminen tiiviimmin toimintojen kehittämiseen ja päätöksentekoon edellyttää selkeää ja vahvaa tahtoa sekä prosesseja tiedon hyödyntämiselle.
The POVI pilot projects (Appendix 1) has identified various problems in the utilisation of information: not only lack of commitment and inadequate steering on the part of the management but also an insufficient level of implementing policy measures.
POVI-hankkeen pilottihankkeissa (liite 1) on erilaisen tiedon hyödyntämisen ongelmiksi tunnistettu johdon sitoutumisen ja puutteellisen ohjauksen lisäksi riittämätön politiikkatoimien toimeenpanotaso.
Furthermore, the recognition of regional and local perspectives and overly strict timetables for the wide-ranging utilisation of information, e.g. when analysing opinions, have often been seen as problems.
Ongelmaksi on koettu usein myös alue- ja paikallistason näkökulmien huomioiminen ja tiedon laaja-alaisen hyödyntämisen kannalta liian kiireiset aikataulut mm. lausuntoja analysoitaessa.
The table below illustrates some development challenges and current problems identified in the POVI project, in the related discussions and in the evaluations of the pilot projects.
Seuraavaan taulukkoon on koottu POVI-hankkessa, siihen liittyvissä keskusteluissa ja pilottien arvioinneissa hahmottuneita kehittämisen haasteita ja nykytilan ongelmia:
Political challenges
Poliittisia haasteita
the convergence of information and its need both contentwise and timewise
tiedon ja sen tarpeen kohtaaminen sisällöllisesti ja ajallisesti
identification of information needs in horizontal phenomena and shortcomings in the large-scale utilisation of information in sectoral administration
horisontaalisten ilmiöiden tietotarpeiden tunnistaminen ja tiedon laaja-alaisen hyödyntämisen puutteellisuus sektorihallinnossa
information that is one-sided and narrow in scope
tiedon yksipuolisuus ja kapea-alaisuus
lack of interest in information or lack of time and processes for the utilisation of information
tiedosta ei olla kiinnostuneita tai tiedon hyödyntämiseen ei ole aikaa eikä prosesseja
Challenges in preparation by public servants
Virkamiesvalmistelun haasteita
no steering system or obligations for the utilisation of evaluation data
ei ohjausjärjestelmää tai velvoitteita arviointitiedon hyödyntämiselle
information is not available or it cannot be found
tietoa ei ole käytettävissä tai sitä ei löydetä
it is not believed that one can learn from earlier decisions
ei uskota, että aiemmista päätöksistä voi oppia
information is splintered and sector-specific
tieto on pirstaleista ja sektoroitunutta
information is too general and does not apply to concrete preparation
tieto on liian yleisellä tasolla eikä kohdistu konkreettiseen valmisteluun
no one has overall responsibility for the development of a systematic evaluation plan
kellään ei ole kokonaisvastuusta systemaattisen arviointijärjestelmän kehittämisestä
monitoring of implementation and impact assessment are seen as extra work
toimeenpanon seuranta ja vaikutusten arviointi koetaan lisätyöksi
there is no common operating culture for the compilation and utilisation of evaluations
arviointien tekemiseen ja hyödyntämiseen ei ole yhtenäistä toimintakulttuuria
hurried preparation and lack of resources
valmistelun kiire ja resurssien puute
structural obstacles, such as fees, in the availability of information
tiedon saatavuudessa rakenteellisia esteitä, kuten maksullisuus
Challenges in the generation of information
Tiedontuotannon haasteita
the generation of information is not always linked with phenomena on which information is needed, or information is generated on issues that are irrelevant from the user’s point of view
tiedontuotanto ei aina kytkeydy ilmiöihin, joista tietoa tarvitaan, tai tietoa tuotetaan käyttäjän näkökulmasta epärelevanteista asioista
information is narrow in scope and splintered
tieto on kapea-alaista ja sirpaloitunutta
the results are presented poorly
tulokset on esitetty huonosti
the timing of the results does not match the needs of preparation
tulokset eivät ajoitu oikein suhteessa valmistelun tarpeisiin
the difficulty of tasks in information generation
tiedontuotannon tehtävien vaikeus
ex-post evaluation does not stay in step with the world’s changes
jälkiarviointi ei pysy maailman muutosten tahdissa
correct and equal targeting of research resources
tutkimusresurssien oikea ja tasapuolinen kohdentuminen
Goal and focus
Tavoite ja fokus
The use of effectiveness data in individual policy measures can be improved by developing procedures and by adopting technical aids.
Vaikuttavuustiedon käyttöä yksittäisissä politiikkatoimissa voidaan parantaa kehittämällä toimintatapoja ja ottamalla käyttöön teknisiä apuvälineitä.
What is involved, however, is a broader system change that enhances the systematic use of information to support political decision-making.
Kyse on kuitenkin laajemmasta järjestelmän muutoksesta, jolla vahvistetaan tiedon systemaattista käyttöä poliittisen päätöksenteon tukena.
A systematic change does not happen by making individual changes; instead, it requires long-term development and a change in the operating culture.
Systemaattinen muutos ei tapahdu yksittäisillä muutoksilla vaan edellyttää pitkäaikaista kehittämistä ja toimintakulttuurin muutosta.
The recommendations given in this project are signposts towards the goal.
Tämän hankkeen suositukset ovat askelmerkkejä kohti tavoitetta.
Systematic change requires constant development and the monitoring of modifications carried out.
Systemaattinen muutos vaatii jatkuvaa kehittämistä ja toteutettujen muutosten seurantaa.
The development of society is a long-term process and policy themes often remain on the agenda for a long time even when Governments change.
Yhteiskunnan kehitys on pitkäjänteistä ja politiikan teemat pysyvät usein pitkään agendalla hallitusten vaihtumisesta huolimatta.
Political decision-making is cyclical, and often the same questions are taken up from one term to the next, with varying emphasis.
Poliittinen päätöksenteko on luonteeltaan syklistä ja usein samoihin kysymyksiin palataan kaudesta toiseen eri painotuksin.
Information on impacts, serving decision-making in advance, creates evaluation criteria and an evaluation base for the retargeting of policies in the next phases of decision-making.
Päätöksentekoa ennakoivasti palveleva vaikutustieto luo arviointikriteeristöä ja -pohjaa politiikan uudelleen suuntaamiselle päätöksenteon seuraavissa vaiheissa.
The improved use of information must provide long-term support for decision-making in society.
Tiedon paremmalla käytöllä tulee tukea yhteiskunnallista päätöksentekoa pitkäjänteisesti.
The whole range of information generation cannot, and need not, be applied to all decision-making.
Kaikkeen päätöksentekoon ei voida eikä ole syytäkään kohdistaa tiedontuotantoa koko laajuudessaan.
It is also important to be aware of the different time spans of, in particular, research and policy measures and the timeliness of information use.
On myös tärkeää tiedostaa erityisesti tutkimuksen ja politiikkatoimien erilainen aikajänne ja tiedon hyödyntämisen oikea-aikaisuus.
In the working group’s opinion, the first priority is that a sufficient information base, starting from the needs of the users of information (those preparing and making decisions), is ensured to serve as background for the most important social reforms. This is done by applying a systematic operating model for evaluation and research at Government level.
Työryhmän mielestä tärkeintä on, että merkittävimpien yhteiskunnallisten uudistusten taustalle varmistetaan tiedon käyttäjien (päätösten valmistelijat ja päättäjät) tarpeista lähtevä riittävä tietopohja systemaattisella valtioneuvostotasoisella arvioinnin ja tutkimuksen toimintamallilla.
In development work, attention should shift from individual evaluations and the associated shortcomings towards the generation, synthesisation and use of broad-based information from various sources that supports the Government’s decision-making as a whole.
Kehittämistyössä huomion tulisi siirtyä yksittäisistä arvioinneista ja niihin liittyvistä puutteista kohti valtioneuvoston päätöksentekoa kokonaisuudessaan tukevaa ja eri tietolähteistä saatavan laaja-alaisen tiedon tuottamista, syntetisointia ja käyttöä.