natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland tries to actively influence them, conducting a comprehensive analysis regarding the adoption of any new commitments at the completion of each process.
Suomi pyrkii vaikuttamaan niissä aktiivisesti ja tekee kunkin prosessin lopussa kokonaisvaltaisen harkinnan pohjalta ratkaisunsa koskien uusien sitoumusten ottamista.
In its own defence arrangements Finland takes into account the existing international standards and its own obligations.
Suomi huomioi olemassa olevan kansainvälisen normiston ja Suomen sitoumukset omassa puolustuksessaan.
Finnish defence planning also tries to anticipate the development of the standards, the humanitarian acceptability of weapon systems and the availability of weapons systems in the international market.
Suomen puolustussuunnittelussa pyritään myös ennakoimaan normiston kehitystä, asejärjestelmien humanitaarista hyväksyttävyyttä ja asejärjestelmien saatavuutta kansainvälisiltä markkinoilta.
The significance of the Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons (NPT) as the cornerstone of the international nuclear arms control regime is pivotal.
Ydinsulkusopimuksen merkitys kansainvälisen ydinasevalvontajärjestelmän kulmakivenä on tärkeä.
Finland underscores all pillars of the NPT.
Suomi painottaa ydinsulkusopimuksen kaikkia osa-alueita.
Through its own action Finland strives to advance transparency related to nuclear weapons, mitigate the risks of accidents and misunderstandings, and promote nuclear disarmament.
Suomi pyrkii toiminnallaan edesauttamaan ydinaseisiin liittyvän avoimuuden lisäämistä, onnettomuuksien ja väärinkäsitysten riskien vähentämistä ja ydinaseriisunnan edistämistä.
In addition to bilateral treaties, the Geneva Conference on Disarmament should produce results, first and foremost, on its primary goal, the Fissile Material Cut-off Treaty (FMCT).
Kahdenvälisten sopimusten lisäksi Geneven aseidenriisuntakonferenssista tulisi saada tuloksia, joista ensisijainen tavoite on fissiilimateriaalin tuotannon rajoittamiseen tähtäävä sopimus.
Tactical nuclear weapons should be included in the multilateral arms control and disarmament regime.
Taktiset ydinaseet tulisi sisällyttää monenkeskisen asevalvonnan ja aseidenriisunnan piiriin.
It is imperative that the Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty (CTBT) enter into force.
Ydinkoekieltosopimuksen voimaansaattaminen on keskeistä.
Finland actively promotes the non-proliferation of nuclear, chemical and biological weapons and their means of delivery as well as related materials and know-how pursuant to,
Suomi toimii aktiivisesti ydin-, kemiallisten ja biologisten aseiden sekä niihin liittyvien materiaalien ja osaamisen leviämisen estämiseksi
among others, UN Security Council Resolution 1540, the G8-launched Global Partnership, the US-Russian launched Global Initiative to Combat Nuclear Terrorism and the Proliferation Security Initiative launched by the USA.
mm. YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 pohjalta, G8-maiden johdolla perustetun Global Partnership -kumppanuuden, Yhdysvaltojen ja Venäjän yhdessä käynnistämän ydinterrorismin vastaisen toiminnan
In view of biological threats, Finland also pursues international and national cooperation between the security and the health authorities.
Suomi kehittää kansainvälistä ja kansallista yhteistyötä myös turvallisuus- ja terveysviranomaisten välillä biologisten uhkien torjumiseksi.
Finland actively advances the non-proliferation of chemical weapons and the development of means for the verification of chemical agents.
Suomi toimii aktiivisesti kemiallisten aseiden leviämisen estämiseksi ja kemiallisten taisteluaineiden todentamismenetelmien kehittämiseksi.
Finland has acceded to the Ottawa Convention banning anti-personnel landmines.
Suomi on liittynyt jalkaväkimiinat kieltävään Ottawan sopimukseen.
In accordance with the Convention Finland’s anti-personnel mine stockpiles will be destroyed within four years of its entry into force for Finland.
Suomen jalkaväkimiinavarastot hävitetään sopimuksen edellyttämällä tavalla neljän vuoden kuluessa sopimuksen voimaantulosta.
Finland also continues its active participation in humanitarian mine action.
Suomi jatkaa myös aktiivista osallistumistaan humanitaariseen miinatoimintaan.
Finland is not a state party to the Oslo Convention on Cluster Munitions.
Suomi ei ole osapuolena rypäleaseiden kieltoa koskevassa Oslon sopimuksessa.
However, Finland supports the goals of the convention as well as the attempts to universalise it, and participates in the implementation of the convention through humanitarian mine action.
Suomi tukee sopimuksen tavoitteita sekä pyrkimyksiä sopimuksen universalisoimiseksi ja osallistuu sopimuksen toimeenpanoon humanitaarisen miinatoiminnan kautta.
From the Finnish perspective no such changes in conditions have taken place which would enable accession to the convention.
Suomen kannalta olosuhteissa ei ole nykyisellään tapahtunut sellaisia muutoksia, jotka mahdollistaisivat sopimukseen liittymisen.
Finland actively strives for the finalisation and the possible implementation of an Arms Trade Treaty which would extensively, effectively and comprehensively regulate the international arms trade.
Suomi toimii aktiivisesti kansainvälisen asekaupan laajan, tehokkaan ja kattavan säätelyn turvaavan asekauppasopimuksen aikaansaamiseksi ja mahdollisesti voimaantulevan sopimuksen toimeenpanemiseksi.
Finland continues its efforts to actively curb the illicit spread of small arms and light weapons (SALW) and to minimise the human rights and security problems caused by SALW.
Suomi jatkaa aktiivista toimintaansa pienaseiden laittoman leviämisen ehkäisemiseksi ja pienaseiden aiheuttamien ihmisoikeus- ja turvallisuusongelmien vähentämiseksi.
Finland also actively participates in processes related to the development of international humanitarian law.
Suomi osallistuu aktiivisesti myös humanitaarisen oikeuden kehittämistä koskeviin prosesseihin.
Finland participates in the development of international export control arrangements.
Suomi osallistuu kansainvälisten vientivalvontajärjestelyiden tehostamiseen.
Finland complies in its export controls with EU regulations and criteria provided by the EU Common Position, which Finland aims to improve and strengthen.
Vientivalvonnassaan Suomi noudattaa EU:n yhteisiä säännöksiä, joiden kehittämiseen ja vahvistamiseen Suomi pyrkii.
Arms exports are forbidden in a situation in which there is ample reason to believe that they will be used in human rights violations.
Aseiden vientiä Suomesta ei sallita tilanteissa, joissa on vahvat syyt epäillä niitä käytettävän ihmisoikeusloukkauksiin.
Finland also fully utilises the opportunities of the intensifying Nordic cooperation in security and defence policy.
Suomi hyödyntää täysimittaisesti tiivistyvän pohjoismaisen yhteistyön tarjoamat mahdollisuudet myös turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla.
Finland improves its bilateral cooperation with the Baltic states, in the EU and other international fora.
Suomi kehittää yhteistyötään Baltian maiden kanssa kahdenvälisesti, EU:ssa ja muilla kansainvälisillä foorumeilla.
Finland supports closer cooperation between the Nordic countries and Baltic states and promotes collaboration in the Baltic Sea area as regards the economy, environmental protection, border control and border management cooperation as well as maritime safety and transboundary crime prevention.
Suomi tukee Pohjoismaiden ja Baltian maiden yhteistyön tiivistämistä ja edistää Itämeren alueen yhteistyötä talouden, ympäristönsuojelun, rajavalvontayhteistyön ja -turvallisuuden, meriturvallisuuden ja rajat ylittävän rikollisuuden ehkäisyn aloilla.
The aforementioned cooperation is being developed within the framework of the EU as well as regionally and bilaterally.
Yhteistyötä kehitetään EU:ssa sekä alueellisesti ja kahdenvälisesti.
Alongside sector-specific action the Council of the Baltic Sea States plays a central role as an intergovernmental policy cooperation forum.
Itämeren valtioiden neuvostolla on keskeinen rooli hallitusten välisenä poliittisena yhteistyöfoorumina sektorikohtaisen toiminnan ohella.
Finland advocates the effective implementation of the EU Strategy for the Baltic Sea Region and the earmarking of sufficient funding for it.
Suomi toimii EU:n Itämeren alueen strategian tehokkaan toimeenpanon edistämiseksi ja riittävän rahoituksen varmistamiseksi.
Finland supports improvements in the marine environment of the Baltic Sea through the Baltic Sea Action process and within the framework of the Baltic Marine Environment Protection Commission (HELCOM).
Suomi tukee pyrkimyksiä Itämeren tilan parantamiseksi toiminnalla Baltic Sea Action -prosessin ja Itämeren suojelukomissio HELCOMin (Helsinki Commission) puitteissa.
Finland actively participates in the implementation of the EU’s Integrated Maritime Policy with the aim of improving the marine environment of the Baltic Sea.
Suomi osallistuu aktiivisesti EU:n meripolitiikan toimeenpanoon tavoitteena parantaa Itämeren alueen turvallisuutta.
The Government will establish how the special status of the Åland Islands will be taken into consideration during potential oil spills and other crises, and how to ensure the appropriate authorities’ sufficient preparedness.
Valtioneuvosto selvittää, kuinka Ahvenanmaan maakunnan erityisasema huomioidaan jatkossakin mahdollisissa öljyonnettomuuksissa ja muissa kriisitilanteissa ja miten asianomaisten viranomaisten riittävä valmius varmistetaan.
Arctic cooperation is being improved in the Arctic Council, the Barents Euro-Arctic Council and the Nordic Council of Ministers, as well as other venues.
Arktisia alueita koskevaa yhteistyötä kehitetään Arktisessa neuvostossa, Barentsin euroarktisessa neuvostossa, Pohjoismaiden ministerineuvostossa sekä muissa yhteyksissä.
Finland supports the strengthening of the Arctic Council as an organisation.
Suomi tukee Arktisen neuvoston vahvistumista järjestönä.
Regarding the use of natural resources Finland aims to contribute to the peaceful settlement of disputes under international law.
Suomi pyrkii myötävaikuttamaan luonnonvarojen hyödyntämistä koskevien kiistojen ratkaisemiseen kansainvälisen oikeuden mukaisesti.
Finland advances a more vigorous EU Arctic policy and an observer status for the EU in the Arctic Council.
Suomi ajaa EU:n arktisen politiikan vahvistamista ja EU:n tarkkailijajäsenyyttä Arktisessa neuvostossa.
Finland considers it important to improve the flow of information and transparency regarding accident risks related to nuclear power plants, nuclear submarines and tactical nuclear weapons in Finland’s near environs.
Suomi pitää tärkeänä tiedonsaannin ja avoimuuden kehittämistä koskien Suomen lähialueella oleviin ydinvoimaloihin, ydinsukellusveneisiin ja taktisiin ydinaseisiin liittyviä onnettomuusriskejä.
On the basis of reciprocity Finland promotes the free movement of persons between Finland and Russia, and supports the EU’s goals in advancing visa-free travel in accordance with the terms and conditions agreed between the EU and Russia.
Suomi edistää vastavuoroisuuteen perustuvaa liikkuvuutta Suomen ja Venäjän välillä sekä tukee EU:n tavoitteita viisumivapauden edistämisestä Venäjän ja EU:n sopimien askelmerkkien mukaisesti.
For the purpose of managing the increasing border traffic it is important to establish the EU’s and national technical systems early enough for visa-free travel.
On tärkeää, että EU:n järjestelmien tekniset valmiudet viisumivapauteen siirtymiseksi samoin kuin kansalliset valmiudet rajaliikenteen kasvun hallitsemiseksi luodaan ajoissa.
The Solidarity Clause included in the Treaty of Lisbon (terrorist strikes, disasters)
Lissabonin sopimuksen yhteisvastuulauseke (terrori-iskut, suuronnettomuudet)
Finland prepares to act in accordance with the solidarity clause (TFEU Art 222), and develops and maintains the necessary preparedness to provide and receive the assistance included in the solidarity clause.
Suomi varautuu toimimaan Lissabonin sopimuksen yhteisvastuulausekkeen (SEUT 222 artikla) mukaisesti sekä luo ja ylläpitää valmiuksia yhteisvastuulausekkeen piiriin kuuluvan avun antamiseen ja vastaanottamiseen.
Finland will see to it that there are no national legislative impediments to the implementation of the solidarity clause in Finnish territory or for Finland’s action, should another Member State become the object of a terrorist attack or the victim of a natural or man-made disaster and ask for assistance.
Suomi huolehtii siitä, että kansallisessa lainsäädännössä ei ole esteitä yhteisvastuulausekkeen toimeenpanolle Suomen alueella tai Suomen toiminnalle, jos toinen jäsenvaltio joutuu terrori-iskun, luonnon tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden kohteeksi ja pyytää tätä varten apua.
This will require changes in Finnish legislation.
Tämä edellyttää muutoksia Suomen lainsäädäntöön.
The goal is to determine the need for legislative review during the term of office of this Government.
Muutosten tarve pyritään selvittämään tämän hallituskauden aikana.
Moreover, Finland will make certain that sufficient resources are earmarked for the implementation of the clause.
Lisäksi varmistetaan, että lausekkeen toimeenpanolle on varattu riittävät resurssit.
Finland actively participates in the debate on the implementation of the solidarity clause and advocates the creation of rules required by the implementation of the solidarity clause in the Lisbon Treaty.
Suomi osallistuu aktiivisesti yhteisvastuulausekkeen toimeenpanoa koskevaan keskusteluun ja toimii aloitteellisesti yhteisvastuulausekkeen täytäntöönpanoa koskevien perussopimuksen vaatimien sääntöjen aikaansaamiseksi.
Finland considers it important that the EU Member States develop their capabilities in providing and receiving assistance in accordance with the clause.
Suomi pitää tärkeänä, että unionin jäsenmaat kehittävät kykyjään antaa ja vastaanottaa apua lausekkeen mukaisesti.
Finland also believes that the existing assistance mechanisms should be more effectively utilised.
Suomi katsoo myös, että olemassa olevia avunantomekanismeja on käytettävä nykyistä tehokkaammin.
There are already mechanisms that facilitate cooperation between Member States such as bilateral and multilateral treaty arrangements, rapid alert systems and assistance arrangements at Union level as well as judicial and executive assistance mechanisms.
Jäsenvaltioiden välisen yhteistyön toteuttamiseen on jo menettelyitä, esimerkiksi kahden- ja monenväliset sopimusjärjestelyt, unionin nopean hälyttämisen ja avunannon järjestelyt sekä oikeus- ja virka-apumenettelyt.
Finland regards it as important that, in accordance with the 2011 Nordic declaration on solidarity, the Nordic countries also further develop their capabilities to provide assistance to each other following terrorist attacks, natural disasters or cyber attacks.
Suomi pitää tärkeänä, että myös Pohjoismaiden kesken kehitetään edelleen valmiuksia antaa toiselle Pohjoismaalle pyydettäessä apua vuonna 2011 yhteisesti hyväksytyn solidaarisuusjulistuksen mukaisesti terrorismin, luonnonmullistusten tai kyberhyökkäysten tapahtuessa.
Finland regards that the mutual assistance clause included in the Treaty of Lisbon (TEU Art 42(7)) should be interpreted so that it also demands the preparedness to provide assistance should one Member State become the victim of armed attack.
Suomi katsoo, että Lissabonin sopimukseen sisältyvää velvoitetta keskinäisestä avun annosta (SEU 42(7) artikla) on tulkittava siten, että se edellyttää jäsenmailta myös valmiutta antaa tarvittaessa apua, jos jokin jäsenvaltio joutuu alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi.
Invoking the obligation does not require a decision at Union level.
Velvoitteen käyttöönotto ei edellytä unionitason päätöstä.
The clause does not grant competences to the Union.
Unionille ei ole velvoitteella annettu toimivaltaa.
Each Member State will individually take a decision as regards the provision of, and forms of, assistance.
Kukin jäsenvaltio tekee omat päätöksensä avun antamisesta ja sen muodoista.
The EU’s Member States who are also NATO members will implement their national defence within the framework of the Alliance.
Pohjois-Atlantin liittoon kuuluvat EU:n jäsenmaat toteuttavat oman puolustuksensa liittokunnan puitteissa.
The EU Member States have not discussed the implementation of the mutual assistance obligation.
Jäsenmaiden kesken EU:ssa ei ole käynnistetty keskustelua siitä, miten avunantovelvoitetta pantaisiin toimeen.
Finland will improve its capacity to provide and receive assistance and, during the present Government’s term in office, aim to determine the needs to review its legislation so as to enable the implementation of the clause
Suomi kehittää omia valmiuksiaan avun antamiseen ja vastaanottamiseen ja pyrkii kuluvan hallituskauden aikana selvittämään tarpeet lainsäädäntönsä muuttamiselle lausekkeen toimeenpanon mahdollistamiseksi.
Finland advocates the development of the common security and defence policy, which will facilitate the ability to receive and provide assistance.
Suomi edistää
Commitments and cooperation in this area shall be consistent with commitments under the North Atlantic Treaty Organisation, which, for those States which are members of it, remains the foundation of their collective defence and the forum for its implementation.”
Tämän alan sitoumusten ja yhteistyön on oltava Pohjois-Atlantin liiton puitteissa tehtyjen sitoumusten mukaisia, ja Pohjois-Atlantin liitto on jäseninään oleville valtioille edelleen niiden yhteisen puolustuksen perusta ja sitä toteuttava elin.”
(a) prevent the terrorist threat in the territory of the Member States;
a) — torjuakseen terrorismin uhan jäsenvaltioiden alueella;
– protect democratic institutions and the civilian population from any terrorist attack;
— suojellakseen demokraattisia instituutioita ja siviiliväestöä mahdolliselta terrori-iskulta;
– assist a Member State in its territory, at the request of its political authorities, in the event of a terrorist attack;
— antaakseen apua jäsenvaltiolle tämän alueella ja tämän poliittisten elinten pyynnöstä terrori-iskun tapahtuessa;
(b) assist a Member State in its territory, at the request of its political authorities, in the event of a natural or man-made disaster.
b) antaakseen apua jäsenvaltiolle tämän alueella ja tämän poliittisten elinten pyynnöstä luonnon tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden tapahtuessa.
2. Should a Member State be the object of a terrorist attack or the victim of a natural or man-made disaster, the other Member States shall assist it at the request of its political authorities.
2. Jos jäsenvaltio joutuu terrori-iskun kohteeksi taikka luonnon tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden uhriksi, muut jäsenvaltiot antavat sille apua sen poliittisten elinten pyynnöstä.
3. The arrangements for the implementation by the Union of the solidarity clause shall be defined by a decision adopted by the Council acting on a joint proposal by the Commission and the High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy.
3. Neuvosto tekee komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisestä ehdotuksesta päätöksen, jossa määritellään säännöt, joiden mukaisesti unioni panee täytäntöön tämän yhteisvastuulausekkeen.
The Council shall act in accordance with Article 31(1) of the Treaty on European Union where this decision has defence implications.
Neuvosto tekee ratkaisunsa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos päätöksellä on merkitystä puolustuksen alalla.
For the purposes of this paragraph and without prejudice to Article 240, the Council shall be assisted by the Political and Security Committee with the support of the structures developed in the context of the common security and defence policy and by the Committee referred to in Article 71; the two committees shall, if necessary, submit joint opinions.
Neuvostoa avustavat tämän kohdan soveltamisalalla poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan puitteissa kehitettyjen rakenteiden tukemana sekä 71 artiklassa tarkoitettu komitea, jotka antavat sille tarvittaessa yhteisiä lausuntoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 240 artiklan soveltamista.
4. The European Council shall regularly assess the threats facing the Union in order to enable the Union and its Member States to take effective action.”
4. Jotta unioni ja sen jäsenvaltiot voisivat toimia tehokkaasti, Eurooppa-neuvosto arvioi säännöllisesti unioniin kohdistuvia uhkia.”
4.7\tab Securing the functioning of society – comprehensive security
4.7.\tab Yhteiskunnan toiminnan turvaaminen – kokonaisturvallisuus
Increasing international interaction and interdependence bring more prosperity and benefits to Finns.
Lisääntyvä kansainvälinen vuorovaikutus ja keskinäisriippuvuus tuottavat suomalaisille kasvavaa vaurautta ja hyötyjä.
The success of society will continue to be built on transparency and extensive civil liberties and rights, while at the same time ensuring sufficient government controls and emergency management capacities.
Yhteiskunnan menestys rakentuu jatkossakin avoimuudelle, laajoille vapauksille ja oikeuksille, kun samalla varmistetaan riittävä viranomaisohjaus ja kriisitilanteiden hallintakyky.
These are the underlying premises of Finland’s security and defence policy, which also include the consideration of society’s preparedness.
Näistä lähtökohdista Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa huomioidaan yhtenä tekijänä myös yhteiskunnan varautumisen tarpeet.
Finland has a well-functioning, trusted by its citizens, tradition of preparedness. For decades this has established the basis for cooperative arrangements between the different actors of society.
Suomessa on hyvin toimiva ja kansalaisten luottamusta nauttiva varautumisen perinne, joka on vuosikymmenten kuluessa muodostanut perustan yhteiskunnan eri toimijoiden yhteistoiminnan järjestelyille.
Comprehensive security has been developed in concert with the authorities, the business community and organisations.
Kokonaisturvallisuutta on kehitetty yhteistyössä viranomaisten, elinkeinoelämän ja järjestöjen kesken.
Each actor aims to further develop the cooperation.
Yhteistyön jatkuva kehittäminen on jatkossakin jokaisen turvallisuustoimijan tavoite.
It is increasingly important to engage citizens in security-related activities and to improve their competences.
Kansalaisten saaminen mukaan turvallisuustyöhön ja väestön osaamisen kehittäminen on yhä tärkeämpää.
Society’s preparedness for emergency conditions and serious disruptions is built on the comprehensive concept of security and the subsequent Security Strategy for Society (Government Resolution, 2010).
Yhteiskunnan varautuminen poikkeusoloihin ja vakaviin häiriötilanteisiin perustuu laajaan turvallisuuskäsitykseen ja sen pohjalta laadittuun yhteiskunnan turvallisuusstrategiaan (Vnp 2010).
Future challenges demand a comprehensive and networked approach as well as strategic agility vis-à-vis the changes in the operating environment.
Tulevaisuuden haasteisiin vastaaminen edellyttää kokonaisvaltaista ja verkottunutta lähestymistapaa sekä kykyä reagoida nopeasti toimintaympäristön muutoksiin.
The Security Strategy for Society, which is built on these premises, covers both internal and external threats – without distinction – and provides a common baseline for contingency planning, division of responsibilities and the implementation of action.
Tästä lähtökohdasta laadittu yhteiskunnan turvallisuusstrategia kattaa sekä sisäiset että ulkoiset uhkat näitä erittelemättä ja antaa varautumiselle yhteiset suunnittelu-, vastuu- ja toimeenpanoperiaatteet.
The preparedness of Finnish society materialises under the comprehensive concept of security, which means that society’s vital functions are secured through collaboration between the authorities, the business community, organisations and citizens.
Suomalaisen yhteiskunnan varautuminen toteutetaan kokonaisturvallisuuden periaatteella, joka tarkoittaa yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamista viranomaisten, elinkeinoelämän sekä järjestöjen ja kansalaisten yhteistoimintana.