natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A conscious and constructive opponency procedure is developed and favoured. In accordance with the practice of “the Devil’s advocate” , a person is called and appointed to evaluate and intentionally question the scope and quality of the information base for a certain preparatory process of social importance.
Kehitetään ja suositaan tietoista, ns. rakentavaa opponointimenettelyä, jossa kutsutaan ja nimetään henkilö arvioimaan ja tarkoituksellisesti kyseenalaistamaan tietyn yhteiskunnallisesti merkittävän valmistelun tietoperustan laajuutta ja laatua ns. ”paholaisen asianajaja”  -menettelyn mukaisesti.
This practice could be piloted in some separately agreed projects during the next electoral term.
Käytäntöä voitaisiin pilotoida erikseen sovittavissa hankkeissa seuraavalla vaalikaudella.
Apart from using traditional formal working groups and statements, it is recommended that ministries consider other, more flexible alternatives for interaction between producers and users of information.
Ministeriöissä suositellaan harkittavaksi perinteisten muodollisten työryhmien ja lausuntomenettelyn käytön ohella muita, joustavampia vaihtoehtoja vuorovaikutukseen tiedon tuottajien ja tiedon hyödyntäjien välillä.
One option is to adopt information exchange meetings, which are convened by the body responsible for the preparation of the issue at hand.
Yhtenä mahdollisuutena ovat ns. tiedonvaihtokokoukset, jotka kutsutaan koolle ko. asian valmistelusta vastaavan toimesta.
These meetings are a lighter alternative to setting up a working group proper, and they enable a flexible and conversational approach, e.g. with researchers and stakeholders.
Ns. tiedonvaihtokokoukset ovat kevyempi tapa kuin varsinaisen työryhmän asettaminen, ja ne mahdollistavat joustavan ja keskustelevan lähestymistavan esim. tutkijoiden ja sidosryhmien kanssa.
Another way is to develop and capitalise on researcher pools.
Lisäksi voidaan kehittää ja hyödyntää tutkijapooleja.
It is important to ensure that researcher pools have a broad base and include participants from a wider selection of bodies than the research and expert institutions of the sector concerned.
Tutkijapoolien kokoonpanon laajapohjaisuus ja osallistujien kokoaminen myös muualta kuin ko. sektorin tutkimus- ja asiantuntijalaitoksista on tärkeää.
Closer interaction enables better targeting of the existing information and research to support decision-making. Moreover, it is a way of assisting ministries’ personnel in their role as intermediaries for information.
Tiiviimmän vuorovaikutuksen avulla voidaan mahdollistaa olemassa olevan tiedon ja tutkimuksen parempi kohdentuvuus päätöksenteon tueksi ja toisaalta tukea ministeriöiden henkilöstöä tiedon välittäjäroolissa.
The use of a citizens’ panel is piloted in some policy preparation tasks pertaining to the Government’s priority themes, utilising the opportunities offered by the Platform for Participation (?) project .
Pilotoidaan kansalaispaneelin käyttöä joissain hallituksen prioriteettiteemojen politiikkavalmistelutehtävissä hyödyntäen Osallistumisympäristö-projektin  tarjoamia mahdollisuuksia.
A panel is assembled of citizens affected by the policy measure.
Kootaan politiikkatoimien kohteena olevista kansalaisista paneeli, jolle tarjotaan vastaava tieto kuin päätöksentekijöille (vrt. eduskunnan valiokuntakäsittely).
The members of the panel are given the same information as the decision-makers (cf. consideration of matters in a parliamentary committee).
Kansalaispaneelissa politiikkatoimien vaihtoehdot esitellään panelisteille ja niiden vaikutuksia pyydetään arvioimaan osallistujien omasta näkökulmasta.
The alternative policy measures are presented to the panellists, who are then asked to evaluate the impacts from their own perspective (cf. consumer panels).
(Vrt. kuluttajapaneelit).
Citizens’ panels require organisation, common principles, facilitation, and a genuine wish to utilise the resulting information.
Kansalaispaneelit vaativat organisointia, yhteisiä periaatteita, fasilitointia ja aidon tilauksen siitä saatavan tiedon hyödyntämiselle.
Procedures are developed for consulting the general public and experts and for interacting with them by means of various types of social media and other web communications tools.
Kehitetään menettelyitä kuulla ja keskustella kansalaisten ja asiantuntijoiden kanssa myös erilaisten sosiaalisen median ja muiden verkkoviestintävälineiden keinoin.
One example of recent deliberations is the panel planned to serve as support for the preparation of climate and energy policy.
Yksi esimerkki viimeaikaisista pohdinnoista on ilmasto- ja energiapolitiikan valmistelun tueksi suunniteltu paneeli.
The underlying idea is that research on climate issues is conducted on a wide scale.
Taustalla on se, että ilmastoasioita käsittelevää tutkimusta tehdään laajalti.
The research is international and networked, and scientific summary reviews on the principal thematic areas are drawn up for decision-makers.
Tutkimus on kansainvälistä ja verkottunutta, ja päättäjille suunnattuja tieteellisiä yhteenvetokatsauksia laaditaan keskeisiltä teema-alueilta.
Finnish scientists conduct solid academic research on climate issues, but the challenge is to generate policy-relevant and multidisciplinary information in rapidly changing situations.
Suomessa tehdään vahvaa akateemista tutkimusta ilmastokysymyksistä, mutta haasteena on tuottaa nopeasti muuttuvassa tilanteessa politiikkarelevanttia ja monitieteistä tietoa.
Case:
Case:
Proposal for a scientific panel to support the preparation of climate and energy policy
Ehdotus tiedepaneelista tukemaan ilmasto- ja energiapolitiikan valmistelua
The Government Foresight Report on Long-term Climate and Energy Policy recommends the establishment of a scientific panel supporting climate and energy policy.
Ilmasto- ja energiapoliittisen tulevaisuusselonteko linjaa, että perustetaan ilmasto- ja energiapolitiikkaa tukeva tiedepaneeli.
The panel’s goal is to monitor developments in climate science, technology and policies.
Paneelin tavoitteena on seurata ilmastotieteen, teknologian ja politiikan kehitystä.
It reports to the Government and gives recommendations to support decision-making.
Se raportoi valtioneuvostolle ja antaa suosituksia päätöksenteon tueksi.
The main goal is to strengthen dialogue between research and politics.
Keskeinen tavoite on tutkimuksen ja politiikan välisen vuoropuhelun vahvistaminen.
The group is expected both to produce information that is relevant to policy and to act with agility.
Ryhmältä odotetaan politiikan kannalta relevantin tiedon tuottamista ja ketteryyttä.
Assignments are commissioned by the Government and its competent bodies (ministries, working groups).
Toimeksiannot tulevat valtioneuvostolta ja sen toimivaltaisilta tahoilta (ministeriöt, työryhmät).
The expert group itself can also select a current theme for discussion and for the topic of a report.
Asiantuntijaryhmä voi myös itse valita ajankohtaisen teeman käsiteltäväkseen ja raporttinsa aiheeksi.
In the light of research findings and experts’ opinions, the group also encourages public debate and makes proposals for the development and weighting of climate research.
Ryhmä pyrkii aikaansaamaan tutkimustiedon ja asiantuntijanäkemysten valossa myös julkista keskustelua ja tekee ehdotuksia ilmastotutkimuksen kehittämisestä ja painottamisesta.
In addition to one annual basic review, the scientific panel would draw up 1–3 discussion papers, depending on the need.
Tiedepaneeli tekisi yhden vuotuisen peruskatsauksen lisäksi tarpeen mukaan 1–3 puheenvuoropaperia.
The group could select, for instance, 1–2 principal authors to lead the preparation of each report.
Ryhmä voisi esim. valita 1–2 vastuukirjoittajaa kunkin raportin valmistelun johtoon.
At least two experts outside the scientific panel would review and comment on each report.
Vähintään kaksi tiedepaneelin ulkopuolista asiantuntijaa tarkastaisi ja kommentoisi kunkin raportin.
The scientific panel would have a term of three years; its approximately ten members would be renowned and versatile climate researchers from universities and scientific institutions.
Tiedepaneelin toimikausi olisi kolme vuotta; sen kymmenkunta jäsentä ovat korkeakoulujen ja tiedelaitosten korkeatasoisia ja laaja-alaisia ilmastotutkijoita.
The group would generally meet 4–6 times a year.
Ryhmä kokoontuisi pääsääntöisesti 4–6 kertaa vuodessa.
The group would select a chairperson from among its members; the chair would change annually to ensure a multidisciplinary approach.
Ryhmä valitsisi keskuudestaan puheenjohtajan, joka vaihtuisi vuosittain monitieteisen otteen varmistamiseksi.
In general, the members would not be paid fees; this requires that the institutions are committed to the project.
Jäsenet toimisivat pääsääntöisesti ilman erillistä palkkiota, mikä edellyttäisi laitosten sitoutumista hankkeeseen.
The necessary resources and their continuity should be ensured when the panel is established.
Resurssit ja niiden jatkuvuus tulisi varmistaa paneelin perustamisvaiheessa.
There is a two-way need to develop communications.
Viestinnän kehittämiselle on kaksisuuntainen tarve.
On the one hand, there is the need to communicate the results of research and evaluation projects; on the other hand, better information on policy measures under preparation is needed so that the information needs can be outlined clearly.
Yhtäältä on tarve viestittää tutkimus- ja arviointihankkeiden tuloksista ja toisaalta tarve tiedottaa paremmin valmistelussa olevista politiikkatoimista, jotta tietotarpeet voidaan hahmottaa selkeästi.
Ministries produce good and extensive materials for use in their own administrative branches; the compilation and analysis of these materials would benefit everyone working at Government level.
Ministeriöissä tuotetaan oman hallinnonalan käyttöön hyviä ja kattavia aineistoja, joiden kokoaminen ja analysointi hyödyttäisi kaikkia valtioneuvostotasolla toimivia.
A good example is the AJOTI database of current information, used by the Ministry of Employment and the Economy, which contains a wide selection of data concerning business and industry, employment and enterprises.
Hyvänä esimerkkinä on TEM:ssä käytössä oleva AJOTI-ajankohtaistiedon tietokanta, joka sisältää kattavan valikoiman elinkeinoelämää, työllisyyttä ja yrityksiä koskevaa tietoa.
The sharing of this and other similar information with other users could genuinely increase productivity and would also be justified for strengthening horizontality.
Tällaisen ja vastaavan tiedon jakaminen myös muiden käyttöön voisi lisätä aidosti tuottavuutta ja olisi perusteltua myös horisontaalisuuden vahvistamiseksi.
A system that is also interesting from a general point of view is TrendWiki, which is currently used by the MEE Group.
Yleiseltäkin kannalta mielenkiintoinen on Trendwiki-järjestelmä, joka on myös tällä hetkellä TEM-konsernin käytössä.
TrendWiki is a data processing technology for compiling and archiving old data and for collecting new data.
Trendwiki on tiedon käsittelyn teknologia, joka toimii vanhan tiedon kokoamisessa ja arkistoinnissa sekä uuden tiedon keräämisessä.
Experiences of the system have been positive, and its application could be expanded to other bodies within the Government.
Järjestelmästä on saatu myönteisiä kokemuksia ja sen käyttöä voitaisiin laajentaa muuallekin valtioneuvostoon.
Ministries’ own websites are seen to play a central role when communicating and transmitting information on research and evaluations conducted under each ministry.
Ministeriöiden omien verkkosivujen nähdään olevan keskeisessä roolissa viestittäessä ja välitettäessä kunkin ministeriön alaisuudessa tehtävää tutkimus- ja arviointitietoa.
However, the importance of online communications and the weight given to it vary considerably from one ministry to the next, even though communication about ongoing projects and studies should be basic prerequisites for open preparation, both within the Government and in relation to the general public.
Verkkoviestinnän merkitys ja sen saama painoarvo vaihtelee kuitenkin huomattavasti ministeriöstä toiseen, vaikka käynnissä olevista hankkeista ja tutkimuksista viestimisen tulisi olla avoimen valmistelun perusedellytyksiä niin valtioneuvoston sisällä kuin suhteessa kansalaisiin.
Owing to shortcomings associated with the HARE project register, the websites of ministries and projects are even more important.
Hankerekisteriin (HARE) liittyvien vajavaisuuksien takia ministeriöiden ja hankkeiden omien sivujen merkitys vain korostuu.
In the coming years, community-level communications and use of the social media will gain increased prominence in the acquisition and sharing of information, possibly also in the analysis of information.
Tulevina vuosina myös yhteisötason viestintä ja sosiaalisen median käyttö korostuvat niin tiedon hankinnassa, jakamisessa kuin mahdollisesti analyysissäkin.
However, it is recognised that utilisation of the social media involves certain challenges concerning the necessary resources and the identification of opportunities.
Sosiaalisen median hyödyntämisen haasteiksi tunnistetaan kuitenkin sen vaatimat resurssit ja mahdollisuuksien tunnistaminen.
In practice, holding discussions, their moderation and analysis are often found to take much time, and the benefits gained from them are yet to be seen.
Käytännössä törmätään helposti siihen, että keskustelujen käyminen ja niiden moderointi sekä analysointi vievät paljon aikaa eikä niistä saatavaa hyötyä vielä nähdä.
When talking about broad-based utilisation of information in decision-making at Government level, we must recognise the general public’s role as information users. People must have enough trust in the producers and transmitters of information, especially when communication concerns political priorities.
Valtioneuvostotason päätöksenteossa tapahtuvasta tiedon laajapohjaisesta hyödyntämisestä puhuttaessa on tunnistettava myös kansalaisten rooli tiedon käyttäjinä ja kansalaisten luottamuksen riittävyys tiedon tuottajia ja välittäjiä kohtaan etenkin poliittisista prioriteeteista viestittäessä.
Information, information sources and their utilisation should therefore be as open as possible.
Tiedon, tietolähteiden ja niiden hyödyntämisen tulisikin olla mahdollisimman avointa.
Such openness makes the political value choices grounded in the existing information base more visible.
Tällainen avoimuus tekee paremmin näkyväksi poliittiset arvovalinnat, joihin päädytään olemassa olevan tietopohjan perusteella.
It is ensured more efficiently that the materials produced and compiled in ministries, such as statistical reviews and analyses, are distributed widely by utilising the common systems existing within the Government, for instance Senaattori at the initial stage.
Huolehditaan tehokkaammin ministeriöissä tuotettavien ja koottavien aineistojen, kuten tilastokatsausten ja niistä tehtyjen analyysien laajasta jakelusta hyödyntämällä valtioneuvoston yhteisiä olemassa olevia järjestelmiä, kuten ensivaiheessa Senaattoria.
More attention is also paid to improved dissemination of information when developing the public websites of ministries.
Kiinnitetään entistä enemmän huomiota tiedon välityksen parantamiseen myös kehitettäessä ministeriöiden julkisia internet-sivustoja.
Communication of information produced in sectoral research and expert bodies is developed, especially as concerns the findings of  research and evaluations.
Kehitetään sektoritutkimus- ja asiantuntijalaitoksissa tuotetun tiedon viestintää ennen muuta tutkimus- ja arviointitiedon tulosten osalta.
The usability of information can be increased, for instance, by producing a wider range of concise reviews of research findings or themes of pivotal importance to policies (the ‘policy brief’ practice). These would summarise the results of topical studies and would synthesise their central messages.
Tiedon hyödynnettävyyttä voidaan lisätä esimerkiksi tuottamalla laajemmin tiiviitä katsauksia politiikan kannalta keskeisistä tutkimustuloksista tai teemoista (ns. policy brief -käytäntö), jossa ajankohtaisista tutkimuksista viestitään tiiviisti ja syntetisoidaan keskeisiä viestejä.
Development of communications and the policy brief practice are taken into account in the performance management of sectoral research and expert bodies.
Huomioidaan sektoritutkimus- ja asiantuntijalaitosten tulosohjauksessa viestinnän kehittäminen sekä ns. policy brief -käytäntö.
Ministries make it a practice to distribute research bulletins, newsletters and research findings at Government level.
Ministeriöissä panostetaan tutkimustiedotteiden, uutiskirjeiden ja tutkimustulosten julkaisujen jakamiseen valtioneuvostotasolla.
The policy brief publications of the Ministry of Education and Culture are a good practice that is recommended for other ministries as well.
Opetus- ja kulttuuriministeriön tuottamat policy brief -julkaisut ovat hyvä käytäntö, jota suositellaan omaksuttavaksi muissakin ministeriöissä.
The ministry-specific policy analysis functions, described above, can serve as principal actors in this context.
Tässä keskeisenä toimijana voivat olla aiemmin kuvatut ministeriökohtaiset politiikka-analyysitoiminnot.
The Government’s internal and external communication on research and evaluation findings is improved, e.g. by linking and collecting information from the websites of various ministries into one location.
Parannetaan valtioneuvoston sisäistä ja ulkoista tutkimus- ja arviointitietoa koskevaa viestintää mm. linkittämällä ja kokoamalla yhteen paikkaan eri ministeriöiden verkkosivuilla olevia tietoja.
In order to ensure better usability of results from research and evaluation projects, it is crucial that relevant information is collated through links.
Tutkimus- ja arviointihankkeiden tulosten paremman hyödynnettävyyden varmistamiseksi on myös keskeistä, että relevantit tiedot on koottu yhteen linkityksin.
Among other things, use should be made of the base provided by the Findicator set of indicators for social progress, which defines the key themes in accordance with the Government Programme and the associated indicators as well as other essential research, publication and evaluation material.
Tässä tulisi hyödyntää esimerkiksi Yhteiskunnan kehityksen indikaattorikokoelma Findikaattorin tarjoamaa pohjaa, jossa määritellään hallitusohjelman mukaisesti keskeiset teemat ja niihin liitettävät indikaattorit sekä muu keskeinen tutkimus-, julkaisu- ja arviointimateriaali.
Developing common tools and services
Kehitetään yhteisiä työvälineitä ja palveluja
The development of common tools at Government level has emerged as a topic of discussion within the working group, in meetings with stakeholders and in pilot projects.
Valtioneuvostotason yhteisten työvälineiden kehittäminen on POVI-hankkeessa noussut keskusteluun niin työryhmässä, sidosryhmätapaamisissa kuin pilottihankkeidenkin kanssa.
The availability of information material, the usability of databases and the application of different systems are challenges for the use of information and for wide-ranging capitalisation on policy analysis in decision-making.
Tietoaineistojen saatavuus, tietokantojen käytettävyys ja eri järjestelmien käyttö ovat haasteita tiedon käytölle ja politiikka-analyysin laajamittaiselle hyödyntämiselle päätöksenteossa.
The fragmentation of information over various sectors and systems and the detection of information from various sources have also been identified as challenges.
Haasteeksi on nähty myös tiedon sirpaloituminen eri sektoreille ja eri järjestelmiin sekä tiedon löytäminen eri lähteistä.
The problem in Finland has been the existence of both structural and general barriers to making publicly funded information material available for use.
Suomessa ongelmana on ollut, että julkisin varoin tuotettujen tietoaineistojen käyttöön saamisessa on ollut rakenteellisia ja periaatteellisia esteitä.
Significant background work was carried out during the past Government term to open these bottlenecks.
Kuluneella hallituskaudella on tehty merkittävää pohjatyötä näiden pullonkaulojen avaamiseksi.
Some concrete reforms have also been carried out recently, such as the Government Resolution on measures to improve the availability of digital information material in the public sector and to promote its reuse.
Myös konkreettisia uudistuksia on hiljattain tehty, kuten valtioneuvoston periaatepäätös julkisen sektorin digitaalisten tietoaineistojen saatavuuden parantamisesta ja uudelleenkäytön edistämisestä.
In its most recent policy outline, the Research and Innovation Council called for a national information policy to ensure more efficient utilisation of information material. This policy should be supported by joint electronic services.
Tutkimus- ja innovaationeuvosto on todennut viimeisimmässä linjauksessaan, että tietoaineistojen tehokkaammaksi hyödyntämiseksi tarvitaan kansallinen tietopolitiikka, jota yhteiset sähköiset palvelut tukevat.
According to the Council, information policy should be implemented from the Government level, through all administrative branches, down to the level where material is produced. The Council recommends that, at the beginning of its term, the next Government should make a decision on the basic principles of information policy.
TIN:n mukaan tietopolitiikkaa tulisi toteuttaa valtioneuvostotasolta, läpi kaikkien hallinnonalojen, aineistoja tuottavien toimintaan asti ja suosittaa, että valtioneuvosto tekee seuraavan hallituskauden alussa päätöksen tietopolitiikan peruslinjoista.
According to the Council, the management of information policy in public administration should be strengthened in the Ministry of Finance.
TIN:n mukaan julkishallinnon tietopolitiikan johtamista tulisi vahvistaa valtiovarainministeriössä.
Several development projects are in progress in State administration. They deal with such issues as the enterprise architecture of State administration, the availability of information material, and project management.
Valtionhallinnossa on käynnissä useita kehittämishankkeita, joissa käsitellään mm. valtionhallinnon kokonaisarkkitehtuuria, tietoaineistojen saatavuutta ja hankehallintaa.
The Research and Innovation Council also considers it important that ministries define the roles and objectives of public organisations as producers and distributors of information material, and that common practices and principles are created for the storage and utilisation of information material in the public sector and in research organisations.
Tärkeää olisi myös TIN:n linjauksen mukaan, että ministeriöt määrittelevät valtion organisaatioiden roolit ja tavoitteet tietoaineistojen tuottajina ja jakelijoina, ja että tietoaineistojen säilyttämiselle ja hyödyntämiselle luodaan yhteiset käytännöt ja periaatteet julkisella sektorilla ja tutkimusorganisaatioissa.
Here a major challenge is funding, or who pays for the costs of services that benefit everyone.
Tässä isona haasteena on rahoitus, eli se, kuka maksaa tästä syntyvät, kaikkia hyödyttävät kustannukset.
At present there are two projects relating to this theme in the administrative sector of the Ministry of Education and Culture:
OKM:n hallinnonalalla on käynnissä tähän liittyvä RAkenteellisen KEhittämisen Tukena TIetohallinto  (Raketti-hanke) sekä Kansallinen digitaalinen kirjasto
the RAKETTI project (Information Management to Support Structural Development)  and the National Digital Library project .
-hanke .
During the coming electoral term, the monitoring of the Government Programme will be implemented on an electronic platform in the Senaattori service. This will include links to the studies, surveys and evaluations that have been ordered by ministries and realised through performance management and have a direct interface with the Government’s priority themes.
Hallitusohjelman seuranta toteutetaan tulevalla vaalikaudella sähköisellä alustalla Senaattori-palvelussa ja siihen linkitetään ministeriöiden tilaamat ja tulosohjauksen kautta syntyneet tutkimukset, selvitykset ja arvioinnit, joilla on suora liittymäpinta hallituksen prioriteettiteemoihin.
This enables better usability of information material from the political decision-maker’s perspective.
Tämä mahdollistaa tietoaineistojen paremman hyödynnettävyyden poliittisen päätöksentekijän näkökulmasta.