natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The benefit of these cameras can be even greater if they are used and approved widely by municipal authorities.
Automaattisen kameravalvonnan mahdollistaminen myös kunnallisten viranomaisten toimesta lisää kameravalvonnan mahdollisuuksia ja vaikuttavuutta entisestään.
As data exchange between vehicles and the transport infrastructure increases in the future, it will also be possible to relay information among travellers, and drivers can be given warnings and guidance to make the right choices.
Ajoneuvojen ja väyläinfrastruktuurin tiedonvaihdon lisääntyessä voidaan jakaa tietoa myös liikkujien kesken sekä varoittaa ja ohjata kuljettajia oikeisiin valintoihin.
The use of intelligent solutions to influence driving habits can have an impact on safety and on eco-friendly driving habits.
Kuljettajan ajotapaan vaikuttaminen älykkäin ratkaisuin vaikuttaa ajamisen turvallisuuteen ja ympäristöystävällisyyteen.
In the future, the European emergency call system (eCall) will also help to improve transport safety. Finland aims to be one of the first countries to introduce the service.
Tulevaisuudessa yleiseurooppalainen hätäviestijärjestelmä (eCall) parantaa omalta osaltaan liikenneturvallisuutta ja Suomen tavoitteena on olla etujoukoissa palvelun käyttöönotossa.
The fourth safety issue referred to above is concerned with dangerous situations caused by human error and poor judgement on the part of drivers and other transport network users. Intelligent transport solutions and intelligent vehicle technology may significantly improve transport safety by helping travellers avoid such errors and by reducing the impacts of these errors.
Kuljettajien ja muiden väylillä liikkujien inhimillisistä erheistä ja virhearvioista johtuvia vaaratilanteita voidaan vähentää ja niiden seurauksia lieventää älyliikenteen ja älykkäiden ajoneuvojen ratkaisuilla.
Speeding is primarily about driving too fast for the given situation, but “slow speeds” can also be fatal in the wrong place and time.
Liian suurissa nopeuksissa on pääasiallisesti kyse väärästä tilannenopeudesta; toisaalta ”hiljainenkin” nopeus voi olla väärässä paikassa ja tilanteessa kohtalokas.
Intelligent transport and vehicle solutions have the potential to significantly improve transport safety.
Älyliikenteen ja älykkäiden ajoneuvojen ratkaisut tuovat oleellisen liikenneturvallisuuden parantamisen potentiaalin.
The increasing amount of maritime traffic in the Baltic Sea and changes in the operating environment are the greatest challenges facing the safety of maritime transport.
Meriturvallisuuden haasteena ovat Itämeren kasvava liikenne ja toimintaympäristön muutokset.
Measures to promote intelligent maritime transport will include producing information for vessels on the status of the fairway network, for example.
Älykästä merenkulkua edistetään mm. tuottamalla merenkulkijoille ajantasaista tietoa väyläverkon tilasta.
By developing and renewing monitoring and guidance systems, accident risks can be identified and accidents can be prevented on land, at sea and in the air.
Seuranta- ja ohjausjärjestelmiä kehittämällä havaitaan riskit ja ehkäistään onnettomuuksia maalla, merellä ja ilmassa.
As monitoring systems for the transport of dangerous goods become more advanced, emergency services will have access to real-time location and cargo information on any transport vehicle involved in an accident.
Vaarallisten aineiden kuljetusten seurantajärjestelmien kehittymisen myötä pelastusviranomaiset saavat ajantasaisen tiedon onnettomuuteen joutuneen kuljetusvälineen sijainnista ja lastista.
Safe transport systems require expertise in planning and design, and the use of time and location data for passenger and goods traffic.
Turvallisen liikennejärjestelmän edellytyksenä on laadukas suunnitteluosaaminen, jonka raaka-ainetta on liikkumisen ja kuljetusten aikaan ja paikkaan sidottu tieto.
By using a range of fixed and mobile sensors, a tremendous amount of high-quality data can be produced for use in transport planning. This data will help eliminate risks and danger spots all across the transport system.
Älyliikenteen erilaiset kiinteät ja liikkuvat anturit tuottavat valtavan määrän laadullisesti korkeatasoista dataa myös liikennesuunnittelun pohjaksi, joka näkyy käytännössä liikenneympäristön riskien ja vaarapaikkojen vähentymisenä.
Transport safety is a major issue within the EU and internationally, and it is essential that Finland plays an active role in the debate and development work on transport safety issues.
Liikenneturvallisuus kaikissa liikennemuodoissa on merkittävä osa kansainvälistä ja EU-työtä ja Suomen tulee olla näiden asioiden valmistelussa tiiviisti mukana.
Environment
Ympäristöystävällisyys
The main challenge facing transport policy in the current decade is the need to radically reduce greenhouse gas emissions caused by transport.
Liikennepolitiikan keskeinen haaste 2010-luvulla on liikenteen aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen radikaali vähentäminen.
This can be achieved in part by introducing new vehicle technology and increasing the use of renewable energy. ITS can also be used to make transport management more efficient and to encourage people to use more sustainable modes of transport and to make more responsible decisions.
Uusiutuvan energian käytön ja uuden ajoneuvoteknologian lisäksi älyliikenteen keinoin voidaan hallita liikennettä tehokkaasti ja opastaa kansalaisia kestävämpiin liikkumismuotoihin ja vastuullisempiin valintoihin.
The aim is to challenge the status of private car use as the most popular mode of transport in large urban areas by increasing and improving the level of service of public transport, walking and cycling, and by introducing intelligent services associated with these transport modes.
Lisäämällä ja parantamalla joukkoliikenteen, jalankulun ja pyöräilyn palvelutasoa sekä niiden käyttöön liittyviä älykkäitä palveluja, pyritään haastamaan yksityisautoilu arkiliikenteen käytetyimpänä vaihtoehtona suurilla kaupunkiseuduilla.
Mobility management aims to influence travel habits and encourage the use of sustainable modes of transport.
Liikkumisen ohjauksella vaikutetaan liikkujien liikkumistottumuksiin niin, että liikkujat suosivat kestäviä liikennemuotoja.
It covers a wide range of methods from the promotion of working at home to measures to create a greater level of integration and cohesion in regional and urban structures.
Ohjauksessa käytetään monipuolista keinovalikoimaa alkaen alue- ja yhdyskuntarakenteen eheyttämisestä aina etätyön edistämiseen.
ITS information resources can be used to support the planning of communities and the coordination of transport and land use.
Älykkään liikennejärjestelmän tietovarannot auttavat yhdyskunnan suunnittelussa sekä liikenteen ja maankäytön yhteensovittamisessa.
These resources will also enable the production of information services that promote smart daily mobility choices.
Lisäksi tietovarannot mahdollistavat sellaisten tietopalvelujen tuottamisen, jotka edistävät päivittäisten viisaiden liikkumisvalintojen tekemistä.
Teleworking, distance learning, teleshopping, mobile telework, social media and video conferencing are all available to Finns already.
Etätyöskentely, etäopiskelu, etäasiointi, liikkuva etätyö, sosiaalinen media ja videoneuvottelut ovat jo nykyään suomalaisten ulottuvilla.
Even though these activities traditionally fall outside the scope of transport policy, their increasing popularity will help in achieving almost all transport, environmental and climate policy objectives.
Vaikka nämä toimintatavat eivät perinteisesti kuulu suoraan liikennepolitiikan piiriin, niiden yleistymisen vaikutukset palvelevat käytännössä kaikkia liikenne-, ympäristö- ja ilmastopoliittisia tavoitteita.
Transport pricing systems can be used very effectively to promote fulfilment of the transport policy objectives.
Erilaisilla liikenteen hinnoittelujärjestelmillä voidaan tehokkaasti edistää liikennepoliittisia tavoitteita.
Intelligent and fair pricing based on time, place and driving behaviour can help reduce congestion, shorten travel times, improve transport safety and reduce transport emissions.
Aikaan, paikkaan ja ajotapaan perustuvan älykkään ja oikeudenmukaisen liikkumisen hinnoittelun seurauksena ruuhkat lievenevät, matka-ajat lyhenevät, liikenneturvallisuus paranee ja liikenteen aiheuttamat päästöt vähenevät.
The same multipurpose systems can also be used to enable other transport and payment functions, such as insurance payments, driver’s logs, monitoring of driving behaviour, travel expense reports, and even a new type of vehicle taxation.
Samoilla monikäyttöisillä järjestelmillä voidaan myös toteuttaa muita liikenteeseen ja maksamiseen liittyviä toimintoja kuten, vakuutusmaksut, ajopäiväkirjat, ajotapaseuranta, matkalaskut ja jopa uudenlainen ajoneuvoerotus.
Ease of use
Käyttömukavuus
In a customer-oriented transport system, the traffic environment and the services available, including information services, will work well for all travellers, including those who are least advantaged.
Käyttäjälähtöisessä liikennejärjestelmässä liikenneympäristö ja liikennepalvelut, mukaan lukien liikenteen informaatiopalvelut, toimivat hyvin kaikkien liikkujien, myös kaikkein heikoimpien, näkökulmasta.
This means accessibility for all, ease to use, information provision through multiple channels, and seamless door-to-door trip chains.
Käytännössä tämä tarkoittaa fyysistä saavutettavuutta, helppokäyttöisyyttä, monikanavaista informaatiota ja saumattomia matkaketjuja ovelta ovelle.
Unimpeded travel and communication will reduce costs in other sectors and prevent social exclusion.
Liikkumisen ja viestinnän esteettömyys vähentää kustannuksia muilla sektoreilla ja ehkäisee syrjäytymistä.
Public transport passengers already have access to a wide range of route and timetable information,
Matkustajat saavat kattavasti tietoja julkisen liikenteen reiteistä ja aikatauluista.
and private car drivers can already use portable and in-vehicle terminals to access real-time information on congestion, road surface conditions and the weather.
Henkilöauton kuljettajat saavat ajantasaista tietoa ruuhkista, kelistä ja säästä kannettavien ja autoihin asennettujen päätelaitteiden kautta.
Efficient management of disruptions and incidents reduces the detrimental consequences of these and also improves the operational reliability of the logistics chain.
Tehokkaalla häiriön hallinnalla vähennetään poikkeustilanteiden haittoja ja parannetaan logistisen ketjun toimintavarmuutta.
Efficient cooperation between public authorities together with real-time information exchange will help to quickly restore normal operation after any disruption or incident, laying the foundation for reliable commercial navigation, information and guidance services.
Tehokas viranomaisyhteistyö ja ajantasainen tiedonvaihto poistavat liikenteen häiriötilanteet nopeammin ja luovat perustan luotettaville kaupallisille navigointi-, tiedotus- ja opastuspalveluille.
Stakeholders must cooperate to ensure and promote ease of use by providing the prerequisites and resources needed for carrying out extensive user testing and trials.
Käyttömukavuuden varmistamiseksi ja edistämiseksi on eri toimijoiden yhteistyönä luotava edellytykset ja resurssit laajojen käyttäjätestien ja -kokeilujen mahdollistamiseksi.
The end result will be a comfortable, reliable, safe and stress-free system that guides and proactively assists travellers.
Lopputuloksena on käyttäjän kannalta mukava, luotettava, turvallinen ja stressitön kokonaisuus, jossa liikkujia opastetaan ja autetaan ennakoivasti.
Service providers consider ease of use an essential part of their product and service development, and it is also increasingly a key factor in maintaining competitiveness.
Palveluntarjoajille käyttömukavuus on oleellinen osa omaa tuote- ja palvelukehitystä, ja yhä enenevässä määrin keskeinen kilpailukykytekijä.
Joint implementation
Toteutusyhteistyö
A key aim of the new Second Generation Intelligent Strategy for Transport is to further the implementation of the 2009 Strategy for Intelligent Transport.
Liikenteen älystrategian toimeksiannon keskeinen lähtökohta oli vuonna 2009 laaditun kansallisen älyliikennestrategian toteutuksen edistäminen.
The ITS industry is characterised by a close, almost symbiotic, working relationship between the public and private sectors.
Älyliikenne on toimiala, jossa julkinen ja yksityinen sektori toimivat erittäin tiiviissä, lähes symbioottisessa suhteessa.
Cooperation is aided by the fact that both sectors wish to see the transport policy objectives reached.
Yhteistyötä helpottaa se tosiasia, että liikennepoliittisiin tavoitteisiin on molempien tahojen helppo tukeutua.
The public sector in Finland has systematically reduced its own service production, and an increasing number of public services are instead provided by private companies.
Julkinen sektori on järjestelmällisesti vähentänyt omaa palvelutuotantoaan ja julkisista palveluista yhä suurempi osuus hankitaan yksityisiltä yrityksiltä.
The public sector creates the conditions and the opportunities, while the private sector produces services on the basis of this.
Julkinen sektori on profiloitunut edellytysten ja mahdollisuuksien luojana, yksityinen sektori toteuttajana.
ITS companies provide services not only for the public sector, but for other companies and, increasingly, directly for consumers.
Älyliikennesektorilla toimivat yritykset tuottavat julkisen sektorin asiakkaiden lisäksi palvelujaan toisille yrityksille sekä enenevässä määrin myös suoraan kuluttajille.
Around the world, ITS services and applications are considered one of this decade’s most promising markets.
Älyliikenteen palvelujen ja sovellusten on arvioitu olevan maailmanlaajuisesti yksi tulevan vuosikymmenen kiinnostavimmista markkinoista.
The collection, combination and processing of digital information creates new operating models for services, and this in turn creates new business.
Digitaalisen tiedon kerääminen, yhdistely ja prosessointi mahdollistavat uusia toimintamalleja ja palveluita, jotka puolestaan luovat uutta liiketoimintaa.
The raw data needed in ITS service provision is produced by consumers, companies and the public sector and stored in a variety of databases.
Älyliikenteen palveluiden tuotannossa tarvittavaa raakadataa tuottavat kuluttajat, yritykset ja julkinen hallinto ja sitä varastoidaan erilaisiin tietokantoihin.
The Government Programme states that ”Information resources produced using public funding will be opened up for public and corporate access.
Hallitusohjelman linjauksen mukaisesti ”Julkisin varoin tuotettuja tietovarantoja avataan kansalaisten ja yritysten käyttöön.
The goal is to make digital data materials managed by the public sector available to citizens, companies, enterprises and organisations, authorities, and for research and education purposes in an easily reusable format via information networks.”
Tavoitteena on julkisen sektorin hallinnoimien digitaalisten tietoaineistojen saattaminen helposti uudelleenkäytettävässä muodossa tietoverkkojen kautta kansalaisten, yritysten ja yhteisöjen, viranomaisten, tutkimuksen ja koulutuksen hyödynnettäväksi.”
The big challenge for open data production chains are the contract terms regulating data redistribution, which may limit users’ rights to edit the data or to share it with a third party.
Avoimen datan tuotantoketjujen haaste on tietojen edelleen luovutukseen liittyvät sopimusehdot, joilla saatetaan rajoittaa tietojen muokkausoikeutta tai luovutusta kolmansille osapuolille.
Open availability of public information resources must be ensured in order to encourage business activity and create a more functional market for ITS products and services.
Julkisten tietovarantojen avoin saatavuus onkin varmistettava, jotta alan liiketoiminta edistyisi ja älykkään liikenteen tuotteille ja palveluille syntyisi entistä toimivammat markkinat.
Clear and unambiguous terms of use must be defined for the distribution of public open data.
Kaikille avoin julkinen data edellyttää yksiselitteisten käyttöehtojen määrittämistä julkisen tiedon jakamiseksi.
Raising Finland to the status of a leading global developer and user of intelligent transport solutions is important not only for achieving the Government’s transport objectives but also for its industrial policy goals.
Suomen nostaminen maailman kärkimaiden joukkoon älyliikenteen ratkaisujen kehittämisessä ja hyödyntämisessä tukee sekä hallituksen liikennepolitiikan että elinkeinopolitiikan tavoitteita.
Exports are essential for the wellbeing of Finland and its citizens. If indirect impacts are included, exports are responsible for around 50 per cent of the country’s GDP.
Viennin keskeinen merkitys Suomen ja suomalaisten hyvinvoinnille on yleisesti tunnettu ja tunnustettu tosiasia – viennin osuus Suomen bruttokansantuotteesta on noin 50 prosenttia, kun välilliset vaikutukset otetaan huomioon.
The utilisation of intelligent transport solutions is a rapidly growing global industry with considerable export potential.
Älyliikenteen ratkaisut ovat voimakkaasti kasvava globaali ”teollisuudenala”, joka sisältää runsaasti vientimahdollisuuksia.
Finland possesses world-class expertise in information and communications technology and in intelligent transport solutions.
Suomessa on maailmanluokan osaamista tieto- ja viestintäteknologian alalla ja erinomaista osaamista myös älyliikenteen alueella.
By promoting the development and growth of the Finnish ITS sector, we can improve the service level of that sector in Finland and create export products for the international market.
Edistämällä kotimaisen älyliikenteen yritystoiminnan kehittymistä ja kasvua parannetaan alan palvelutasoa Suomessa sekä luodaan kestävää liiketoimintaa ja kilpailukykyisiä vientituotteita kansainvälisille markkinoille.
By providing commercial operators with information about public sector policy outlines and future procurements openly and in advance, these operators will have time to prepare for the future and reduce the risks associated with service and product development.
Viestimällä avoimesti ja etukäteen julkisen sektorin linjauksista ja tulevista hankinnoista annetaan kaupallisille toimijoille aikaa varautua tulevaan sekä vähennetään kehittämistyön riskiä.
It will also enable the introduction of new innovative products and services for the market and for the use of travellers.
Samalla mahdollistetaan uusien innovatiivisten tuotteiden ja palveluiden saaminen markkinoille ja liikkujien käytettäviksi.
Implementation of the Second Generation Intelligent Strategy for Transport
Liikenteen toisen sukupolven älystrategian toimeenpano
Finland’s Second Generation Intelligent Strategy for Transport will be implemented via the strategy’s key projects.
Liikenteen älystrategian toimeenpano etenee kärkihankkeiden kautta.
The project framework was outlined in the 2009 Strategy for Intelligent Transport.
Kärkihankekokonaisuuden runko on perua vuoden 2009 kansallisesta älyliikenteen strategiasta.
The framework has been supplemented in order to meet the objectives of the EU’s ITS Action Plan and ITS Directive and the new requirements identified during the strategy updating process.
Sitä on täydennetty toteuttamaan EU:n ITS-toimintasuunnitelman ja ITS-direktiivin linjauksia sekä strategian päivitysprosessissa tunnistettuja uusia tarpeita.
The key projects must be socio-economically efficient and must have a beneficial impact on the transport system.
Kärkihankkeiden lähtökohtana on liikennejärjestelmätason vaikuttavuus ja yhteiskuntataloudellisuus.
In practice, each key project promotes the realisation of more than one transport policy objective.
Käytännössä jokainen kärkihanke edistää useiden liikennepoliittisten tavoitteiden saavuttamista.
The following table represents an expert assessment in broad terms of the extent and nature of the impact of all of the key projects.
Seuraavassa taulukossa on asiantuntija-arvioihin perustuva suuntaa-antava esitys kärkihankekokonaisuuksien vaikuttavuuden voimakkuudesta ja kohdistumisesta.
Table 1. Impact of ITS strategy’s key projects
Taulukko 1. Liikenteen älystrategian kärkihankkeiden vaikuttavuus
According to the definition in the EU’s ITS Directive, ‘architecture’ refers here to a model specification setting out a system’s structure and functions and its connections with the operating environment.
Arkkitehtuurilla tarkoitetaan ITS-direktiivin määritelmän mukaan mallikuvausta, jossa määritellään tietyn järjestelmän rakenne, toiminnot ja sen yhdistyminen toimintaympäristöön.
This architecture will help the Government’s transport administration to manage the strategy and guide the development process.
Arkkitehtuuri tukee liikenteen hallinnonalaa strategisessa ohjauksessa ja linjaa kehitystyön suuntaamista.
The architectural specification will include jointly defined and approved operating models and confirms the general architectural decisions and interfaces that are to be used.
Arkkitehtuuri sisältää yhteisesti määritellyt ja hyväksytyt toimintamallit sekä vahvistaa käytettävät yleispiirteiset arkkitehtuuriratkaisut ja rajapinnat.
It will help establish better and more open prerequisites for commercial and public services, and it will be drawn up in accordance with the public sector’s architecture principles published by the Ministry of Finance.
Arkkitehtuurin avulla luodaan hyvät ja avoimet edellytykset kaupallisten sekä julkisten toimijoiden kehittämille palveluille ja sen laadinnassa noudatetaan valtiovarainministeriön julkaisemia julkisen hallinnon arkkitehtuuriperiaatteita.
The EU has drawn up the FRAME Architecture for European ITS. Its use has been voluntary and it is about to be revised.
EU on laatinut tieliikenteen alueelle FRAME-arkkitehtuurin, jonka käyttö on ollut vapaaehtoista ja jonka uudistaminen on alkamassa.
The intention is to define the procedures necessary to develop a basic ITS architecture, which will emphasise the compatibility, service continuity and multimodality associated with ITS
Tavoitteena on kehittää EU:n ITS-perusarkkitehtuuri, joka luo perustan ITS-järjestelmien yhteentoimivuudelle, palvelujen jatkuvuudelle ja multimodaalisuudelle.
and will allow Member States and their competent authorities to develop their own ITS architectures in conjunction with the private sector.
Sen puitteissa jäsenvaltiot ja niiden toimivaltaiset viranomaiset voivat yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa kehittää omia ITS-arkkitehtuurejaan.
Railway, air and maritime transport have their own, primarily global, ITS architectures and standards.
Raide-, ilma- ja meriliikenteellä on omat älyliikenteen arkkitehtuurinsa ja standardinsa, jotka ovat pitkälti globaaleja.
The definition of a transport information architecture will be a key part of the development of a Finnish ITS architecture.
Suomen älykkään liikennejärjestelmän arkkitehtuurityössä keskeisessä roolissa on liikenteen tietoarkkitehtuurin määrittäminen.
It will help create an overall view of Finnish transport information resources and a suitable structure for exploiting them.
Liikenteen tietoarkkitehtuurityön kautta luodaan kokonaiskäsitys kansallisesta liikennetietopääomasta sekä luodaan sen hyödyntämiselle toimiva rakenne.
When the information architecture is being compiled, all existing transport data will be inventoried and its structure and content assessed.
Liikennetietoarkkitehtuurin muodostamisen yhteydessä inventoidaan nykyiset tietoaineistot sekä arvioidaan niiden rakenne ja sisältö.
Plans will also be made to further increase the opportunities for joint use and reuse of transport information, especially in interface services.
Lisäksi tunnistetaan kehittämistarpeet liikennetiedon yhteiskäyttöisyyden ja uudelleenhyödyntämisen mahdollisuuksien parantamiseksi erityisesti rajapintapalvelujen osalta.
The creation of a transport information architecture will tie into the projects concerning a transport data marketplace, transport real-time status data and a multi-service model.
Liikenteen tietoarkkitehtuurityöllä on liittymäpinnat liikenteen tietotori-, tilannekuva- ja monipalvelumallihankkeisiin.
Table 2. Intelligent transport system reference architecture projects
Taulukko 2. Älykkään liikennejärjestelmän viitearkkitehtuurin osahankkeet
Main actions
Keskeiset toimenpiteet
Coordinator + participants
Koordinointitaho + osalliset
Timetable
Aikataulu