natgillin/translations-raw huggingface dataset:
‘In the future, employees will offer their skills and employers provide their work in a global labour market.
”Tulevaisuudessa työntekijä tarjoaa osaamistaan ja työnantaja työtä globaaleilla työmarkkinoilla.
Individual careers, and the feeling of being in control of one's work and life, create well-being.
Yksilöllinen työura ja tunne, että voi hallita omaa työtään ja elämäänsä, luovat hyvinvointia.
The possibility of customising work in accordance with one’s personal situation in life, and one’s health, will raise the employment rate.’
Mahdollisuus räätälöidä työ elämäntilanteen ja terveyden mukaan nostaa työllisyysastetta.”
The prerequisite for future global success is that the mindset in Finland enables us to identify ourselves as part of the world.
Tulevaisuuden globaalin menestyksen edellytys on, että Suomi on osa maailmaa myös henkisesti.
Along with the digital economy, global and local work will increasingly be performed alongside and close to others.
Digitaalitalouden myötä globaalia ja lokaalia työtä tehdään yhä enemmän rinnakkain ja olemme lähellä muita.
In intellectual terms too, Finland must be internationally attractive and interact with the rest of the world.
Kansainvälinen houkuttelevuus ja vuorovaikutus maailman kanssa on oltava kohdallaan myös henkisesti.
Finland is part of the EU, and this is a future strength.
Suomi on osa EU:ta ja tämä on tulevaisuuden vahvuus.
Finland needs the input of immigrants, new innovations and international networks.
Suomi tarvitsee maahanmuuttajien työpanosta, uusia innovaatioita ja kansainvälisiä verkostoja.
Immigration supports the development of a diverse and pluralistic society.
Maahanmuutto tukee monimuotoisen ja moniarvoisen yhteiskunnan kehittymistä.
In addition to immigration, we must also pay attention to and encourage the international mobility of the Finnish people.
Maahanmuuton rinnalla on kiinnitettävä huomiota ja kannustettava suomalaisia kansainväliseen liikkuvuuteen.
People are able to work till later in life – we must turn this to our advantage.
Ihmiset pysyvät pidempään työkykyisinä ja tämä on käännettävä eduksi.
We must make use of the expertise and innovative ability of people with longstanding experience.
Pitkän kokemuksen omaavien ihmisten osaaminen ja innovointikyky on hyödynnettävä.
Good health and functional ability are key requirements for older people to take part in working life and to carry on being active citizens.
Hyvä terveys ja toimintakyky ovat keskeisiä edellytyksiä sille, että ikääntyneet osallistuvat työhön ja säilyvät aktiivisina kansalaisina.
It is worth investing in maintaining sound mental and physical health and preventing health problems.
Henkisen ja fyysisen toimintakyvyn ylläpitämiseen ja terveysongelmien ennaltaehkäisyyn panostaminen kannattaa.
Longer lives will also enable us to ease the burden on the child-rearing years, with life stages redistributed to balancing the workload more evenly across people’s lives.
Pidentynyt elinikä mahdollistaa myös ruuhkavuosien purkamisen ja elämänvaiheiden uuden jaon tasoittaen työkuormaa tasaisemmin läpi elämän.
Interaction between generations plays a key role in well-being within society.
Sukupolvien välisellä vuorovaikutuksella on suuri merkitys yhteisölliselle hyvinvoinnille.
Young people are the employees of the future.
Nuoret ovat tulevaisuuden työntekijöitä.
We will need each and everyone’s contribution, bearing in mind that young people are the basis of our future success.
Tulemme tarvitsemaan kaikkien panosta ja nuoret luovat tulevaisuuden menestyksen.
It is of the utmost importance that we continue our goal-oriented efforts to eradicate youth unemployment and prevent social exclusion among young people.
Ensiarvoisen tärkeää on jatkaa määrätietoista ponnistelua nuorisotyöttömyyden poistamiseksi ja nuorten syrjäytymisen ehkäisemiseksi.
Many European countries are now home to a growing cadre of young unemployed people.
Tällä hetkellä monissa Euroopan maissa on kasvava joukko nuoria ilman työtä.
Long-term unemployment among these people will pose a threat to our future prospects.
Tämän joukon jääminen pysyvästi ilman työtä on iso uhka tulevaisuuden menestykselle.
Finland must employ every means it can to avoid the emergence of so-called NEETS (a young person who is "Not in Education, Employment, or Training").
Suomessa on pystyttävä kaikin keinoin välttämään se, että osa nuorista syrjäytyy opintojen ja työelämän ulkopuolelle.
While the youth guarantee is an important initiative that must be made to work, it will not suffice in itself.
Nuorisotakuu on tärkeä aloite, joka tulee saada toimivaksi, mutta se ei toimenpiteenä yksin riitä.
Preventative measures and early and extensive intervention will also be needed.
Tarvitaan myös ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja varhaista sekä kattavaa ongelmiin puuttumista.
Working and learning must be intertwined and alternate much more flexibly and efficiently throughout the life cycle and various life stages.
Työnteon ja oppimisen tulee limittyä ja vuorotella paljon nykyistä joustavammin ja tehokkaammin läpi elinkaaren ja eri elämänvaiheiden.
A better basis must be created for flexible reconciliation of work, learning, entrepreneurship and personal life, such as family and other close relationships, in order to make full use of work contributions and increase well-being.
Työn, oppimisen, yrittämisen ja muun elämän, kuten perheen ja muiden läheissuhteiden, joustavan yhteensovittamisen edellytysten on oltava paremmat, jotta työnteon potentiaali on täysimittaisesti käytössä ja jotta kasvatamme hyvinvointia.
Solutions supporting flexibility must be developed and more widely adopted.
Joustoa tukevia ratkaisuja on kehitettävä ja otettava laajemmin käyttöön.
Flexibility includes a phased transfer to and from working life, part-time work and partial capability for work, as well as combining work, study and entrepreneurship.
Joustoa ovat esimerkiksi vaiheittaiset siirtymiset työelämään ja työelämästä pois, työn osa-aikaisuus ja osatyökykyisyys sekä työn, opiskelun ja yrittämisen yhdistelmät.
Labour market flexibility of this kind will also support the employment of youths and young adults.
Tämä joustavuus työmarkkinoilla tukee myös nuorten ja nuorten aikuisten työllistymistä.
Social security must be built in such a way that it is better to earn even part of one’s income through work than completely relying on social security.
Sosiaaliturva on rakennettava siten, että on parempi ansaita edes osa tuloista työnteolla kuin olla kokonaan sosiaaliturvan varassa.
We must be able to combine family and working life more flexibly than now.
Perhe ja työelämä täytyy pystyä yhdistämään nykyistä joustavammin.
Increasing flexibility requires public-sector decisions but, above all, flexibility needs new common rules and a new attitude towards working life.
Jouston kasvattaminen vaatii julkisen sektorin päätöksiä, mutta ennen kaikkea jousto vaatii uusia yhteisiä pelisääntöjä ja uutta asennetta työelämään.
‘People experience well-being when able to capitalise on personal strengths.
”Ihminen voi hyvin, kun hän pääsee hyödyntämään omia vahvuuksiaan.
Although the Finnish educational system has succeeded well in global comparisons, it needs partial reform.
Vaikka suomalainen koulutusjärjestelmä on menestynyt hyvin kansainvälisissä vertailuissa, se vaatii osittaista uudistusta.
We must be able to train multi-skilled, active individuals able to adapt to different roles, instead of experts specialising in narrow niche areas.
Meidän on kyettävä kouluttamaan monipuolisia ja moniin rooleihin taipuvia, aktiivisia yksilöitä kapea-alaisten erikoisasiantuntijoiden sijaan.
Continuous renewal calls for closer co-operation between working life and education and training.’
Tarvitaan myös työelämän ja koulutuksen tiiviimpää yhteistyötä.”
‘In 2030, Finland will be a country of many skills, with a multi-skilled people.
”Vuonna 2030 Suomi on monien taitojen ja monitaitoisten ihmisten maa.
A flexible learning system will also facilitate effective use of foreign workforce.’
Joustava oppimisjärjestelmä mahdollistaa myös ulkomaisen työvoiman tehokkaan käytön.”
We should create a bold culture of entrepreneurship in Finland, encouraging entrepreneurial activity of all kinds and responsibility.
Suomeen olisi luotava rohkea yrittäjyyskulttuuri, joka kannustaa monimuotoiseen yrittämiseen ja vastuunottoon.
Transfers between entrepreneurial and other types of work will increase, and these transitions should be seamless and clear.
Siirtymiset yrittäjämäisen ja muunlaisen työn välillä lisääntyvät ja nämä siirtymät tulee tehdä saumattomiksi ja selkeiksi.
The social security of a citizen taking an entrepreneurial risk should not differ in an unjustifiable manner from that of other citizens.
Yrittäjämäistä riskiä ottavan kansalaisen sosiaaliturvassa ei tule olla perusteettomia eroja muiden kansalaisten sosiaaliturvaan verrattuna.
This point is only emphasised by the fact that, in the future, entrepreneurship will be highly diverse.
Oman lisänsä tähän tuo se, että tulevaisuuden yrittäjyys on monimuotoista.
Distribution of entrepreneurial responsibility within a group, acting as an entrepreneur in addition to paid work, co-operative activities, and civic and social entrepreneurship are examples of different forms of entrepreneurship and entrepreneurial activities.
Yrittäjyysvastuun jakaminen ryhmässä, yrittäjänä toimiminen palkkatyön rinnalla, osuuskuntatoiminta sekä yhteiskunnallinen ja sosiaalinen yrittäjyys ovat esimerkkejä erilaisista yrittäjyyden ja uuden yritystoiminnan muodoista.
In any case, the critical issue demanding attention will be the ability and skills of entrepreneurs of different kinds in aiming for growth and the employment of other people.
Joka tapauksessa kriittinen, huomiota vaativa kysymys on erilaisten yrittäjien kyky ja taito tähdätä kasvuun ja muiden työllistämiseen.
Not everyone can be an entrepreneur and a large proportion of companies are not seeking growth.
Kaikki eivät voi olla yrittäjiä ja suuri osa yrityksistä ei tavoittele kasvua.
We must pay particular attention to increasing the expertise of managers of small companies that have potential for international growth.
Erityisesti on huolehdittava johdon osaamisen kasvattamisesta niissä pienissä yrityksissä, joilla on edellytyksiä kansainväliseen kasvuun,.
Our base of expertise and level of education are absolutely critical to our regenerative capacity.
Osaamispohjamme ja sivistystasomme ovat uusiutumiskykymme kannalta äärimmäisen kriittistä.
Skills needed in the future will be different from the demands of the past.
Tulevaisuudessa tarvittavat taidot eroavat menneisyyden vaatimuksista.
Skills that are more important than before include grasping the whole picture, implementation competence, creative problem solving, emotional, co-operation and communication skills, and preparedness to continuously adopt new ways of thinking and communication tools.
Aiempaa tärkeämpiä taitoja ovat kokonaisuuksien näkeminen, toteutusosaaminen, luova ongelmanratkaisu, tunne-, yhteistyö- ja kommunikaatiotaidot sekä valmius ottaa jatkuvasti käyttöön uusia ajattelun ja kommunikaation välineitä.
Everyone must learn to learn and be inspired by learning.
Jokaisen on opittava oppimaan ja innostuttava oppimisesta.
An alarming development trend at the moment is the decline in pupil satisfaction and the inequality of schools.
Tämän hetken yksi huolestuttava kehityssuunta on mm. kouluviihtyvyyden lasku ja koulujen eriarvoistuminen.
Acquiring future skills and abilities also requires reform of the education system and of its ability to adapt to change.
Tulevaisuuden taitojen ja kykyjen oppiminen edellyttää myös koulutusjärjestelmän uudistumista ja mukautumista muutoksiin.
‘Competence requirements are changing at an accelerating pace.
”Osaamisen vaatimukset muuttuvat kiihtyvällä tahdilla.
Learning between cultures and generations requires that people can flexibly exploit each other’s intellectual and cultural resources.
Kulttuurien ja sukupolvien välinen oppiminen edellyttää, että ihmiset pystyvät joustavasti hyödyntämään toistensa älyllisiä ja kulttuurisia resursseja.
On a global scale, the talking points are future skills and competences (21st Century Skills), including creative problem-solving, emotional, co-operative and communication skills, and the ability to continuously deploy new tools for thinking and communication.’
Maailmanlaajuisesti puhutaan tulevaisuuden taidoista ja osaamisesta (21st Century Skills), joihin kuuluvat esimerkiksi luova ongelmanratkaisu, tunne-, yhteistyö- ja kommunikaatiotaidot sekä valmius ottaa jatkuvasti käyttöön uusia ajattelun ja kommunikaation välineitä.”
‘Researchers have discovered that young people born after the 1980s can no longer conceive of a world without the internet and mobile devices:
”Tutkijat ovat huomanneet, että 1980-luvun jälkeen syntyneet nuoret eivät enää tunne maailmaa ilman internetiä ja mobiililaitteita:
these are integral to their daily social and intellectual practices.
ne ovat osa heidän päivittäisiä sosiaalisia ja älyllisiä käytäntöjään.
According to OECD surveys, in 2010, 95 per cent of Finnish children used digital technology in their free time, mainly for entertainment purposes.
OECD:n selvitysten mukaan 95 prosenttia suomalaisista lapsista käytti vuonna 2010 digitaalista teknologiaa vapaa-aikanaan, enimmäkseen viihdekäytössä.
In fact, it has been found that Finnish pupils have problems with motivation at school in particular.’
Suomessa onkin huomattu, että oppilailla on ongelmia erityisesti koulumotivaatiossa.”
Box 6.1
Laatikko 6.1
Future challenges in terms of education and skills
Koulutuksen ja osaamisen tulevaisuuden haasteita
Finland's high-quality educational system is a key element of the Finnish identity and the country's reputation abroad.
Korkealaatuinen koulutusjärjestelmä on keskeinen osa suomalaista identiteettiä ja Suomen myönteistä kuvaa ulkomailla.
International research has rated the educational attainment of Finnish youths as being among the world's best.
Suomalaisnuorten osaaminen on kansainvälisissä tutkimuksissa osoittautunut olevan maailman huippuluokkaa.
In addition, the reading, numerical and IT-related problem-solving skills of Finnish adults are rated as excellent in international comparisons.
Myös suomalaisten aikuisten lukutaito, numerotaito sekä tietotekniikkaa soveltava ongelmanratkaisutaito ovat kansainvälisessä vertailussa erinomaisia.
In the Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC), Finland came second in all sub-areas studied in the country comparison.
Kansainvälisessä aikuistutkimuksessa (PIAAC) Suomi oli maiden välisessä vertailussa toiseksi paras maa kaikilla tutkituilla osa-alueilla.
Finland's unusually rapid rise to the forefront in terms of productivity and technology would not have been possible without long-term investment in human capital and competencies at all levels of society.
Suomen poikkeuksellisen nopea nousu tuottavuuden ja teknologian eturintamaan ei olisi ollut mahdollista ilman pitkäjänteistä panostamista inhimilliseen pääomaan ja osaamiseen kaikilla yhteiskunnan tasoilla.
Maintaining this position will require further major efforts.
Tässä eturintamassa pysyminen vaatii ponnisteluja jatkossakin.
The latest studies have identified causes for concern.
Uusimmat tutkimukset ovat tuoneet esiin huolenaiheita.
Several indicators now show that the positive trend in learning outcomes during the early years of the new millennium has taken a downward turn.
2000-luvun alkupuolen oppimistulosten positiivinen kehitys on kääntynyt useiden mittareiden mukaan laskevaan suuntaan.
There are major differences between age groups.
Ikäryhmien väliset erot ovat suuria.
The 20–39 year-old age group in particular has excellent skills.
Suomessa erityisesti 20–39-vuotiaiden taidot ovat erinomaiset.
However, those of the older age groups taper off at a level pace, while younger people have slightly weaker skills.
Sitä vanhemmissa ikäryhmissä taitojen hallinta heikkenee tasaisesti, ja sitä nuoremmat ovat myös taidoiltaan hieman heikompia.
In addition, a range of studies and comparisons reveal that we cannot be considered a top country at using ICT in support of teaching and learning.
Monet tutkimukset ja vertailut osoittavat myös, että emme ole kärkimaita hyödynnettäessä ICT:tä opetuksen ja oppimisen tukena.
Variations between municipalities and learning institutions have increased in terms of using digital services.
Kunnittaiset ja oppilaitosten väliset erot digitaalisten palvelujen hyödyntämisessä ovat lisääntyneet.
Moreover, the academic success of children is strongly influenced by the educational attainment and socio-economic status of their parents.
Vanhempien koulutustausta ja sosioekonominen asema vaikuttavat voimakkaasti lapsen koulumenestykseen.
Differences in well-being and attitudes towards education have an impact on the learning and competencies of young people.
Erot hyvinvoinnissa ja koulutusasenteissa heijastuvat puolestaan nuorten oppimiseen ja osaamistason kehitykseen.
Most differences in learning outcomes between schools can be explained by unemployment black spots, lower-than-average educational levels in such neigbourhoods and large numbers of residents with a foreign language as their mother tongue.
Alueiden korkea työttömyysaste, keskimääräistä alhaisempi koulutustaso ja suuri vieraskielisten asukkaiden määrä selittävät valtaosan koulujen välisistä oppimistuloseroista.
For this reason, school caption areas subject to these factors will require special attention.
Siksi on kiinnitettävä huomiota kouluoloihin niillä koulunkäyntialueilla, joilla nämä tekijät vallitsevat.
Educational inequality must be reduced, to ensure that all children and young people begin life on a fair and equal basis.
Koulutuksellista eriarvoisuutta on vähennettävä, jotta jokaiselle lapselle ja nuorelle voidaan taata oikeudenmukaiset ja tasa-arvoiset lähtökohdat.
THE BASIS For SUCCESS AND WELL-BEING IS EDUCATION, COMMUNITY SPIRIT AND PARTICIPATION
Menestyksen ja hyvinvoinnin perustana on sivistys,  yhteisöllisyys ja osallisuus
The basis for sustainable growth and citizens’ well-being consists of education, community spirit and participation.
Kestävän kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin perustana on
Community spirit guarantees that we care about and trust each another.
Yhteisöllisyys takaa, että välitämme toisistamme ja luotamme toisiimme.
To maintain community spirit, we must reverse the rise in inequality.
Yhteisöllisyyden edellytyksenä on, että eriarvoistumiskehitys taittuu.
Education helps us to value and understand diversity.
Sivistys auttaa arvostamaan ja ymmärtämään erilaisuutta.
Appreciating diversity and converting it into inspiration is a precondition for sustainable growth.
Monimuotoisuuden arvostaminen ja kääntäminen innostukseksi on kestävän kasvun edellytys.
The bases for communality and education will change in future decades.
Yhteisöllisyyden ja sivistyksen perustat ovat tulevina vuosikymmeninä muutosten edessä.
Diversity and pluralism will increase in society.
Yhteiskunnan monimuotoisuus ja moniarvoisuus lisääntyvät.
Making sense of one’s surrounding society and understanding the changes taking place within it are becoming increasingly difficult.
Ympäröivän yhteiskunnan hahmottaminen ja sen muutosten ymmärtäminen on entistä haastavampaa.
Communality and networks in the digital age will bring a new dimension to the activities of society.
Digitaaliajan yhteisöllisyys ja verkostot tuovat uuden lisänsä yhteiskunnan toimintaan.
Civic society is moving over to the internet.
Kansalaisyhteiskunta on siirtymässä verkkoon.
There are many positive aspects to this change.
Muutoksessa on paljon positiivista.
People will have more opportunities to participate, and the costs of participation will be small.
Ihmisillä on enemmän mahdollisuuksia osallistua ja osallistumisen kustannukset ovat pienet.
Different forms of crowdsourcing will open up many opportunities for a new, open way of acting and implementing democracy.
Erilaiset joukkoistamisen muodot avaavat paljon uusia mahdollisuuksia uudelle avoimelle tavalla toimia ja toteuttaa demokratiaa.
However, participation and societies will be much more diverse than now.
Osallistuminen ja yhteisöt tulevat kuitenkin olemaan paljon nykyistä monimuotoisempia.
Virtual communities and people's interaction in the virtual world also have negative aspects.
Virtuaaliyhteisöllisyydessä ja ihmisten kanssakäymisessä virtuaalimaailmassa on myös negatiivisia piirteitä.
Genuine relationships cannot be replaced by interaction in the virtual world, and there is a danger of increasing loneliness, for example.
Virtuaalimaailman ihmisten välinen kanssakäyminen ei korvaa aitoja ihmissuhteita ja vaarana on esimerkiksi yksinäisyyden lisääntyminen.
‘In terms of social stability, it is important to children that they learn from an early age how to take account of another person’s perspective and see issues from different viewpoints.
”Yhteiskuntarauhankin vuoksi on tärkeää, että lapset oppivat pienestä pitäen ottamaan toisen ihmisen perspektiivin ja näkemään asioita erilaisista näkökulmista.
Seeing issues from new perspectives and an enthusiastic attitude to differences will also form the basis for the creation of an innovation economy.’
Uusien näkökulmien ottaminen ja erilaisuudesta innostuminen luovat pohjaa myös innovaatiotalouden syntymiselle.”
The state’s role in the digital economy will change.
Valtion rooli digitaalitaloudessa tulee muuttumaan.
In the lives of most individuals, virtual and physical, global and local life will seamlessly blend together.
Useimpien yksilöiden elämässä virtuaalinen ja fyysinen, globaali ja lokaali elämä lomittuvat toisiinsa saumattomasti.
Civic identity and social responsibility will not remain self-evident.
Kansalaisidentiteetti ja kansalaisvastuu eivät ole itsestään selvinä pysyviä asioita.
For example, most citizens will be able to manage many of their affairs using international services across state borders, bypassing public sector services.
Suuri osa kansalaisista esimerkiksi voi hoitaa tulevaisuudessa monia asioitaan kansainvälisiä palveluita hyödyntäen yli valtioiden rajojen ja ohi julkisen sektorin palvelujen.
In the EU internal market, it is possible to acquire an increasing number of services and products from any country. Citizens are also doing business in different countries.
EU:n kotimarkkinoilla yhä useampia palveluita ja tuotteita on mahdollista hankkia mistä maasta tahansa ja kansalaiset myös toimivat eri maissa.
In the digital economy, more citizens than at present will want and be able to take on greater responsibility for managing their own affairs and making use of the available information.
Digitaalitaloudessa nykyistä useammat kansalaiset haluavat ja pystyvät ottamaan suuremman vastuun omien asioidensa hoitamisesta ja hyödyntämään käytössä olevaa tietoa.
Community spirit and participation will be progressively more based on digital services.
Yhteisöllisyyttä ja osallisuutta rakennetaan yhä enemmän digitaalisten palvelujen avulla.
The public sector can then focus on acting as an enabler.
Julkinen sektori voi keskittyä toimimaan mahdollistajana.
The digital economy will also enable better allocation of the results of the public sector’s productivity growth and resources.
Digitaalitalous mahdollistaa myös julkisen sektorin tuottavuuden kasvun ja voimavarojen paremman kohdentamisen.
It is a strength of Finnish society that it cares for its citizens.
Suomalaisen yhteiskunnan vahvuutena on, että ihmisistä pidetään huolta.
Long-term monitoring indicates that citizens are highly concerned, in the long-term, about inequality and social exclusion.
Pitkän aikavälin seuranta osoittaa, että kansalaiset ovat pysyvästi hyvin huolissaan eriarvoisuudesta ja syrjäytymisestä.
In addition, prevention of inequality must be prioritised, because turning the situation around will only become more difficult in the future.
Eriarvoistumiskehityksen estämisen tulee olla tärkeässä asemassa senkin vuoksi, että kehityksen kääntäminen positiiviseksi on haastavampaa tulevaisuudessa.