natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Production of sporting events for pay-television channels has increased investment in outdoor production equipment and created a new production structure.
Urheilutapahtumien tuottaminen maksukanaville on lisännyt investointeja ulkotuotantokalustoon ja luonut uuden tuotantorakenteen.
Traditional Finnish television companies together with new companies entering the industry, regardless of their market position or model of operation, view domestic content as a critical competitive advantage or a factor without which success in the market cannot be attained.
Suomalaiset televisioyhtiöt, sekä perinteiset että myös uudet, alalle tulevat yhtiöt markkina-asemaan tai toimintatapaan katsomatta pitävät kotimaista sisältöä kriittisenä kilpailuetuna tai -tekijänä, jota ilman ei markkinoilla voi menestyä.
This is apparent from growing volumes in the market.
Tämä näkyy markkinoilla lähinnä volyymien kasvuna.
The value of the market has grown at a clearly slower pace.
Markkinan arvo on kasvanut selvästi hitaammin.
This phenomenon can be explained by three factors:
Ilmiötä voidaan selittää kolmella tekijällä:
1) YLE's purchases have decreased by an amount that corresponds to the purchases of new operators.
Yleisradio Oy on vähentänyt ostojaan uusien toimijoiden ostojen suuruutta vastaavalla summalla.
2) The substantial decrease in YLE's purchasing has altered the ratio of demand and supply such that the negotiating power of other buyers has increased, leading to essentially lower prices.
Yleisradio Oy:n ostojen olennainen väheneminen on muuttanut kysyntä-tarjontasuhteita siten, että muiden ostajien neuvotteluvoima on kasvanut ja tämä taas on olennaisesti alentanut hintoja.
3) The professional competencies and production-related know-how of independent production companies have increased, leading to higher production efficiency, which is reflected in pricing.
Riippumattomien tuotantoyhtiöiden ammattitaito ja tuotannollinen osaaminen ovat kasvaneet ja parantaneet tuotannollista tehokkuutta, mikä on voitu siirtää hintoihin.
A greater percentage of purchases are format programmes, which, through economies of scale, enable lower unit prices.
Myös formaattiohjelmien osuus ostoista on kasvanut, mikä on mittakaavaetujen vuoksi mahdollistanut alemmat yksikköhinnat.
Programmes by private radio stations consist mostly of in-house production; news may be bought from an external party.
Yksityiset radiokanavien ohjelmat ovat pääasiassa radioyhtiöiden omaa tuotantoa. Ohjelmista uutiset saatetaan ostaa yhtiön ulkopuoliselta taholta.
Independent production companies are used mainly in advertising.
Riippumattomia tuotantoyrityksiä hyödynnetään lähinnä mainonnassa.
To some extent, the largest radio operators utilise the same programme streams in separate channels.
Suurimmat radiotoimijat hyödyntävät osittain samaa ohjelmavirtaa eri kanavilla.
Some radio operators cooperate with each other in programme production, which increases the cost-effectiveness of operations.
Jotkut radiotoimijat tekevät keskenään ohjelmayhteistyötä, mikä lisää ohjelmatuotannon kustannustehokkuutta.
Radio is also an important medium for students at educational institutions related to the industry.
Radio toimii osaltaan myös tärkeänä mediana alan oppilaitosten opiskelijoille.
Changes in consumer behaviour in the communications market
Kuluttajakäyttäytymisen muutos viestintäpalvelujen markkinoilla
In Finland, the tradition of free-to-air television broadcasting has been very strong, and consumer viewing needs have to a large extent been met with its versatile programme supply.
Suomessa vapaasti vastaanotettavien televisiolähetysten perinne on ollut hyvin vahva ja kattanut pitkälti kuluttajien katselutarpeet monipuolisella ohjelmistollaan.
Pay television began to gain ground when large television companies started moving major sports event broadcasts that interest the public at large to channels viewable with a conditional-access card.
Maksutelevisio lähti yleistymään siinä vaiheessa, kun suuret televisioyhtiöt alkoivat siirtää erityisesti suurta yleisöä houkuttelevia urheilulähetyksiä maksukortin taakse.
According to Finnpanel Oy, pay-television channel subscriptions passed the 30 per cent mark in late 2011, having remained below this percentage of all television-equipped households for several years.
Finnpanel Oy:n mukaan vuoden 2011 lopussa maksullisten televisiokanavien hankkiminen ylitti 30 prosentin rajan kaikista televisiotalouksista pysyteltyään sitä ennen useamman vuoden ajan vajaassa 30 prosentissa.
However, only seven per cent of total television viewing time is used for watching pay-television channels.
Kuitenkin television kokonaiskatselusta vain seitsemän prosenttia muodostuu maksullisten kanavien katselusta.
Since the pay-television programming focuses on sports and channels directed at children, men and children have higher than average viewing rates.
Keskimääräistä korkeampi osuus on miesten ja lasten keskuudessa, mikä selittyy tarjonnan painottumisella urheiluun ja toisaalta pelkästään lapsille suunnattuihin maksukanaviin.
It is likely that pay-television viewing will grow in the future.
On todennäköistä, että maksutelevision käyttö tulee kasvamaan tulevaisuudessa.
Alongside what we traditionally understand as pay television, various types of payable audiovisual content may also change viewer behaviour quite rapidly.
Perinteisesti ymmärretyn maksutelevision rinnalla erilaiset maksullisuuteen perustuvat audiovisuaaliset sisällöt saattavat kuitenkin muuttaa kuluttajien käyttäytymistä hyvin nopeastikin.
With television services provided by telecommunications operators, based, for example, on individual programmes or films that viewers pay for, consumers will get accustomed to paying for the audiovisual content they choose to view.
Kun teleoperaattorien tarjoamat erilaiset televisiopalvelut perustuvat liittymän kuukausihinnoittelun ohella esimerkiksi yksittäisten ohjelmien tai elokuvien maksullisuuteen, kuluttajat tottuvat maksamaan haluamastaan audiovisuaalisesta sisällöstä.
Paid content available via the open internet may also become widespread quickly as viewing habits grow increasingly fragmented and new on-demand services become available.
Myös avoimen internetin kautta tarjottavat maksulliset sisällöt voivat yleistyä nopeasti, kun katsomistottumukset pirstoutuvat entisestään ja tarjolle tulee uusia tilausohjelmapalveluita.
On the other hand, there is a multitude of free content available on the internet, usually in English and without subtitles.
Toisaalta internetin kautta on saatavilla paljon ilmaista sisältöä, joka on yleensä englanninkielistä, eikä sitä ole tekstitetty.
For younger generations who are fluent in English, the absence of subtitles is not an issue.
Nuoremmille sukupolville tekstitysten puuttuminen ei kuitenkaan muodosta kynnyskysymystä hyvän englanninkielen taidon takia.
For traditional pay television, these changes will present great challenges in the future.
Perinteisesti ajatellun maksutelevision kannalta nämä muutokset aiheuttavat tulevaisuudessa suuria haasteita.
In order for people to subscribe to television content that is subject to a fee, content that is particularly interesting must be moved from free channels to channels available via a conditional-access card.
Maksullisten televisiopalvelujen hankkiminen edellyttää erityisen kiinnostavan sisällön siirtymistä vapaasti vastaanotettavilta kanavilta maksukortin taakse.
Already, most programmes transmitted via traditional television networks are afterward available on the internet.
Jo nyt suuri osa perinteisten televisiolähetysverkkojen kautta tarjotusta sisällöstä on saatavilla jälkikäteen internetistä.
Content that is not broadcast via traditional television, or that is broadcast only after being made available first on the internet, will also become more common.
Myös sellaisen sisällön tarjonta internetissä lisääntyy, jota ei tarjota välttämättä lainkaan tai tarjotaan vasta nettiesityksen jälkeen perinteisen television puolella.
Young people, in particular, are a challenging target group with respect to the traditional television programme supply.
Erityisesti nuoret muodostavat haasteellisen kohderyhmän perinteiselle televisiotarjonnalle.
Even though viewing times have, according to Finnpanel Oy’s TV Audience Measurement survey, remained quite high, viewing times amongst 15–24-year-olds in particular are down.
Vaikka television katselu Finnpanel Oy:n TV-mittaritutkimuksen mukaan on keskimäärin pysytellyt varsin korkealla tasolla, on katseluaika laskenut erityisesti 15 - 24 -vuotiaiden keskuudessa.
This age group also views different channels most equally, indicating that these viewers are not as committed to certain channels and programmes as older age groups.
Kun katselun jakautuminen eri kanavien kesken on tasaisinta tässä ikäryhmässä, ei myöskään sitoutuminen tiettyihin kanaviin ja niiden tarjontaan ole yhtä voimakasta kuin iäkkäämmillä.
With low channel loyalty, the threshold for moving over to new content services is low to begin with.
Kynnys siirtyä uusiin sisältöpalveluihinkin on jo lähtökohtaisesti matala, kun kanavauskollisuus on vähäistä.
According to FICORA's research on audiovisual content services, 15–19-year-olds in particular have strong views regarding changes in viewing habits.
Viestintäviraston audiovisuaalisia sisältöpalveluja koskevan tutkimuksen mukaan erityisesti 15 - 19 -vuotiaiden omat näkemykset katselumuutoksista ovat voimakkaita.
Viewing over the internet will grow at the same pace amongst 15–65-year-olds, but traditional television viewing is expected to decrease most significantly in the youngest age group.
Internetin kautta tapahtuvan katselun osalta katselun lisääntyminen tulevaisuudessa on yhtä suurta 15 - 65 -vuotiaiden keskuudessa, mutta television katselun perinteisellä tavalla uskotaan vähenevän voimakkaimmin nuorimmassa ikäryhmässä.
Nearly 90 per cent of viewers watch television programmes at the time of broadcast, a fact that has not changed in the last three years, the time in which the audiovisual content research referred to in this paper was conducted.
Lähes 90 prosenttia katsojista seuraa televisio-ohjelmia niiden lähetysaikaan eikä tältä osin ole tapahtunut muutoksia viimeisen kolmen vuoden aikana, kun audiovisuaalista tutkimusta on tehty.
The same period, however, has seen an increase in internet viewing of videos that resemble television content, from 40 to almost 50 per cent.
Sen sijaan samana ajanjaksona televisio-ohjelmien kaltaisten videoiden katselu internetin kautta on yleistynyt 40 prosentista lähes 50 prosenttiin.
This figure does not include short videos, which are viewed by approximately 65 per cent of 15–65-year-olds.
Tähän lukuun eivät sisälly lyhyet videot, joiden katseluyleisyys on noin 65 prosenttia 15 - 65-vuotiaiden keskuudessa.
SPECTRUM MANAGEMENT
TAAJUUSHALLINTO
International spectrum management
Kansainvälinen taajuushallinto
Radio frequencies are a limited natural resource with great societal, cultural, and financial significance.
Radiotaajuudet ovat rajallinen luonnonvara, jolla on huomattavan suuri yhteiskunnallinen, kulttuurinen ja taloudellinen merkitys.
Radio frequencies are used for various public and business purposes.
Radiotaajuuksia käytetään moniin erilaisiin julkisiin ja elinkeinoelämän tarkoituksiin.
They are utilised in, for example, mobile communications; wireless broadband communication; industrial, traffic, and other radio networks owned by corporations; municipal infrastructure; civilian and military authorities; satellite communications; radio and television broadcasting; traffic; radio location services; and numerous applications such as alarm systems, radio-controlled and remote-controlled equipment, radio microphones, and wireless programme production and hearing aids.
Taajuuksia käyttävät esimerkiksi matkaviestintä, langaton laajakaistaviestintä, yritysten omat radioverkot teollisuudessa, liikenteessä ja muussa yritystoiminnassa, kunnallistekniikka, siviili- ja sotilasviranomaiset, satelliittiviestintä, televisio- ja radiolähetystoiminta, liikenne, radiopaikannus ja erilaiset sovellukset, kuten hälytysjärjestelmät, radio-ohjauslaitteet, kauko-ohjauslaitteet, radiomikrofonit ja langaton ohjelmantuotanto sekä kuunteluapuvälineet.
Frequencies are also utilised by public services, such as services related to public safety, and in scientific activities such as meteorology.
Taajuuksia hyödynnetään myös julkisissa palveluissa, kuten yleiseen turvallisuuteen liittyvissä palveluissa sekä tieteellisessä toiminnassa kuten meteorologiassa.
Spectrum management and availability has a bearing on, for example, the economy, security, culture, science, and the environment.
Taajuuksien hallinto ja saatavuus vaikuttaa muun muassa talouteen, turvallisuuteen, kulttuuriin, tieteeseen ja ympäristöön.
The efficient and appropriate use of frequencies generates economies of scale, which may lower costs for both companies and consumers, while promoting financial recovery and social integration.
Taajuuksien asianmukainen ja tehokas käyttö synnyttää mittakaavaetuja, jotka voivat alentaa sekä yrityksille että kuluttajille aiheutuvia kustannuksia ja edesauttaa talouden elpymistä ja sosiaalista integraatiota.
Spectrum management has international and cross-border aspects related to radio signals’ propagation in the air, the international nature of services that are based on radio communications, and the need to avoid harmful interference between countries.
Taajuuksien sääntelyllä on vahvoja rajat ylittäviä ja kansainvälisiä ulottuvuuksia syistä, jotka liittyvät radiosignaalien etenemiseen ilmassa, radioviestintäpohjaisista palveluista riippuvaisten markkinoiden kansainvälisyyteen sekä tarpeeseen välttyä haitallisilta häiriöiltä maiden välillä.
International Telecommunication Union
Maailman televiestintäliitto
The International Telecommunication Union (ITU) organises a global radiocommunication conference (WRC) every four years.
Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) järjestää joka neljäs vuosi maailmanlaajuisen radioviestintäkonferenssin (WRC).
The future use of radio frequencies is agreed upon at global level at this conference.
Konferenssissa sovitaan maailmanlaajuisesti radiotaajuuksien tulevasta käytöstä.
Decisions made at the conference also affect future availability of radio frequencies for the various needs of the Finnish information society.
Konferenssissa tehtävillä päätöksillä on ratkaiseva vaikutus myös siihen, miten Suomessa tulevaisuudessa on käytettävissä radiotaajuuksia tietoyhteiskunnan erilaisiin tarpeisiin.
Appropriate and diligent utilisation and management of radio frequencies also ensures that interference between radio equipment of various types is as rare as possible.
Radiotaajuuksien asianmukainen ja huolellinen käyttö ja hallinnointi varmistavat myös sen, että eri radiolaitteiden väliset häiriöt jäävät niin vähäisiksi kuin mahdollista.
Frequencies do not honour national borders.
Taajuudet eivät noudata valtakuntien rajoja.
This is why spectrum planning must involve international cooperation.
Siksi suunnittelua on tehtävä kansainvälisessä yhteistyössä.
Decisions made at the radio conference will be reflected in international radio regulations.
Radiokonferenssissa tehtävät päätökset päivitetään kansainväliseen radio-ohjesääntöön.
This will constitute an agreement on frequency use that prevents the various wireless services of different countries causing interference to one another.
Se on sopimus siitä, miten radiotaajuuksia käytetään niin, että eri maiden langattomien palvelujen välillä ei esiinny häiriöitä.
The decisions are binding for all countries of the world.
Päätökset sitovat kaikkia maailman maita.
The frequency allocation table of radio regulations covers frequencies between 9 kHz and 400 GHz.
Radio-ohjesäännön taajuusjakotaulukko kattaa 9 kHz:n ja 400 GHz:n välisen taajuusalueen.
The table indicates what frequencies are used by various types of traffic, and the related limitations and exceptions.
Taulukossa on osoitettu taajuuksien käyttö eri liikennelajeille sekä käyttöön liittyvät poikkeukset ja rajoitukset.
The corresponding decisions in Finland are addressed in the Finnish frequency allocation table, which is included in FICORA's radio regulations as Appendix 4.
Suomessa vastaavat päätökset huomioidaan Viestintäviraston radiotaajuusmääräyksen 4 liitteenä olevassa Suomen taajuusjakotaulukossa.
European Union directives on electronic communications
Euroopan unionin sähköisen viestinnän direktiivit
Framework Directive
Puitedirektiivi
In the directives on electronic communications, the regulatory framework governing frequencies consists essentially of the European Parliament and Council of the European Union Directive on the authorisation of electronic communications networks and services (2002/20/EC), hereinafter ‘the Authorisation Directive’, and the European Parliament and Council of the European Union’s Directive 2002/21/EC, on a common regulatory framework for electronic-communication networks and services (hereinafter ‘the Framework Directive’).
Sähköisen viestinnän direktiiveissä taajuuksia koskeva sääntely koostuu lähinnä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin sähköisiä viestintäverkkoja ja –palveluja koskevista valtuutuksista (2002/20/EY, jäljempänä valtuutusdirektiivi) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin sähköisten viestintäverkkojen ja –palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä (2002/21/EY, jäljempänä puitedirektiivi).
Article 8 of the Framework Directive stipulates that regulation must use all means available in order to avoid commitment to any given technology.
Puitedirektiivin 8 artiklassa edellytetään, että sääntelyssä on pyrittävä kaikin tavoin välttämään sitoutumista yksittäisiin teknologioihin.
According to Article 8 a of the Framework Directive, Member States must cooperate with each other and with the Commission in the strategic planning, coordination and harmonisation of the use of radio spectrum in the European Community.
Puitedirektiivin 8 a artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä keskenään ja komission kanssa Euroopan yhteisön radiotaajuuksien käytön strategisen suunnittelun, yhteensovittamisen ja yhdenmukaistamisen osalta.
By cooperating with each other and with the Commission, Member States must promote the coordination of radio spectrum policy approaches in the European Community.
Jäsenvaltioiden on yhteistyössä keskenään ja komission kanssa edistettävä radiotaajuuksia koskevien poliittisten toimintavaihtoehtojen yhteensovittamista Euroopan yhteisössä.
Under the article, the Commission may, taking into account the statement of the radio-frequency policy group, submit legislative proposals to the European Parliament and the Council for establishing multiannual radio spectrum policy programmes.
Artiklan mukaan komissio voi radiotaajuuspolitiikkaa käsittelevän ryhmän lausunnon huomioon ottaen antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säädösehdotuksia monivuotisten radiotaajuuspolitiikkaa koskevien ohjelmien perustamisesta.
Moreover, the article states that, in order to ensure the effective coordination of the interests of the European Community in international organisations in radio spectrum matters, the Commission may, if necessary, propose common policy objectives to the European Parliament and the Council.
Lisäksi artiklassa todetaan, että komissio voi toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä Euroopan yhteisön etujen tehokkaan yhteensovittamisen varmistamiseksi radiotaajuuskysymyksissä tarvittaessa ehdottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisiä poliittisia tavoitteita.
According to Article 9(3) of the Framework Directive, Member States must ensure that all types of technology used for electronic communication may be used with frequencies that have been declared available for electronic communications services in national frequency allocation plans, in accordance with Community law.
Puitedirektiivin 9 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisessa radiotaajuussuunnitelmassa yhteisön oikeuden mukaisesti sähköisille viestintäpalveluille avoimeksi julistetuilla taajuusalueilla voidaan käyttää kaiken tyyppistä sähköisissä viestintäpalveluissa käytettävää teknologiaa.
However, Member States may provide for proportionate and non-discriminatory restrictions to technology-independence when this is necessary to avoid harmful interference, to protect public health against electromagnetic fields, to ensure technical quality of service, to safeguard efficient use of spectrum, or to ensure the fulfilment of a general interest objective.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä tekniikkariippumattomuutta koskevia oikeasuhtaisia ja syrjimättömiä rajoituksia, silloin kun se on tarpeen haitallisten häiriöiden välttämiseksi, yleisön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä, palvelun laadun varmistamiseksi, taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi tai yleisen edun mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
The directive allows Member States to decide on procedures through which companies can transfer frequency-use rights to other companies.
Direktiivi antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden säätää menettelyistä, joilla yritykset voisivat siirtää radiotaajuuksien käyttöoikeuksia muille yrityksille.
If such a transfer procedure is created, transfers must take place in accordance with the procedure confirmed by the regulatory authority.
Jos tällaisesta siirtomahdollisuudesta säädetään, siirto on suoritettava sääntelyviranomaisen vahvistaman menettelyn mukaisesti.
Authorisation Directive
Valtuutusdirektiivi
The objective of the Authorisation Directive is to establish the conditions necessary for an internal market for communication networks and services by unifying and simplifying authorisation terms and regulations.
Valtuutusdirektiivin tavoitteena on luoda edellytykset sähköisen viestinnän verkkojen ja palveluiden sisämarkkinoille yhdenmukaistamalla ja yksinkertaistamalla valtuutussääntöjä ja – ehtoja.
The purpose of the authorisation system is to account for progress towards convergence in communications technology and to treat various service types in a technology-independent manner.
Valtuutusjärjestelmän tarkoituksena on huomioida viestintäteknologioiden lähentymiskehitys ja kohdella eri palvelumuotoja teknologiasta riippumattomalla tavalla.
Article 5 of the same directive states that, whenever possible, making the use of radio frequencies subject to the grant of individual rights of use should be avoided.
Direktiivin 5 artiklan mukaan yksittäisen luvan asettamista radiotaajuuksien käytön ehdoksi on mahdollisuuksien mukaan vältettävä.
If frequency use is based on individual rights of use, such a right must be granted upon request to all companies within the scope of general authorisation unless restricting such a right is fundamental for ensuring spectrum efficiency.
Jos radiotaajuuksien käyttö perustuu yksittäisiin käyttöoikeuksiin, tällainen oikeus on myönnettävä pyynnöstä kaikille yleisvaltuutuksen piiriin kuuluville yrityksille, jollei oikeuksien määrällinen rajoittaminen ole välttämätöntä radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi.
Radio-frequency use rights must be granted through open, objective, transparent, proportionate, and non-discriminatory procedures.
Radiotaajuuksien käyttöoikeuksia koskevien jakamismenettelyiden on oltava avoimia, puolueettomia, läpinäkyviä, oikeasuhtaisia ja syrjimättömiä.
When user rights are granted, the recipient of the right must be informed whether, and on what grounds, it may transfer the right on its own initiative.
Käyttöoikeuksia myönnettäessä on ilmoitettava, voiko oikeudenhaltija siirtää oikeutensa omasta aloitteestaan ja minkälaisin perustein.
Decisions on radio-frequency user rights must be made within six weeks.
Päätökset käyttöoikeuksista on radiotaajuuksien osalta tehtävä kuudessa viikossa.
If radio frequencies are granted on the basis of competitive or comparative selection procedures, this period may be extended by eight months.
Määräaikaa voidaan pidentää kahdeksalla kuukaudella, jos radiotaajuuksien myöntämiseen käytetään kilpailuun perustuvia tai vertailevia valintamenettelyjä.
Decisions on user rights must be made public.
Käyttöoikeuksia koskevat päätökset on julkaistava.