natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The revised Machinery Directive (2006/42/EC) lays down provisions on the placing of plant protection product application equipment on the market.
Ns. koneturvallisuusdirektiivissä (2006/42/EY) säädetään kasvinsuojeluaineiden levityskaluston markkinoille saattamisesta.
The revised Machinery Directive was published on 9 June 2006 and entered into force on 29 December 2009.
Koneturvallisuusdirektiivi julkaistiin 9.6.2006 ja se astui voimaan 29.12.2009.
The Machinery Directive Amendment (
Koneturvallisuusdirektiivin muutos (
The Machinery Directive Amendment sets down environmental requirements for pesticide application equipment.
Koneturvallisuusdirektiivin muutoksella asetetaan ympäristövaatimuksia torjunta-aineiden levitysvälineille.
This amendment entered into force at the end of 2010.
Tämä muutos astuu voimaan vuoden 2010 lopussa.
Inspection of application equipment
Levitysvälineiden tarkastaminen
Plant protection product application equipment in professional use must be inspected at regular intervals.
Ammattimaisessa käytössä oleva kasvinsuojeluaineiden levitysvälineet tullaan tarkastamaan säännöllisin väliajoin.
The Sustainable Use Directive requires inspections to be conducted at intervals not exceeding five years until 2020 and not exceeding three years thereafter.
Puitedirektiivi edellyttää, että tarkastukset on tehtävä vähintään viiden vuoden välein vuoteen 2020 saakka ja sen jälkeen vähintään kolmen vuoden välein.
New equipment must be inspected at least once within a period of five years after purchase.
Uusi kalusto on tarkastettava vähintään kerran viiden vuoden kuluessa sen hankkimisesta.
After this date only application equipment having successfully passed inspection is permitted for professional use.
Tämän jälkeen ammattikäytössä saa ainoastaan olla kalustoa, joka on hyväksyttävästi läpäissyt tarkastuksen.
The inspections must verify that the application equipment satisfies the requirements listed in Annex II of the Sustainable Use
Tarkastuksissa varmistetaan, että levityskalusto täyttää puitedirektiivin liitteessä II luetellut vaatimukset.
Handheld application equipment and knapsack sprayers may be exempted from inspection.
Kannettavat kasvinsuojeluaineiden levityslaitteet tai reppuruiskut voidaan vapauttaa tarkastuksista.
However, operators
Kuitenkin näiden käyttäjille (ammattikäyttäjät, neuvojat, jakelijat) tulee antaa koulutusta ja heidän tulee olla tietoisia tarpeesta huoltaa kalusto säännöllisesti ja niihin liittyvistä riskeistä.
The objective is to extend the scope of testing beyond tractor-mounted sprayers to also include other equipment types.
Tarkoitus on ulottaa testaus traktoriruiskujen lisäksi muuhunkin kalustoon.
The responsible authority is Tukes, which grants authorisation to testers of plant protection product sprayers and maintains a record of authorised testers.
Vastuuviranomainen on Tukes, joka antaa valtuutukset kasvinsuojeluruiskun testaajille ja pitää kirjaa valtuutetuista testaajista.
The sprayer tester qualification covers the material jointly drawn up and updated by Tukes and MTT Vakola, on which candidates are examined.
Ruiskuntestaajan tutkintoon kuuluu päivitetty Tukesin ja MTT Vakolan yhteistyössä laatima aineisto, joka tentitään.
The provision of the basic and further training and examinations may be managed by organisations authorised by Tukes.
Tukesin valtuuttamat järjestöt/organisaatiot voivat hoitaa tutkintoon kuuluvan perus- ja jatkokoulutuksen sekä tentin järjestämisen.
As agri-environmental support only covers tractor-mounted sprayers and self-propelled sprayers, an investigation of the other sprayer types and test methods should be conducted, and an inspection programme/procedures should be developed for sprayers and for test methods.
Koska ympäristötuki käsittää vain traktoriruiskut ja itsekulkeutuvat ruiskut, selvitetään millaisia ruiskuja ja testimenetelmiä on olemassa sekä kehitetään tarkastusohjelma/menettelyt ruiskuille ja testimenetelmille.
Control/auditing of inspections by spraying inspectors.
Valvotaan/auditoidaan ruiskutustestaajien testaustyö.
The above measure must be added to the Tukes monitoring plan.
Toimenpide on lisättävä Tukesin valvontasuunnitelmaan.
Tukes, MTT Vakola
Tukes, MTT Vakola
Aerial spraying
Lentolevitys
Aerial spraying is prohibited as a rule, as the method has the potential to cause significant adverse impacts on human health and the environment, in particular due to spray drift.
Lentolevitys on pääsääntöisesti kiellettyä, koska lentolevitys voi aiheuttaa huomattavia haitallisia vaikutuksia ihmisten terveyteen ja ympäristöön erityisesti tuulikulkeuman vuoksi.
Derogations are possible where no viable alternatives exist and where aerial spraying offers clear advantages as compared with land-based application.
Kiellosta on mahdollista poiketa, ellei ole muita mahdollisuuksia torjuntaan ja lentolevitys tarjoaa selkeitä etuja maasta käsin suoritettavaan levitykseen verrattuna.
Each aerial spraying application is considered on a case-by-case basis.
Kukin lentolevityshakemus käsitellään ja harkitaan tapauskohtaisesti.
An aerial spraying permit is required from the Finnish Food Safety Authority (Evira) or, in the case of forest pest management, from the Ministry of Agriculture and Forestry.
Lentolevityksen suorittamiseen tarvitaan Eviran lupa tai metsässä esiintyvien tuhojen osalta maa- ja metsätalousministeriön lupa.
Persons performing aerial spraying must possess sufficient knowledge regarding the aerial spraying of plant protection products and sufficient skills to carry out aerial spraying.
Lentolevityksen toteuttavalla henkilöllä tulee olla riittävät tiedot kasvinsuojeluaineiden lentolevityksestä ja taito lentolevitykseen.
They must also use duly inspected aerial spraying equipment.
Hänellä tulee myös olla käytettävissään asianmukaisesti tarkastetut lentolevitysvälineet.
According to the Decree of Ministry of Agriculture and Forestry Decree No 60/2007 and sections 20-21 of the Act on Plant Protection Products, Evira or the Ministry of Agriculture and Forestry may, in certain cases and upon application, grant permits for aerial spraying.
Nykyisellään voimassa MMM:n asetus 60/2007 sekä laki kasvinsuojeluaineista 20-21 §, joiden mukaan Evira tai MMM voivat hakemuksesta myöntää luvan lentolevitykseen tietyissä tapauksissa.
Aerial spraying permits have been granted in Finland for pine sawfly control in the years 1981, 1991 and 2008.
Lentolevityksenä tapahtuvaan mäntypistiäisten torjuntaan on Suomessa myönnetty lupia vuosina 1981, 1991 ja 2008.
Case-by-case risk assessments to determine the need for aerial spraying.
Riskinarviointi tapauskohtaisesti siitä, onko lentolevitys tarpeellinen.
Evira, Ministry of Agriculture and Forestry, regional forestry centres
Evira, MMM ja metsäkeskukset
Integrated pest management (IPM)
Integroitu torjunta (IPM)
Integrated pest management is based on a four-tiered approach:
Integroitu torjunta koostuu neljästä portaasta:
prevention, monitoring and identification (observation), determination of control requirement (level of threat), and actual control using an appropriate control method.
ennaltaehkäisy, tarkkailu, torjuntatarpeen määrittely ja varsinainen torjuntatoimenpide tilanteeseen sopivalla menetelmällä.
IPM is a plant protection decision-making process.
IPM on kasvinsuojelun päätöksentekoa tukeva järjestelmä.
The process involves
Se sisältää seuraavia asioita:
Selection and combination of compatible plant protection methods.
IPM:ssa kasvinsuojelumenetelmät valitaan toistensa kanssa yhteensopivien menetelmien joukosta.
The choice of control measures is based, for example, on the use of qualified advisors, field observations, forecasting methods and threshold values.
Torjuntatoimenpiteistä päätettäessä hyödynnetään muun muassa neuvontaa, tarkkailua, ennustemenetelmiä ja kynnysarvoja.
IPM takes into consideration the benefits arising from plant protection with respect to the farmer, society and the environment.
IPM ottaa huomioon kasvinsuojelusta koituvat hyödyt niin viljelijän, yhteiskunnan kuin ympäristönkin kannalta;
Benefits considered include economic benefits as well as benefits that are not easily measurable in monetary terms, such as reduced plant protection product pollution, improved working conditions, and enhanced end product quality due to reduced resistance to plant protection products.
hyötyihin luetaan sekä taloudelliset että vaikeammin rahaksi muutettavat hyödyt, jotka liittyvät kasvinsuojeluainepäästöjen vähenemiseen, työntekijöiden työskentelyolosuhteiden parantumiseen ja lopputuotteen kohonneeseen laatuun kasvinsuojeluaineresistenssin vähentymisen myötä.
IPM considers the crop to be protected with respect to the biotic community as a whole since, instead of targeting individual pest species, it also takes other pest species as well as beneficial organisms into account.
IPM katsoo suojeltavaa kasvustoa eliöyhteisön näkökulmasta, koska huomioon otetaan muutkin tuholaislajit, ei vain yhtä ainoaa lajia kerrallaan, sekä hyötyeliöt.
The Integrated Pest Management in Floriculture project conducted by MTT Agrifood Research Finland and Agropolis (INTO Project 2004–2007), proposes the following combination of IPM components:
Kukkaviljelyn integroidun kasvinsuojelun INTO-projekti (MTT ja Agropolis 2004–2007) esittää seuraavaa IPM:n eri osien yhdistelmää:
plan, avert and prevent
suunnittele, estä ja ehkäise
identify and monitor
tunnista ja tarkkaile
set action thresholds
käytä kynnysarvoja
consider and combine different control methods.
yhdistele harkitusti eri torjuntamenetelmiä.
The use of biological disease and pest control methods, particularly in greenhouse production, has achieved significant results in recent decades.
Biologisilla tautien ja tuholaisten torjuntamenetelmillä on saavutettu viimeisten vuosikymmenien aikana merkittäviä tuloksia erityisesti kasvihuonetuotannossa.
Use of these methods has enabled the production of vegetables (e.g. tomato, cucumber, potted vegetables) in Finland using minimal plant protection products.
Näiden menetelmien ansiosta Suomessa voidaan tuottaa vihanneksia, joiden tuotannossa kasvinsuojeluaineiden käyttö on vähäistä (esim. tomaatin, kurkun, ruukkuvihannesten viljely).
New, effective cultivation methods have reduced and even eradicated major categories of pests; one example is the use of new growing media (grow bags in grow gutter) in greenhouse production, with extremely low occurrence of, for instance, wilt diseases, black root rot and root nematodes.
Eräät uudet ja tehokkaat viljelymenetelmät ovat vähentäneet ja jopa hävittäneet merkittäviä kasvintuhoojaryhmiä esimerkkinä uudet kasvualustaratkaisut (kasvupussit kasvukouruissa) kasvihuoneissa, joissa esiintyy hyvin vähän mm. lakastumistauteja, mustajuurimätää ja juuristoankeroisia.
The use of hardy, resistant varieties offers the best means of reducing the use of plant protection products for disease and pest control.
Kestävillä, resistenteillä lajikkeilla voidaan selvemmin vähentää kasvinsuojeluaineiden käyttöä tautien ja tuholaisten hävittämisessä.
Prime examples include wilt disease-resistant tomato, mildew-resistant currant and disease-resistant cereal varieties.
Tästä on hyviä esimerkkejä, kuten lakastumistaudin kestävät tomaattilajikkeet, härmän kestävät herukat ja taudinkestävät viljalajikkeet.
Scab-resistant apple varieties will also be introduced in the near future.
Lähitulevaisuudessa omenalle tulevat ruvenkestävät lajikkeet.
Inclusion of IPM in plant protection product training.
IPM:n sisällyttäminen kasvinsuojeluainekoulutukseen.
National research and development efforts should support plant breeding and variety development aimed at placing on the market of disease- and pest-resistant varieties of the most important and most widely cultivated garden plants and arable crops.
Kansallisessa tutkimus- ja kehitystyössä edistetään sellaista jalostusta ja lajiketutkimusta, jonka tavoitteena on saada markkinoille tauteja ja tuholaisia kestäviä lajikkeita tärkeimmille ja laajimmin viljelyille puutarha- ja peltokasveille
Ensuring the continuation of national IPM information services as an integral part of the performance guidance of expert institutions.
IPM-tietopalvelujen jatkuvuuden varmistaminen liitetään osaksi asiantuntijalaitosten tulosohjausta.
Tukes, MTT, advisory organisations
Tukes, MTT, neuvonta
Preparation of crop group-specific IPM guidelines by updating the current ‘balanced plant protection’ guidelines, and awareness raising among farmers regarding the new guidelines.
Laaditaan kasveille ryhmäkohtaiset integroidun torjunnan ohjeet päivittämällä tasapainoisen kasvinsuojelun ohjeita ja tiedotetaan niistä viljelijöille.
Promotion of research projects targeted at biological pest management (cf. key tasks for organic farming).
Edistetään biologiseen kasvintuhoojien torjuntaan keskittyviä tutkimushankkeita (ks. myös luonnonmukaisen viljelyn selvitystarpeet).
Determination of threshold values (action thresholds) for pest control, the viability of forecasting systems, and decision criteria for weed control.
Selvitetään kasvintuhoojien torjunnan kynnysarvot, ennusteiden käyttökelpoisuus sekä rikkakasvitorjunnan päätöskriteerit.
Plant protection in organic production
Luonnonmukainen kasvinsuojelu
The greatest advances in the reduction of plant protection products have been made in organic farming which, as an increasingly common production method, also offers the possibilities to further reduce their use.
Pisimmälle kasvinsuojeluaineiden käytön välttämisessä on päästy luonnonmukaisessa viljelyssä ja kasvavana tuotantomuotona se tarjoaa myös edellytykset niiden käytön edelleen vähentämiselle.
Although just 7% of Finland’s total production area is farmed in accordance with organic production guidelines, regional differences are considerable:
Vaikka koko maan tuotantopinta-alasta vasta seitsemän  % viljellään luonnonmukaisen tuotannon sääntöjen mukaan, ovat alueelliset erot suuria;
in Kainuu in north-eastern Finland and the Province of Åland more than 20% of arable land is under organic production.
Kainuussa ja Ahvenanmaalla luomutuotannon osuus on jo yli 20 % peltoalasta.
T
Lisäksi luomutuotannon kehittyminen on auttanut myös tavanomaista tuotantoa kehittämään ympäristöystävällisempiä torjuntamenetelmiä.
Within the European Community there are common rules for organic production (Council Regulation (EC) No 834/2007 and Commission Regulation (EC) No 889/2008).
Euroopan yhteisöjen alueella luonnonmukaista tuotantoa säännellään yhteisellä lainsäädännöllä (EY:n neuvoston asetus 834/2007 ja komission asetus 889/2008).
The provisions of the Council Regulation concerning the control of organic production are implemented in Finland by the Decree of the Ministry of Agriculture and Forestry No 846/2008 concerning the production, labelling and control of organic products, issued under the Act on Implementation of the Common Agricultural Policy of the European Community (1100/1994).
Neuvoston asetuksen luonnonmukaisen tuotannon valvontaa koskevat säädökset on Suomessa toimeenpantu Euroopan yhteisön yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöön panosta annetun lain 1100/1994 (muutettu lailla 273/2003) nojalla annetulla maa- ja metsätalousministeriön asetuksella 846/2008 luonnonmukaisesta tuotannosta, luonnonmukaisten tuotteiden merkinnöistä ja valvonnasta.
Plant protection products allowed in organic production
Luonnonmukaisessa tuotannossa sallitut kasvinsuojeluaineet
In organic production, weeds, plant diseases and pests are controlled primarily by mechanical, biological and physical methods.
Rikkakasveja, kasvitauteja ja tuholaisia torjutaan luonnonmukaisessa tuotannossa pääasiassa mekaanisin, biologisin ja fysikaalisin menetelmin.
Annex II of the Commission Regulation specifies the plant protection products that may be used in organic production if the control threshold set in accordance with plant protection guidelines is exceeded.
Komission asetuksen liitteessä II on mainittu ne kasvinsuojeluaineet, joita luonnonmukaisessa tuotannossa voidaan käyttää, mikäli kasvinsuojeluohjeiden mukainen torjuntakynnys ylittyy.
The plant protection product must also be registered in Finland in accordance with the Finnish Act on Plant Protection Products for the same purpose of use as specified in Annex II.
Kasvinsuojeluaineen täytyy myös olla rekisteröity kasvinsuojeluaineista annetun lain edellyttämällä tavalla Suomessa samaan käyttötarkoitukseen kuin liitteessä II.
Farmers are required to keep parcel-specific records of the use of plant protection products and of the grounds for their use.
Viljelijöiden tulee kirjata kasvinsuojeluaineiden käyttö ja käytön perusteet lohkokohtaisiin muistiinpanoihin.
The advancement of national basic and applied research into organic production in order to develop sufficiently reliable organic protection methods to address more challenging plant protection problems and to advance current knowledge of preventive methods in organic production.
Kansallisessa tutkimus- ja kehitystyössä viedään eteenpäin luonnonmukaisen tuotannon perus- ja soveltavaa tutkimusta, jotta haastavammille kasvinsuojeluongelmille saadaan kehitettyä riittävän varmat luomutorjuntamenetelmät ja luomutuotannon ennaltaehkäisevistä viljelymenetelmistä saadaan parempaa tietoa.
Research organisations, advisory organisations, Finnish Association for Organic Farming (Luomuliitto ry)
Tutkimus, neuvontajärjestöt, Luomuliitto ry
Determination of the potential for better harmonisation within the Baltic Sea region of substances covered by Annex II (Pesticides — plant protection products) of the Organic Regulation and of substances included in the Finnish Plant Protection Product Register.
Selvitetään mahdollisuudet luomuasetuksen kasvinsuojeluaineliitteen mukaisten aineiden ja kasvinsuojeluainerekisterin mukaisten aineiden parempaan harmonisointiin Itämeren alueella.
Promotion of research projects targeted at biological pest management (cf. key tasks for IPM).
Edistetään biologiseen kasvintuhoojien torjuntaan keskittyviä tutkimushankkeita (ks myös IPM-selvitystarpeet).
The progress of risk reduction efforts is monitored using risk indicators.
Riski-indikaattorien avulla seurataan riskinvähennystyön edistymistä.
and these will be included in Annex IV of the Sustainable Use Directive.
Puitedirektiivin liite IV tulee sisältämään nämä.
Member States would be required to use the indicators for risk management at the national level and for reporting purposes, while the Commission should calculate indicators to evaluate progress at the Community level.
Jäsenvaltioiden olisi käytettävä näitä indikaattoreita kansallisen tason riskinhallinnassa ja raportoinnissa, ja komission olisi laskettava indikaattorit arvioidakseen yhteisön tasolla saavutettua edistystä.
To this end, statistical data collected in accordance with the Community legislation concerning statistics on plant protection products should be used.
Tällöin olisi käytettävä yhteisön lainsäädännön mukaisesti kerättyjä tilastotietoja.
In addition to the harmonised indicators, Member States will also be entitled to use their own national indicators.
Yhdenmukaistettujen indikaattoreitten lisäksi jäsenvaltiot voivat käyttää omia kansallisia indikaattoreita.
Statistics on plant protection product sales volume
Kasvinsuojeluaineiden myyntimäärien tilastointi
This data can be considered as an indicator when the uses of plant protection products have been assessed.
Tätä voidaan pitää indikaattorina, kun on arvioitu kasvinsuojeluaineiden käyttöä.
According to the sales statistics, on average 0.66 kg of active substance were used per cultivated hectare, including fallow, in Finland in 2000–2008.
Myyntitilastojen mukaan vuosina 2000–2008 on Suomessa käytetty kasvinsuojeluaineita tehoainekiloiksi laskettuna keskimäärin 0,66 kg viljeltyä peltohehtaaria kohden, kun mukaan lasketaan myös kesannot.
Although Finnish sales statistics on plant protection products are comprehensive, according to a Ministry of Agriculture and Forestry background report, they are not considered good indicators for the measurement of risk reduction measures.
Kasvinsuojeluaineiden myyntitilastot ovat kattavia, mutta maa- ja metsätalousministeriön taustaselvityksen mukaan niitä ei pidetä hyvinä indikaattoreina riskinvähennystoimien mittaamiseen.
It is important to develop the collection of data on plant protection product use for risk assessment purposes in accordance with the Pesticide Statistics Regulation.
On tärkeätä kehittää kasvinsuojeluaineiden käyttötietojen keräämistä riskinarvioinnin käyttöön tilastoasetuksen mukaisesti.
SYKE risk indicator calculation model
SYKEn riski-indikaattorin laskentamalli
The Finnish Environment Institute (SYKE) has developed a risk indicator calculation model for the environmental load of plant protection products.
Suomen ympäristökeskuksessa on kehitetty kasvinsuojeluaineiden ympäristökuormituksen riski-indikaattorin laskentamalli.
In addition to the sales volume of substances, the risk indicator takes into account data on each plant protection product regarding persistence in soil, bioaccumulation, toxicity to aquatic organisms and groundwater contamination (leaching).
Riski-indikaattori ottaa huomioon aineiden myyntimäärän lisäksi tiedot kunkin kasvinsuojeluaineen pysyvyydestä maassa, kertyvyydestä eliöihin, myrkyllisyydestä vesieliöille ja kulkeutumisesta pohjavesiin.
In the selection of key characteristics, the objective has been to take Finland’s cold climate and special soil characteristics into account.
Ominaisuustietojen valinnassa on pyritty ottamaan huomioon Suomen kylmä ilmasto ja maaperän erityisominaisuudet,
In accordance with the precautionary principle, the analyses therefore represent the worst possible outcomes (e.g. longest half-life of a substance or most toxic test result).
ja siten analyysi edustaa varovaisuusperiaatteen mukaisesti pahinta mahdollista tilannetta (esimerkiksi aineen pisintä puoliintumisaikaa tai myrkyllisintä testitulosta).
The risk indicator does not, however, take the degradation products of plant protection products or the properties of degradation products into account.
Riski-indikaattori ei ota huomioon kasvinsuojeluaineiden hajoamistuotteita eikä niiden ominaisuuksia.
This is a significant omission in cases where the degradation products are more environmentally hazardous than the actual active substance.
Tällä on merkitystä siinä tapauksessa, jos aineiden hajoamistuotteet ovat ympäristön kannalta haitallisempia kuin varsinainen tehoaine.
The indicator also does not take into account risk reduction measures, such as use restrictions, which can significantly reduce the adverse effects of substances.
Indikaattorissa ei myöskään oteta huomioon riskinvähennystoimia, esimerkiksi käytön rajoituksia, joilla voidaan merkittävästi vähentää aineista aiheutuvia haittoja.
The above-mentioned risk indicator is currently not in use because Community-level indicators are being developed in the EU and will be brought into use in the near future also in Finland as part of the implementation of the Framework Directive on the sustainable use of pesticides.
Edellä mainittua riski-indikaattoria ei tällä hetkellä lasketa, koska EU:ssa kehitetään yhteisötason indikaattoreita, jotka otetaan käyttöön lähivuosina myös Suomessa osana kasvinsuojeluaineiden kestävän käytön puitedirektiivin toimeenpanoa.
Finnish authorities do not currently have sufficient resources to develop a national risk indicator.
Viranomaisilla ei ole tällä hetkellä resursseja kehittää kansallista riski-indikaattoria.
Harmonisation of indicators at the EU level
Indikaattorien harmonisointi EU:n tasolla
EU projects aimed at the implementation of risk indicators for plant protection products are under way.
EU:ssa on meneillään kasvinsuojeluaineiden riski-indikaattorien käyttöönottoon tähtääviä hankkeita.
Finland aims to study the results of these projects and to gather knowledge, test and learn to use these indicators and to implement the Community-level indicators once the EU Member States have reached an agreement on the most viable indicators for use at the Community level.
Tarkoituksena on perehtyä niiden tuloksiin, kerätä tietämystä, testata ja opetella käyttämään sekä ottaa käyttöön yhteisötason indikaattoreita siinä vaiheessa, kun EU:n jäsenvaltiot ovat päässeet sopimukseen käyttökelpoisimmista yhteisötason indikaattoreista.