natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its strong culture of trust, Finland has an excellent opportunity, in global terms, to succeed in creating a national consensus on the need to reform the development model in this manner.
Suomella on vahvassa luottamuksen kulttuurissaan maailmanlaajuisesti poikkeuksellisen hyvä lähtökohta onnistua yhdistämään yhteiskunnan osapuolet tällaiseen mallin uudistukseen niin, että ihmiset kokevat kehitysmallin oikeutetuksi.
PUBLIC SECTOR IN SUPPORT OF SUSTAINABLE GROWTH
JUlkinen sektori KESTÄVÄN KASVUN TUKENA
The public sector – central government, regional government and local authorities – plays a key role as an enabler of sustainable growth, proactively adopting and testing new ideas and operations and scaling up good practices for wider use.
Julkisella sektorilla – keskushallinnolla, aluehallinnolla ja kunnilla –  on merkittävä rooli kestävän kasvun mahdollistajana, uusien ajatusten ja toiminnan aloitteellisena omaksujana ja kokeilijana sekä hyvien toimintamallien skaalaajana laajempaan käyttöön.
Agility, openness and passion for joint experimentation must be encouraged without compromising the goals of good administration: the creation of a stable society characterised by legal protection and predictability.
Ketteryyttä, avoimuutta ja intoa kokeilla yhdessä uutta on vahvistettava ilman, että vaarannetaan hyvän hallinnon tavoitetta luoda yhteiskuntaan vakautta, ennakoitavuutta ja oikeusvarmuutta.
Together, high-quality, comprehensive well-being services and sound administration support sustainable growth and a one-nation society.
Laadukkaat, kattavat hyvinvointipalvelut ja hyvä hallinto tukevat yhdessä kestävää kasvua ja yhteiskunnan eheyttä.
On the other hand, political and administrative systems require systematic development on a continuous basis.
Palvelut sekä politiikan ja hallinnon järjestelmät kaipaavat kuitenkin määrätietoista jatkuvaa kehittämistä.
To achieve this, we need to ensure that we make better use of knowledge in decision-making, implement decisions decisively and take careful stock of the effects.
Tämän saavuttamiseksi tarvitaan parempaa tiedon hyödyntämistä päätöksenteossa, päätösten jämäkkää toimeenpanoa ja niiden vaikutusten huolellista arviointia.
Progress within the digital economy is enabling new kinds of activities that challenge old structures.
Digitaalitalouden eteneminen mahdollistaa uudenlaista toimintaa ja haastaa entisiä rakenteita.
Traditional administration will not provide satisfactory results in a world of strong interdependencies, which is characterised by a profound upheaval of information and communication channels.
Perinteinen hallinto ei tuota tyydyttäviä tuloksia vahvojen keskinäisriippuvuuksien maailmassa, jota leimaa tiedon ja kommunikaation kanavien perusteellinen mullistus.
The rapid social change challenges rigid systems to seek methods of managing entities and preparing for the future.
Yhteiskunnan muutoksen nopeus haastaa jäykät järjestelmät etsimään keinoja hallita kokonaisuuksia ja varustautua tulevaan.
We must embrace such change as soon as possible and accelerate the pace of work.
Tähän muutokseen on tartuttava mitä pikimmiten ja kiihdytettävä tekemisen tahtia.
To create future prerequisites for activities, the government has a substantial role in investing in the common digital infrastructure and competencies, and in improving productivity through ICT.
Tulevaisuuden toiminnan edellytysten luomiseksi valtiolla on merkittävä tehtävä investoida yhteiseen digitaaliseen infrastruktuuriin ja osaamiseen sekä parantaa tuottavuutta ICT:tä hyödyntämällä.
For this, well-functioning co-operation and practical implementation will be required between public sector stakeholders, and with other actors in society.
Tämä edellyttää toimivaa yhteistyötä ja käytännön tekemistä julkisen sektorin toimijoiden välillä sekä yhteiskunnan muiden toimijoiden kanssa.
Particularly close co-operation will be needed between national and local level.
Erityisesti yhteistyön kansallisen ja paikallisen tason välillä on oltava tiivistä.
Although local authorities can adopt and try out new solutions, to secure the efficiency gains and widespread adoption of a co-operative approach, we need a common national intent while enabling action at local level.
Kunnat voivat ottaa käyttöön ja kokeilla uusia ratkaisuja, mutta yhteisen tekemisen tehokkuushyötyjen ja laajan hyödyntämisen varmistamiseksi tarvitaan yhteistä kansallista tahtotilaa ja paikallisen tason toiminnan mahdollistamista.
Practical activities will be performed in public sector workplaces, which will require the reform of the working culture, common rules and leadership.
Käytännön toiminta tapahtuu julkisen sektorin omilla työpaikoilla ja muutos vaatii työkulttuurin, yhteisten pelisääntöjen ja johtamisen uudistumista.
In the digital economy of the future, the production, distribution and leveraging of information will be based on new prerequisites.
Tulevaisuuden digitaalitaloudessa on uudenlaiset edellytykset tuottaa, jakaa ja hyödyntää tietoa.
The public sector must be highly active in the open distribution and utilisation of information.
Julkisen sektorin on oltava hyvin aktiivinen avoimessa tiedon jakamisessa ja hyödyntämisessä.
The public sector must invest in implementation, commitment and the creation of a ‘bottom up’ operating culture.
Julkisen sektorin on panostettava toimeenpanoon, sitouttamiseen ja ”alhaalta ylöspäin” –toimintakulttuurin luomiseen.
This will enable a new way of performing tasks, while creating the platforms on which citizens, enterprises and communities can innovate and participate.
Tällä mahdollistetaan tekemistä uudella tavalla ja luodaan myös alustoja kansalaisille, yrityksille ja yhteisöille innovoida ja osallistua.
Finland has the possibility of becoming a renowned test laboratory, where successful businesses have been built on communal, open-data based services.
Suomella on mahdollisuuksia olla maailmalla tunnettu testilaboratorio, jossa on rakennettu menestyvää liiketoimintaa avoimeen tietoon ja yhteisöllisyyteen pohjautuvilla palveluilla.
Finland’s trust-based society will form the foundation of this success.
Suomalainen luottamusyhteiskunta ja sen hyödyntäminen on perustana tämän menestyksen luomiseksi.
and seamlessly connected to the country’s civic society.
Hallinto ja kansalaisyhteiskunta on kytketty sulavasti yhteen.
In the future, citizens will support the welfare society and service production through their own observational capabilities and participation.
Tulevaisuudessa kansalaiset tukevat hyvinvointiyhteiskuntaa ja palvelutuotantoa oman havainnointikykynsä ja osallisuutensa avulla.
Public services will be easily accessible online, or face-to-face for those who need personal contact.
Julkiset palvelut ovat helposti saatavilla verkosta ja myös kasvokkain niille, jotka sitä tarvitsevat.
In the future, Finland will have implemented a legal reform obliging enterprises and the public administration to provide users with their personal information in the form of raw data.
Tulevaisuudessa Suomessa on toteutettu lakimuutos, jolla yritykset ja hallinto velvoitetaan antamaan käyttäjälle häntä koskevat tiedot raakadatana.
ICT will lighten public administration and bring well-being to people’s everyday lives.
ICT keventää hallintoa ja tuottaa hyvinvointia ihmisten arkeen.
In the future, Finland will engage in continuous and challenging local democracy and participatory budgeting.
Tulevaisuudessa Suomessa on jatkuva ja haastava, paikallinen demokratia ja osallistuva budjetointi yleisesti käytössä.
Localism will replace ‘big statism’.
Valtiokeskeisyys on korvattu paikallisuudella.
A beta
Käytössä on digitaalisen hallinnon beta-versio, johon voi tuoda kokeiltavaksi melkein valmiita ideoita.
If necessary, they will also act as facilitators, i.e. they will support citizens and entrepreneurs in problem-solving, solution-finding activities.’
He toimivat tarvittaessa myös fasilitaattoreina – auttavat kansalaisia ja yrittäjiä ongelmien työstämisessä ja ratkaisujen löytämisessä.”
When seizing opportunities for sustainable growth, the key issue is to engage in agile, open-minded activities, whether on digital platforms or in the practical, physical world, while experimenting with new ideas, or introducing and refining solutions reproduced from elsewhere.
Kestävän kasvun mahdollisuuksiin tarttumiseksi tärkeintä on ketterä ja ideoille avoin kokeileva toiminta – oli toiminta sitten digitaalialustoilla tai käytännön fyysisessä maailmassa tapahtuvaa tekemistä, uusia ideoiden testaamista tai muualta kopioitujen ratkaisujen käyttöön ottamista ja jalostamista.
We must move from a culture of planning to a culture of doing.
Suunnittelukulttuurista on siirryttävä tekemisen kulttuuriin.
Applying international models may aid our search for functioning solutions.
Kansainvälisten mallien soveltaminen voi tehostaa toimivien ratkaisujen löytymistä.
The public sector will not be a lone experimenter: activities must be based on co-operation between the public, private and third sectors, while ensuring that individual citizens can participate.
Julkinen sektori ei kokeile yksin, vaan tekemisen tulee perustua julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin yhteistyöhön unohtamatta yksittäisen kansalaisen mahdollisuuksia olla mukana.
Experimentation does not mean stop-go activities, but controlled measures that allow us to learn from experience and disseminate what we have learned.
Kokeileminen ei tarkoita tempoilevaa toimintaa, vaan hallittua tekemistä, jonka kokemuksista kyetään oppimaan ja oppia jakamaan.
We must be able to rapidly transfer and duplicate good solutions, refine them to create greater benefits, and be capable of rapidly abandoning less successful experiments.
Hyviä ratkaisuja on pystyttävä siirtämään, monistamaan ja jalostamaan nopeasti isommiksi hyödyiksi ja vähemmän onnistuneista kokeiluista on kyettävä luopumaan nopeasti.
Experimentation must not jeopardise citizens’ legal protection and fundamental rights, and experimental activities must not jeopardise social stability and the predictability of outcomes.
Kokeiluilla ei saa vaarantaa kansalaisten oikeusturvaa ja perusoikeuksia eikä kokeilutoiminta saa vaarantaa yhteiskunnan vakautta ja toiminnan ennakoitavuutta.
‘Transformation points in development paths – reduction of fossil fuel use, new technologies, and international competition – provide opportunities for new forms of collaboration, innovative experiments and growth.
”Kehityspolkujen murroskohdat – fossiilisten polttoaineiden vähentäminen, uudet teknologiat ja kansainvälinen kilpailu – tarjoavat mahdollisuuksia uudenlaisille yhteistyömuodoille, innovatiivisille kokeiluille ja kasvulle.
Finland’s strong levels of mutual trust offer an excellent basis for partnerships that provide competitive advantages.’
Suomessa vallitsee vahva keskinäinen luottamus, mikä on loistava pohja kilpailuetua luoville kumppanuuksille.”
Enterprises and research activities need platforms for experimentation and innovation activities.
Yritykset ja tutkimustoiminta tarvitsevat alustoja kokeilemiselle ja innovaatiotoiminnalle.
In the future, innovation activities will more often occur in networks in which various actors and users participate in multiple ways.
Innovaatiota tehdään tulevaisuudessa yhä enemmän verkostoissa, joissa on mukana monipuolisesti erilaisia toimijoita ja käyttäjiä.
Collaboration with public sector stakeholders will also enable enterprises to fulfil their social responsibilities.
Yhteistoiminta julkisen sektorin toimijoiden kanssa mahdollistaa yrityksille myös yhteiskunnallisen vastuun kantamiseen.
Enterprises need markets that encourage experimentation. The public sector can create these kinds of markets in various ways, through regulation and by steering public procurement towards innovation and sustainability.
Yritykset tarvitsevat kokeiluihin kannustavia markkinoita, joita julkinen sektori voi luoda eri tavoin sääntelyllä ja ohjaamalla julkisia hankintoja innovatiivisuuteen ja kestävyyteen kannustavaan suuntaan.
The EU will continue to represent a key domestic market for Finland, which will therefore have to be more closely involved in its development, anticipating and helping to ensure that regulation is not too burdensome.
Tulevaisuudessakin EU on Suomen tärkeä kotimarkkina, jonka kehittämisessä Suomen on oltava tiiviimmin mukana ennakoiden ja vaikuttaen sääntelyn keventämiseen.
Finland will also have to determinedly open its own domestic market to overseas competition.
Suomen on myös avattava määrätietoisesti omia kotimarkkinoitaan ulkomaiselle kilpailulle.
Civic society will be an increasingly important co-operation partner in the future.
Kansalaisyhteiskunta tulee olemaan tulevaisuudessa yhä tärkeämpi yhteistyökumppani.
In the digital age, the way in which civic society operates will transform rapidly: the public sector must keep pace with and make use of this change.
Kansalaisyhteiskunnan toiminta muuttaa muotoaan nopeasti digitaaliajassa ja julkisen sektorin on pysyttävä tässä muutoksessa mukana ja hyödynnettävä sitä.
We need a new kind of dialogue and approach to joint action.
Tarvitaan uudenlaista vuoropuhelua ja yhdessä tekemistä.
However, civic society cannot take responsibility for producing welfare services, without a clear definition of the related structures and procedures.
Kansalaisyhteiskunta ei kuitenkaan voi ottaa vastuuta hyvinvointipalvelujen tuottamisesta ilman, että rakenteet ja toimintatavat määritellään selkeästi.
Local authorities will continue to be a key organiser of welfare services and a centre of democracy.
Kunnat ovat tulevaisuudessakin keskeinen kansalaisten hyvinvointipalvelujen järjestäjä ja demokratian yksikkö.
This will require a common consensus between the public sector, organisations and the private sector on responsibilities and roles, practical testing of new operating models, and the distribution of resources in new ways.
Tarvitaan julkisen sektorin, järjestöjen ja yksityisen sektorin yhteistä sopimista vastuista ja rooleista, uusien toimintamallien kokeilemista käytännössä sekä resurssien jakamista uusilla tavoilla tämän mahdollistamiseksi.
Such changes must not jeopardise citizens’ opportunities to access the necessary welfare services.
Muutokset eivät saa vaarantaa kansalaisten mahdollisuuksia saada tarvittavia hyvinvointipalveluja.
‘The new social contract must re-determine the terms of work and social security.
”Uudessa yhteiskuntasopimuksessa on määriteltävä uudelleen työn tekemisen ja sosiaaliturvan ehdot.
Mutual trust between citizens must also be built on a new basis.’
Kansalaisten keskinäinen luottamus on rakennettava myös uudelta pohjalta.”
In the future, rapid action and experimentation will often occur at local level within municipalities.
Tulevaisuuden nopea tekeminen ja kokeileminen tapahtuvat usein paikallisella tasolla kunnissa.
The state must enable more extensive experimentation than at present, in order to test new operating models and ideas as larger integrated wholes at local authority level, while taking particular, balanced account of the various aspects of sustainable development.
Valtion on mahdollistettava nykyistä laajempaa kokeilemista uusien toimintamallien ja ajatusten testaamiseksi isompina integroituina kuntatason kokonaisuuksina, joissa erityisesti huomioidaan tasapainoisesti kestävän kehityksen eri näkökulmat.
Individuals and local communities represent a major resource in experimental activities.
Yksittäiset ihmiset ja paikallisyhteisöt ovat kokeilevan toiminnan suuri voimavara.
Participation, the activeness of communities and local activities represent concrete positive steps towards sustainable growth.
Osallisuus, yhteisöjen aktiivisuus ja paikallinen tekeminen ovat konkreettisia positiivisia askeleita kohti kestävää kasvua.
The public sector will have the task of enabling citizens’ participation and will support the related activities.
Julkisen sektorin tehtävä on mahdollistaa kansalaisen osallisuus ja tukea toimintaa.
We must learn to accept that, as part of active and agile experimentation, some experiments will fail.
On hyväksyttävä, että aktiivinen ja ketterä kokeileminen tarkoittaa, että kaikki kokeilut eivät toimi.
In the future, we must be able to tolerate uncertainty, learn rapidly from experience and exchange experiences, for example, between local authorities.
Tulevaisuudessa vaaditaan hyvää epävarmuuden sietokykyä, nopeaa kokemuksesta oppimista ja kokemusten vaihtamista esimerkiksi kuntien välillä.
To gather experiences and learn from them, we must become better at gathering and analysing information, while assessing the success and impacts of activities.
Kokemusten keräämiseksi ja kokemuksista oppimiseksi tarvitaan parempaa kyvykkyyttä kerätä ja analysoida tietoa arvioiden toiminnan onnistuneisuutta ja vaikutuksia.
This requires high-quality research.
Tämä edellyttää laadukasta tutkimusta.
Good situational awareness will be essential to anticipating problems.
Olennaista on myös hyvä tilannetietous, jotta ongelmia pystytään ennaltaehkäisemään.
In addition to current monitoring, monitoring of sustainable growth and citizens’ well-being must be developed further.
Kestävän kasvun ja kansalaisten hyvinvoinnin seurantaa on edelleen kehitettävä täydentäen nykyistä seurantaa.
No single indicator can cover every dimension of sustainable development, but high awareness will be required of the various aspects of the current situation at any given time.
Yksi mittari ei riitä kattamaan kaikkia kestävän kehityksen ulottuvuuksia, mutta eri ulottuvuuksien suhteen on oltava käytössä tietoa nykytilanteesta.
Future challenges will be multidimensional and interdependent.
Tulevaisuuden haasteet ovat moniulotteisia ja keskinäisriippuvaisia.
Balanced integration of the various dimensions of sustainable development should form the starting point of all decision-making.
Lähtökohtana tulee olla kestävän kehityksen eri ulottuvuuksien integrointi tasapainoisella tavalla kaikkeen päätöksentekoon.
The problem has been the separation between economic and content-related decision-making.
Ongelmana on ollut taloudellisen ja sisällöllisen päätöksenteon erillisyys toisistaan.
Compartmentalising the issues to be resolved by sector, administrative branch and policy sector will no longer work.
Ratkaistavien asioiden pilkkominen sektoreittain, hallinnonaloittain ja politiikkalohkoittain ei enää toimi.
The prerequisites for agile future activities that create sustainable growth include the removal of sectoral boundaries and the joint management of various phenomena from broader perspectives.
Edellytys ketterälle ja kestävää kasvua luovalle tulevaisuuden tekemiselle on sektorirajojen poistaminen ja ilmiöiden yhteinen käsittely laajemmilla näkökulmilla.
The ability to have strategic and phenomena-based policies is a success factor of a nation.
Kyky strategiseen ja ilmiölähtöiseen politiikkaan on kansakunnan menestystekijä.
In support of decision-making, we also need research and the ability to utilise research data.
Päätöksenteon tueksi tarvitaan tutkimusta ja kykyä hyödyntää tutkimustietoa.
It must also be accepted that a shift in focus is required from planning to action, and to learn from action.
On myös hyväksyttävä, että painopistettä tulee siirtää suunnittelusta toimintaan ja toimimalla oppimiseen.
Although we will need fewer strategies, the strategies we do draw up must be more significant, integrating various aspects of sustainability in order to initiate strategically justified, regenerative activities.
Tarvitaan vähemmän strategioita, mutta niiden, joita tehdään, tulee olla merkittävämpiä integroiden eri kestävyysnäkökulmia siten, että päästään strategisesti perusteltuun uudistavaan toimintaan.
We also need assertive implementation of political decisions.
Tarvitaan myös poliittisten päätösten jämäkkää toimeenpanoa.
All this requires a reform in public sector administration and development of its operating culture, as well as restoration of trust in institutions.
Tämä kaikki edellyttää julkisen sektorin hallinnon uudistumista ja toimintakulttuurin kehittämistä sekä luottamuksen palauttamista instituutioihin.
We need diverse information on the operating environment’s development, as the basis for our future choices.
Tulevaisuutta koskevien valintojen pohjaksi tarvitaan monipuolista tietoa toimintaympäristön kehityksestä.
Finnish foresight community is strong, and it includes several parties acting in the capacity of information producers, disseminators and users in both the public and the private sector.
Suomalaisen ennakoinnin kenttä on vahva ja siinä on paljon toimijoita niin tiedon tuottajina, välittäjinä kuin käyttäjinäkin, sekä julkisella että yksityisellä sektorilla.
The entity of foresight is under constant change and its activites are fragmented.
Ennakoinnin kokonaisuus on jatkuvassa muutoksessa ja toiminta on pirstoutunutta.
Current problems include overlapping tasks, poor availability and usability of information, discontinuity of activities, and the sidelining of significant future issues.
Nykytilanteen ongelmia ovat päällekkäinen työ, tiedon huono saatavuus ja käytettävyys, toiminnan epäjatkuvuus sekä merkittävien tulevaisuuden kysymysten jääminen katveeseen.
In the future, we will need better information about major global trends and analysis of their reflection to Europe and Finland.
Tulevaisuudessa tarvitaan paremmin tietoa isoista, globaaleista trendeistä ja analyysiä niiden heijastumisesta Eurooppaan ja Suomeen.
In addition to slowly changing megatrends, we will need situation information about more rapid phenomena and the related opportunities and risks.
Jähmeästi muuttuvien megatrendien ohella tarvitaan tilannetietoa nopeampitempoisista ilmiöistä sekä niihin liittyvistä mahdollisuuksista ja riskeistä.
We need expert information and citizens’ assessments, and an open debate on the future.
Tarvitaan sekä asiantuntijatietoa että kansalaisten arvioita ja avointa tulevaisuuskeskustelua.
We must adopt an operating model where, in an open network, we organise, assess and distribute foresight data produced throughout the world and in Finland for utilisation in decision-making.
On otettava käyttöön toimintamalli, jossa avoimessa verkostossa organisoidaan, arvioidaan ja välitetään maailmalla ja meillä tuotettua ennakointitietoa hyödynnettäväksi päätöksenteossa.
When working well, a foresight process where common information is delivered and distributed will be a national competitive asset and an element in Finland’s role as a pioneer.
Hyvin toimiessaan ennakointiprosessi, jossa toimitetaan ja jaetaan yhteistä tietoa, on kansallinen kilpailuetu ja Suomen edelläkävijyyden elementti.
summary of the Government’s targets and policy guidelines
Yhteenveto valtioneuvoston Tavoitteista ja toimintalinjauksista
Well-being through sustainable growth
Kestävällä kasvulla hyvinvointia
Finland will have succeeded in building sustainable growth based on the country’s unique success factors, bearing its responsibilities both in Finland and globally.
Suomi on onnistunut rakentamaan kestävää kasvua omaleimaisiin menestystekijöihinsä nojaten ja kantaen vastuuta sekä Suomessa että globaalisti.
Growth will have promoted the well-being of citizens within the limits of the ecology’s carrying capacity.
Kasvu on edistänyt ihmisten hyvinvointia ympäristön kantokyvyn asettamissa rajoissa.
To safeguard growth, it is necessary to have considerably more workplaces in the private sector, a high employment rate and improved productivity in all sectors of society.
Kasvun turvaamiseksi tarvitaan merkittävästi lisää yksityisen sektorin työpaikkoja, korkeaa työllisyysastetta ja tuottavuuden parantumista kaikilla yhteiskunnan sektoreilla.
Finland needs companies aiming for sustainable growth and able to seize opportunities as and when they arise.
Suomi tarvitsee kestävää kasvua tavoittelevia yrityksiä, jotka kykenevät tarttumaan avautuviin mahdollisuuksiin nopeasti.
In order to safeguard the activities of just these kinds of companies, the state has an important task to perform in strengthening the basis on which society operates.
Valtiolla on tärkeä tehtävä vahvistaa yhteiskunnan toimintaympäristön edellytystekijöitä näiden yritysten toiminnan turvaamiseksi.
The public economy must rest on a stable, healthy basis.
Julkisen talouden tulee olla vakaa ja terveellä pohjalla.