natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The offender may be in possession of material of an intimate nature involving the child, spread around the Internet for decades to come.
Tekijällä voi olla hallussaan lapsen kannalta paljastavaa aineistoa, jota levitetään netissä eteenpäin vuosikymmenten ajan.
Active offenders may seek contact with several children through several contacts over a short span of time and may commit criminal offences against dozens of children.
Aktiivinen tekijä voi pyrkiä jo lyhyen ajan sisällä lukuisin yhteydenotoin kontaktiin monien lasten kanssa. Varsinaisen rikoksen tunnusmerkistön täyttävien tekojenkin kohteena voi olla kymmeniä lapsia.
4.4.4 Racist crime and other hate crime, and victims and offenders
4.4.4 Rasistiset ja muut viharikokset, niiden uhrit ja tekijät
‘Hate crime’ is a blanket term used to describe criminal offences motivated by prejudice or hostility towards the group of people that the victim is assumed to represent or that the victim actually represents.
Viharikoksilla tarkoitetaan rikoksia, joiden motiivina ovat ennakkoluulot tai vihamielisyys uhrin edustamaa oletettua tai todellista kansanryhmää kohtaan.
A hate crime may be motivated by ethnic or national origin, religion, conviction, sexual orientation, gender expression, or disability.
Viharikoksen motiivina voi olla myös uhrin etninen tai kansallinen tausta, uskonnollinen vakaumus, elämänkatsomus, seksuaalinen suuntautuminen, sukupuolen ilmaisu tai vammaisuus.
Criminal offences with racist elements and their particular characteristics have been monitored since 1998 among offences recorded by the police.
Poliisin tietoon tulevaa, rasistisia piirteitä sisältävää rikollisuutta ja sen erityispiirteitä on seurattu säännöllisesti vuodesta 1998 lähtien.
In 2009, this monitoring was extended to include other types of hate crime.
Vuonna 2009 seuranta laajeni muihinkin viharikosperusteisiin.
Over the years, the same nationalities have remained the prime targets for such offences.
Merkittävimmät rikoksia kokevat kansalaisuudet ovat pysyneet vuosien kuluessa samoina.
About half of the victims of hate crime are Finnish citizens (58% in 2009),
Noin puolet viharikosten uhreista on Suomen kansalaisia (58 prosenttia vuonna 2009).
including Roma and children of immigrants.
Joukossa on esimerkiksi romaneja ja maahanmuuttajien lapsia.
The second largest group of victims consists of Somalis (7%),
Somalialaiset ovat olleet toiseksi suurin uhriryhmä (7 prosenttia).
followed by citizens of Russia, Iraq, Iran, and Turkey.
Venäjän, Irakin, Iranin ja Turkin kansalaiset ovat seuraavaksi yleisimmät rasististen rikosten uhriksi joutuvat ryhmät.
Relative to the number of foreign citizens resident in Finland, Somalis are the most likely to encounter racist crime (17 offences per 1,000 citizens in 2009).
Suomessa asuvien ulkomaan kansalaisten lukumäärään suhteutettuna yleisimmin rasistisia rikoksia kohtaavat somalialaiset (17 rikosta jokaista 1000 kansalaista kohti vuonna 2009).
The number of racist criminal offences recorded by the police increased throughout the 2000s but started to decline in 2011.
Poliisin tietoon tulleiden rasististen rikosten määrä kasvoi 2000-luvulla, mutta kääntyi laskuun vuonna 2011.
The number of racist criminal offences reported to the police is influenced not only by the number of offences actually committed but also by factors such as how much people of immigrant origin trust the police and how actively the police investigate suspected crimes with racist motives.
Poliisille ilmoitettujen rasististen rikosten määrään vaikuttavat rikosten määrän ohella myös muut seikat, kuten maahanmuuttajataustaisen väestön luottamus poliisiin ja siihen, miten poliisi tutkii rasistisen motiivin omaavat rikosepäilyt.
Examination of the racist motive may be abandoned as a criminal offence proceeds from police investigation to prosecution and trial.
Saattaa käydä myös niin, että rasistinen motiivi jää pois rikoksen käsittelyn edetessä esitutkinnasta syyttäjälle ja tuomioistuimeen.
The Police College of Finland has conducted a study of how racist criminal offences progress in the criminal investigation process.
Poliisiammattikorkeakoulu on tehnyt tutkimuksen rasistisen rikoksen etenemisestä rikosprosessissa.
The study shows that if the police suspect a racist motive, they will include this information in the material sent to the prosecutor.
Tutkimuksen mukaan poliisi liittää tiedon mahdollisesta rasistisesta motiivista rikoksiin, jotka se lähettää eteenpäin syyttäjälle.
However, a racist motive may not necessarily be referred to in the indictment or sentence.
Rasistinen motiivi ei välttämättä etene eri syistä myöhemmässä rikosprosessissa tuomioon asti.
The actions and procedures of prosecutors and courts must be taken into account in the processing of criminal offences with a possibly racist motive.
On tärkeää ottaa huomioon syyttäjälaitoksen ja tuomioistuinten toiminta ja menettelyt käsiteltäessä rikosta, johon ehkä liittyy rasistinen motiivi.
In all, 860 suspected cases of hate crime were recorded by the police in 2010; of these, 741 had a suspected racist motive.
Poliisin tietoon tuli vuonna 2010 yhteensä 860 epäiltyä viharikosta, joista rasistisia oli 741.
The number of racist criminal offences decreased by 15% in 2010, the first decrease in years.
Vuonna 2010 rasististen rikosten määrä väheni 15 prosentilla ensimmäistä kertaa vuosiin.
The most common type of hate crime is racially motivated crime prompted by ethnic or national origin; the next most common motivation is religion or conviction, followed by sexual orientation.
Yleisin viharikos on rasistinen rikos ja teon motiivina on etninen tai kansallinen tausta, tämän jälkeen motiivina on uskonnollinen vakaumus tai elämänkatsomus ja kolmantena seksuaalinen suuntautuminen.
Hate crimes tend to involve verbal abuse, threats, harassment, or assault.
Muita yleisiä viharikoksia ovat sanallinen loukkaaminen, uhkaus tai häirintä ja pahoinpitely.
The most typical offences involving racist motives are assault, defamation, and unlawful threats.
Tyypillisimpiä rasistisia piirteitä sisältäviä, epäiltyjä rikoksia ovat pahoinpitely, kunnianloukkaus ja laiton uhkaus.
Both the victims and offenders in cases of hate crime are typically men aged 15 to 24, and the most frequent type of offence is assault with a male victim.
Sekä viharikosten kohteet että tekijät ovat yleisimmin 15-24-vuotiaita miehiä ja yleisin epäilty viharikos on mieheen kohdistuva pahoinpitely.
The most frequent type of offence against women is defamation,
Naisiin kohdistui tyypillisesti kunnianloukkaus.
typically by a Finnish man.
Tekijä oli tyypillisesti suomalainen mies.
The European Union Agency for Fundamental Rights (FRA) conducted a survey on discrimination and racism in 2008.
Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) toteutti vuonna 2008 syrjintää ja rasismia koskevan kyselyn.
The survey indicated that one third (32%) of the Somalis resident in Finland had experienced racially motivated violence, threat of violence, or serious threats during the past year.
Tämän mukaan rasistisen väkivallan, väkivallan uhan tai vakavan uhkailun uhriksi oli vuoden aikana joutunut kolmasosa (32 prosenttia) Suomessa asuvista somaleista.
The difference in experiences of violence between Somalis in Finland and the general Finnish population was remarkable.
Ero somalien ja Suomen koko väestön väkivaltakokemusten yleisyydessä on huomattavan suuri.
According to the European Crime and Safety Survey (EU ICS), the incidence of violence or threat of violence in the entire population during the past year was 7.5 per 100 citizens.
Euroopan rikos- ja turvallisuuskyselyn (EU ICS) mukaan koko väestöllä väkivallan tai sen uhan kokemuksia oli vuoden ajalta 7,5 jokaista 100 kansalaista kohti.
According to an immigrant survey, the comparable figure for Somalis in Finland was 59.2 per 100.
Maahanmuuttajakyselyn mukaan Suomen somaleilla oli 59,2 väkivalta- tai uhkailukokemusta 100 vastaajaa kohti.
Somalis resident in Finland were by far the leading group in terms of experiences of violence or threat of violence during the preceding year.
Suomessa asuvilla somaleilla oli kyselyn ryhmistä selkeästi eniten väkivallan tai sen uhan kokemuksia vuoden ajalta.
4.4.5 Cross-border and organised crime
4.4.5 Rajat ylittävä ja järjestäytynyt rikollisuus
Cross-border professional and organised crime is having an increasing impact on everyday security.
Rajat ylittävä ammattimainen ja järjestäytynyt rikollisuus vaikuttaa aiempaa näkyvämmin arjen turvallisuuteen.
An example of this is groups that come in from abroad to commit property offences in a professional manner.
Esimerkkinä tästä ovat omaisuusrikoksia ammattimaiseen tapaan tekevät, ulkomailta tulevat ryhmät.
This type of‘hit-and-run’ crime has increased in recent years.
Tämä ns. hit and run -rikollisuus on lisääntynyt viime vuosien aikana.
The number of organised crime groups and their membership have remained fairly stable.
Järjestäytyneiden rikollisryhmien ja niiden jäsenten määrä on pysytellyt varsin vakiintuneella tasolla.
Organised crime uses means such as violence and threats that may put innocent bystanders at risk.
Järjestäytynyt rikollisuus käyttää toimintatapoja, kuten väkivaltaa ja uhkailua, jotka voivat saattaa myös ulkopuoliset vaaraan.
Organised crime groups recruit young people.
Järjestäytyneet rikollisryhmät rekrytoivat nuoria jäsenikseen.
Acceptance of such recruitment may be motivated by a number of factors, such as seeking of status and respect, desire for financial benefit (especially if one’s position in the labour market is weak), and a strong sense of community within the group.
Rekrytoitumisen taustalla voi olla monia syitä, kuten aseman ja arvostuksen hakeminen, taloudellinen hyöty erityisesti silloin, kun oma asema työmarkkinoilla on huono, sekä ryhmän sisäinen vahva yhteenkuuluvuuden tunne.
It is often impossible to leave such a group without risking one’s health or life.
Ryhmän jäsenyydestä eroaminen on usein mahdotonta ja saattaa vaarantaa eromaan pyrkivän hengen ja terveyden.
4.4.6 Summary of the security challenges related to the threat of violence and other crime
4.4.6 Yhteenveto: rikoksen ja väkivallan uhkaan liittyvät turvallisuushaasteet
• Maintaining Finland’s low crime rate in the future.
• Haasteena on Suomen pysyminen matalan rikollisuustason maana myös tulevaisuudessa.
• Reducing the incidence of alcohol-related violence.
• Alkoholisidonnaisen väkivallan määrän vähentäminen.
• Combating the clustering of criminal activity with a relatively small group of young people, and breaking the vicious circle of crime.
• Rikosten kasaantuminen pienelle joukolle nuoria ja näiden nuorten rikoskierteen katkaisu.
• Breaking the cross-generation vicious circle of violence stemming from experiences of intimate partner violence and domestic violence.
• Lähisuhdeja perheväkivaltakokemuksista seuraavan ylisukupolvisen väkivaltakierteen katkaisu.
• Recognising the seriousness of online sexual harassment and ‘grooming’, along with ensuring that the police have sufficient resources to investigate this.
• Netissä tapahtuvan seksuaalisen häirinnän ja groomingin vakavuuden tunnistaminen ja poliisin riittävien tutkintakeinojen varmistaminen.
• Reducing the incidence of violent and racist offences against people of immigrant origin.
• Maahanmuuttajataustaisen väestön kokeman väkivallan ja rasististen rikosten määrän vähentäminen.
• Combating organised crime in the business world.
• Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta yritystoiminnassa.
• Preventing regalia-wearing gangs from expanding their operations and recruiting new members.
• Liivijengien toiminnan laajentumisen torjunta ja vaikuttaminen siihen, että jengeihin ei hakeudu uusia jäseniä.
Measures to prevent and resolve problems that undermine everyday security
Toimenpiteet arjen turvallisuutta heikentävien ongelmien ratkaisemiseksi ja niiden ennalta ehkäisemiseksi
In accordance with what was outlined in the Government Programme, the Internal Security Programme proposes solutions for key issues of everyday security and measures to prevent security problems.
Hallitusohjelmassa päätetyn mukaisesti sisäisen turvallisuuden ohjelmassa esitetään ratkaisuja arjen turvallisuuden kannalta keskeisiin ongelmiin sekä toimenpiteitä turvallisuusongelmien ennalta ehkäisemiseksi.
All the measures detailed herein address areas where security risks are considered to have increased.
Toimenpiteiden lähtökohtana on, että ne kohdistuvat ilmiöihin, joissa turvallisuusriskien on arvioitu lisääntyneen.
The measures are framed in practical terms with the aim that they will lead to practical implementation that can be monitored.
Toimenpiteet on laadittu konkreettisiksi tavoitteena, että ne johtavat käytännön toimintaan ja että niiden toimeenpanoa voidaan seurata.
For each measure, the parties with principal responsibility for implementation are listed.
Kunkin toimenpiteen kohdalla mainitaan tahot, jotka ovat suurimmassa vastuussa niiden toimeenpanosta.
Other key players may be involved too.
Näiden lisäksi toimeenpanossa voivat olla mukana muut asian kannalta keskeiset toimijat.
The party with principal responsibility for implementing a particular measure is listed first under that measure
Toimenpiteen toimeenpanosta päävastuussa oleva taho on mainittu kunkin toimenpiteen vastuita käsittelevässä kohdassa ensimmäisenä.
in bold print.
Päävastuutaho on lihavoitu tekstissä.
The party with principal responsibility will convene the other relevant parties.
Toimenpiteestä päävastuussa olevan taho kutsuu muut toimenpiteen toimeenpanon kannalta keskeiset tahot mukaan yhteistyöhön.
Improving the sense of security
Lisätään turvallisuuden tunnetta
5.1.1Increasing opportunities for residents to contribute to the security and amenity of the areas in which they live
5.1.1 Lisätään asukkaiden mahdollisuuksia osallistua oman asuinalueensa turvallisuutta ja viihtyvyyttä lisäävään työhön
Involving residents in efforts to improve the security and amenity of the areas in which they live will enhance their sense of participation:
Osallisuutta vahvistaa, jos asukkaat ovat mukana työssä oman asuinalueensa turvallisuuden ja viihtyisyyden lisäämiseksi.
the needs of residents are better taken into account, and doing things together boosts a sense of community too.
Asukkaiden tarpeet tulevat paremmin otetuksi huomioon otetuiksi ja yhdessä tekeminen edistää myös yhteisöllisyyttä.
Participation and cooperation require residents to have access to up-to-date, statistics-based information on what kinds of crimes, accidents, and other disturbances commonly occur in the area.
Osallistuminen ja yhteistyö edellyttävät, että asukkailla on mahdollisuus saada ajantasaista ja tilastoihin perustuvaa tietoa siitä, millaisia rikoksia, onnettomuuksia ja muita häiriöitä asuinalueella tapahtuu.
Crime and accidents are increasingly covered in the news, which contributes to a sense of insecurity among residents and also uncertainty about what actually constitutes a real security threat.
Rikosten ja onnettomuuksien uutisointi on lisääntynyt merkittävästi, ja tämä lisää asukkaiden turvattomuuden tunnetta ja myös epätietoisuutta siitä, mitkä ovat todellisia turvallisuusuhkia.
Provision of factual information will improve the interaction between residents and the authorities and also the effectiveness of measures undertaken by the authorities to improve security, as these measures will be better targeted.
Asiallinen tieto lisää asukkaiden ja viranomaisten vuorovaikutusta ja viranomaisten turvallisuutta parantavien toimien vaikuttavuutta parantamalla niiden oikeaa kohdentuvuutta.
This information may be leveraged in local security planning for surveying of the local security situation and the identifying of‘hot spots’.
Tieto voidaan käyttää paikallisessa turvallisuussuunnittelussa laadittavan paikallisen turvallisuustilanteen arvion laatimisessa ja ns. hot spottien tunnistamisessa.
Measures:
Toimenpiteet:
Resident security and the amenity of residential areas will be improved via introduction of a ‘neighbourhood team’or‘neighbourhood help’system.
Asukkaiden turvallisuutta ja asuinalueiden viihtyisyyttä parannetaan ottamalla käyttöön naapuritiimi- tai apujärjestelmä.
A relevant operating model will be customised for each area.
Räätälöidään toimintamalli kullekin alueelle sopivaksi.
The model will take into account the specific measures required to include people of immigrant origin.
Toimintamallissa otetaan huomioon maahanmuuttajataustaisen väestön mukaan ottamisen edellyttämät erityistoimet.
The National Council for Crime Prevention will draw up the support material required for introduction of the model, for the use of all parties.
Rikoksentorjuntaneuvosto laatii toimintamallin käyttöönoton edellyttämän tukiaineiston kaikkien toimintaan osallistuvien käyttöön.
Experiences from neighbourhood help projects will be leveraged in tailoring of the model for sparsely populated areas.
Harvaan asutuilla alueilla toimintamallin kehittämisessä otetaan huomioon naapuriapuhankkeista saadut kokemukset.
Implementation:
Toteutus:
Support material completed in 2014, action permanent once introduced.
Tukiaineisto valmis vuonna 2014, käyttöönoton jälkeen pysyvää toimintaa.
Responsibility:
Vastuu:
Ministry of Justice / National Council for Crime Prevention, Ministry of the Interior, Ministry of the Environment, Village Action Association of Finland, with actors responsible for security planning (including parishes).
OM/rikoksentorjuntaneuvosto, SM, YM, Suomen kylätoiminta ry, yhteistyössä turvallisuussuunnittelusta vastaavien toimijoiden, ml. seurakunnat, kanssa.
Operating models leveraging technology and allowing residents to participate in security efforts will be introduced.
Otetaan käyttöön teknologiaa hyödyntävät ja asukkaita turvallisuustyöhön osallistavat toimintamallit.
Examples of these may be found in the Turvallisuuskävely (Safety and Security Walks), Kerro kartalla (Show It on the Map) and Uusi paikallisuus (New Locality) projects.
Esimerkkejä näistä ovat Turvallisuuskävely-, Kerro kartallaja Uusi paikallisuushankkeet.
Permanent action.
Pysyvää toimintaa.
Ministry of the Interior, Ministry of Justice / National Council for Crime Prevention, Ministry of Social Affairs and Health, and Ministry of the Environment in collaboration with actors involved in local and regional security planning.
SM, OM/rikoksentorjuntaneuvosto, STM, YM yhteistyössä alueellista ja paikallista turvallisuussuunnittelua tekevien toimijoiden kanssa.
Means for increasing local and regional information on security risks and threats will be explored to support the preparation of local and regional security plans; opportunities for involving residents in security cooperation will be explored through a pilot project.
Selvitetään keinot lisätä alueellista ja paikallista turvallisuustietoa riskeistä ja uhkista alueellisten ja paikallisten turvallisuussuunnitelmien valmistelun tueksi sekä mahdollisuudet lisätä asukkaiden mukaan ottamista turvallisuusyhteistyöhön pilottihankkeella.
The pilot project will comprise a website for collection of local information on crime, disturbances, and accidents in the area.
Pilottihankkeessa laaditaan verkkosivusto, jonne kerätään paikallisesti tietoa alueella tehdyistä rikoksista, häiriöistä ja onnettomuuksista.
The pilot will draw on existing operating models for collecting and presenting data.
Pilotoinnissa hyödynnetään jo olemassa olevia toimintamalleja tiedon keräämisessä ja esittämisessä.
The impact of the regional pilot project will be assessed after its completion.
Toiminnan vaikutukset arvioidaan alueellisen pilottihankkeen toteuttamisen jälkeen.
Checklists and criteria pertaining to the safety and security of residential areas and homes will be introduced extensively.
Otetaan kattavasti käyttöön asuinalueen ja asunnon turvallisuuteen vaikuttavista tekijöistä laaditut tarkistuslistat ja kriteeristöt.
Pilot in 2012–2014, impact assessment in 2015.
Pilotointi 2012–2014, vaikutusten arviointi 2015.
Ministry of the Interior, Ministry of Justice / National Council for Crime Prevention, Ministry of Social Affairs and Health, Ministry of the Environment alongside actors involved in local and regional security planning, and Federation of Finnish Financial Services.
SM, OM/rikoksentorjuntaneuvosto, STM, YM yhteistyössä alueellista ja paikallista turvallisuussuunnittelua tekevien toimijoiden kanssa, Finanssialan Keskusliitto.
5.1.2 Improving the actual and perceived security of people of immigrant origin and enhancing their confidence in the authorities
5.1.2 Parannetaan maahanmuuttajataustaisen väestön turvallisuutta ja turvallisuuden tunnetta ja lisätään heidän luottamustaan viranomaisiin
It has been suggested that only a fraction of the criminal offences committed against immigrants are reported to the police.
On esitetty arvioita, että vain osa maahanmuuttajiin kohdistuvista rikoksista tulee poliisin tietoon.
One reason for this is that immigrants have less confidence in the authorities than the rest of the population, possibly because of their own or their parents’experiences with the authorities in their countries of origin.
Yhtenä syynä tähän on maahanmuuttajaväestön muuta väestöä heikompi luottamus viranomaisiin, minkä taustalla voivat olla heidän omansa tai heidän vanhempiensa kokemukset viranomaisten toiminnasta heidän lähtömaissaan.
Integration is another important factor.
Myös kotoutumisella on merkitystä.
The more closely a person lives within his or her own group, isolated from society at large, the less likely he or she is to trust the official powers or turn to public institutions.
Mitä tiiviimmin henkilö elää omassa viiteryhmässään, irrallaan ympäröivästä yhteiskunnasta, sen epätodennäköisempää on luottamus ympäröivän yhteiskunnan toimijoihin tai turvautuminen sen instituutioihin.
As other European countries do, Finland regularly conducts surveys among the population to gauge the general sense of security and trends therein and the overall level of crime.
Suomessa, kuten useissa muissa Euroopan maissa, toteutetaan säännöllisesti väestölle suunnattuja kyselyjä, joiden tavoitteena on saada tietoa ihmisten kokemasta turvallisuuden tunteesta ja sen kehityksestä sekä kokonaisrikollisuuden tasosta.
The National Victim Survey has been conducted regularly since the 1980s.
Kansallinen uhritutkimus on toteutettu säännöllisesti 1980-luvulta lähtien.
The police have carried out regular surveys about the sense of security.
Poliisi on tehnyt säännöllisiä turvallisuuden tunnetta arvioivia tutkimuksia.
Practical experiences show that these surveys reach the majority population well but that conventional research methods are not suitable for addressing all groups such as people of immigrant origin.
Käytännön kokemukset osoittavat, että kyselyt tavoittavat hyvin valtaväestön, mutta perinteiset tutkimusmetodit eivät sovellu kaikkien ryhmien, kuten maahanmuuttaja taustaisen väestön, tarpeisiin.
Also, immigrants form such a small percentage of the population that their experiences are ‘lost in the crowd’ in nationwide surveys.
Maahanmuuttajataustaisen väestön määrä on myös niin pieni, että heidän kokemuksensa eivät nouse riittävästi esille laajassa koko väestölle suunnatussa kyselyssä.
To enhance the equality and participation of immigrants, it would be important to gain information on their sense of security and crimes committed against them, including those not reported to the police.
Maahanmuuttajaväestön yhdenvertaisuuden ja osallisuuden vahvistamisen kannalta olisi tärkeää saada tietoa maahanmuuttajataustaisen väestön turvallisuuden tunteen kokemuksesta ja heihin kohdistuvista rikoksista myös niiden rikosten osalta, joita ei ilmoiteta poliisille.
Official communications are often difficult to understand, particularly for people whose native language is not Finnish or Swedish.
Viranomaisviestintä on usein vaikeaselkoista erityisesti henkilöille, jotka eivät puhu suomea tai ruotsia äidinkielenään.
Providing information for immigrants in their own languages would require a substantial increase in resources.
Viestinnän lisääminen maahanmuuttajien omalla kielellä vaatii huomattavan määrän resursseja.
A campaign for lowering the threshold for reporting racist crime will be launched in collaboration with immigrant organisations.
Käynnistetään yhteistyössä maahanmuuttajajärjestöjen kanssa kampanja rasististen rikosten ilmoittamiskynnyksen madaltamisesta.
2012 and 2013.
Vuosina 2012 ja 2013.