natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Good interaction between the authorities, civil society and private sector as well as open and regular dialogue on development policy and cooperation will be enhanced.
Viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten hyvää vuorovaikutusta sekä avointa ja säännöllistä keskustelua kehityspolitiikasta ja -yhteistyöstä parannetaan.
policy coherence for development
Johdonmukaisuus
Development policy and development cooperation are not sufficient for achieving development goals.
Kehityspolitiikka ja -yhteistyö eivät yksin riitä kehitystavoitteiden saavuttamiseen.
Long-term work to strengthen the achievement of development goals should also be done in other policy sectors relevant for development, both in donor countries and in partner countries.
Myös muiden kehitykselle tärkeiden politiikka-alojen tulee vahvistaa kehitystavoitteita pitkäjänteisesti niin avunantajakuin kumppanimaissa.
Policy coherence is necessary within development policy, between different policies, and among donors.
Johdonmukaisuutta tarvitaan kehityspolitiikan sisällä, eri politiikkojen välillä sekä avunantajien kesken.
Private sector and civil society activities also play an important role.
Tärkeässä roolissa on myös yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan toiminta.
Policy coherence enhances development results and makes the use of public funds more efficient.
Politiikkajohdonmukaisuus parantaa kehitysyhteistyön tuloksia ja tehostaa julkisten varojen käyttöä.
Finland is committed to policy coherence for development and promotes its implementation at the national level and in relation to its own partner countries and other donors.
Suomi on sitoutunut kehitystä tukevaan politiikkajohdonmukaisuuteen ja edistää sen toteutumista omassa kansallisessa toiminnassaan sekä suhteessa muihin avunantajiin ja kumppanimaihin.
In order to enhance policy coherence for development, strategic management will be strengthened and cooperation between ministries enhanced.
Strategista ohjausta kehitetään ja luodaan eri ministeriöt yhteen tuovia toimintatapoja.
In accordance with the Government Programme, Finland promotes policy coherence actively in the EU.
Hallitusohjelman mukaisesti Suomi edistää johdonmukaisuutta aktiivisesti EU:ssa.
To this effect, the national EU coordination system will be utilised efficiently.
Tässä hyödynnetään tehokkaasti valtionhallinnon EU-valmistelua.
On policy coherence for development, Finland implements the recommendations of the OECD. OECD’s tool for policy coherence will be piloted on the themes of food security and the right to food.
Suomi toimeenpanee OECD:n suosituksia ja ottaa käyttöön OECD:n johdonmukaisuustyökalun, ensi vaiheessa ruokaturvan ja oikeus ruokaan -teemoista.
Policy coherence on other themes, such as trade and development, tax and development, migration and development, and security and development, will be strengthened both nationally and internationally.
Muita teemoja kuten kauppa ja kehitys, verotus ja kehitys, muuttoliike ja kehitys sekä turvallisuus ja kehitys, joissa työ on jo meneillään, vahvistetaan sekä kansallisessa että kansainvälisessä johdonmukaisuustyössä.
The Government will submit a communication to the Parliament on aid effectiveness and policy coherence for development in the first half of 2014.
Hallitus antaa alkuvuodesta 2014 eduskunnalle selonteon kehityspolitiikan tuloksista ja johdonmukaisuudesta.
focus on the least developed countries
Keskittyminen vähiten  kehittyneisiin maihin
Finland’s resources are limited.
Suomen voimavarat ovat rajalliset.
In order to increase the effectiveness and impact of development cooperation, Finland concentrates its development cooperation in accordance with the policy guidelines and objectives of this programme.
Kehitysyhteistyön tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi Suomi keskittää koko kehitysyhteistyötään tämän ohjelman linjausten ja painopisteiden mukaisesti.
Increased economic uncertainty diminishes the flow of funds for development worldwide.
Kaikkialla maailmassa lisääntynyt taloudellinen epävarmuus supistaa kehitykseen kohdistuvia rahavirtoja.
Financing for development has also changed in character; flows of private funds exceeding ODA, such as domestic and foreign investments, countries’ own tax revenues and migrants’ remittances to their countries of origin, play an increasingly important role.
Kehityksen rahoitus on myös muuttanut luonnettaan; julkista kehitysrahoitusta suuremmilla yksityisillä rahavirroilla kuten kotimaisilla ja ulkomaisilla investoinneilla, maiden omilla verotuloilla, sekä maahanmuuttajien rahalähetyksillä kotimaihinsa on entistä tärkeämpi merkitys.
However, in the poorest developing countries, external financing for development and predictable ODA, still have great importance and even a countercyclical effect.
Köyhimmissä kehitysmaissa ulkomaisella kehitysrahoituksella sekä ennustettavalla julkisella kehitysavulla on kuitenkin edelleen suuri ja jopa suhdanteita tasaava merkitys.
Developing countries have the primary responsibility for their own development.
Kehitysmailla on päävastuu omasta kehityksestään.
Finland supports countries that are committed to the achievement of development results, show a strong will to develop and can benefit from Finland’s expertise and strengths.
Suomi tukee sellaisia maita, jotka ovat sitoutuneet kehitystulosten saavuttamiseen, osoittavat vahvaa kehitystahtoa ja voivat hyötyä Suomen osaamisesta ja vahvuuksista.
Partnerships are based on the need for support.
Kumppanuus perustuu tuen tarpeeseen.
In its partnerships Finland also pays attention to the willingness of the country to harness its own national resources to reduce poverty and inequality and to strengthen the position of the poor.
Kumppanimaiden valinnassa Suomi kiinnittää lisäksi huomiota maan haluun valjastaa omat kansalliset voimavaransa köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämiseen sekä köyhien ihmisten aseman vahvistamiseen.
Finland also emphasises the efforts and performance of the country’s government to promote democracy, good governance, equality and human rights. Sustainable use of water and natural resources and the fair distribution of the income they generate are also emphasised.
Suomi painottaa myös maan hallituksen pyrkimyksiä demokratian, hyvän hallinnon, tasa-arvon ja ihmisoikeuksien edistämiseksi sekä vesija luonnonvarojen kestävää käyttöä ja niistä saatavien tulojen oikeudenmukaista jakamista.
Finland will focus its development cooperation on the least developed countries in Africa and Asia.
Suomen toiminnan painopiste on Afrikan ja Aasian vähiten kehittyneissä maissa.
Development cooperation will be concentrated on long-term partnerships in order to reduce the fragmentation of financial and human resources.
Kehitysyhteistyötä keskitetään pitkäaikaisiin kumppanuuksiin rahoituksen ja työn pirstaloitumisen vähentämiseksi.
Finland’s long-term partner countries in the future are Ethiopia, Kenya, Mozambique, Nepal, Tanzania and Zambia as well as Vietnam, a lower middle-income country, with which Finland is gradually shifting to new cooperation modalities.
Suomen pitkäaikaiset kumppanimaat ovat jatkossa Etiopia, Kenia, Mosambik, Nepal, Sambia ja Tansania sekä alemman keskitulon maaksi noussut Vietnam, jonka kanssa Suomi siirtyy asteittain muihin yhteistyön muotoihin.
In the future Nicaragua will be supported mainly through cooperation with civil society organisations.
Nicaraguassa tuetaan jatkossa lähinnä kansalaisjärjestöyhteistyötä.
The specific needs of fragile states will be taken into account.
Suomi huomioi myös hauraiden valtioiden erityistarpeet.
Finland is committed to long-term cooperation with Afghanistan and carries out development cooperation with the Palestinian Territory and South Sudan.
Suomi sitoutuu pitkäaikaiseen yhteistyöhön Afganistanin kanssa ja tekee kehitysyhteistyötä Palestiinalaisalueilla ja Etelä-Sudanissa.
The responsibility of emerging economies in reducing poverty and inequality within their own countries and in global development efforts is emphasised.
Nousevien talouksien vastuuta oman maan köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämisessä sekä globaaleissa kehitysponnisteluissa korostetaan.
Once ongoing operations are concluded, Finland will not launch especially bilateral development cooperation projects or programmes in countries designated as upper middle-income countries by the OECD’s Development Assistance Committee.
Suomi ei käynnissä olevien toimintojen päättyessä suuntaa etenkään kahdenvälistä hankeja ohjelmamuotoista kehitysyhteistyötä OECD:n kehitysapukomitean määrittelemiin ylemmän keskitulon maihin.
The intention is also to reduce in relative terms development cooperation in lower middle-income countries.
Sitä pyritään suhteellisesti vähentämään myös alemman keskitulon maissa.
modalities and channels of development policy and cooperation
Kehityspolitiikan ja -yhteistyön muodot ja kanavat
Finland’s development policy objectives are promoted both through development funding and by effective policy dialogue bilaterally, regionally, multilaterally as well as through civil society organisations and the EU.
Suomen kehityspoliittisia tavoitteita edistetään sekä rahoituksella että politiikkavaikuttamisella. Työtä tehdään kahdenvälisesti, alueellisesti, monenkeskisesti sekä kansalaisjärjestöjen ja EU:n kautta.
Various cooperation modalities complement each other and extend Finland’s development cooperation nearly all over the world.
Eri apumuodot täydentävät toisiaan ja niiden kautta Suomen apu ulottuu lähes kaikkialle maailmaan.
Cooperation modalities will be further developed specifically from the perspective of effectiveness and concentration.
Yhteistyön muotoja kehitetään erityisesti tuloksellisuuden ja keskittämisen näkökulmasta.
The size of programmes and projects will be increased and the number reduced in both bilateral and multilateral cooperation.
Ohjelmien ja hankkeiden keskikokoa kasvatetaan ja määrää vähennetään niin kahdenkuin monenkeskisessä yhteistyössä.
The number of small and short-term bilateral activities will be reduced as ongoing projects, programmes and other cooperation modalities come to an end.
Pieniä ja lyhytkestoisia kahdenvälisiä toimintoja vähennetään pääsääntöisesti käynnissä olevien hankkeiden, ohjelmien ja muiden yhteistyömuotojen päättyessä.
More precise methods for reducing fragmentation will be developed.
Pirstaloitumisen vähentämiselle kehitetään aiempaa tarkempia menetelmiä.
At the same time, Finland continues to take part in the international processes generating new and innovative cooperation practices and modalities.
Samanaikaisesti Suomi osallistuu edelleen uusia innovatiivisia työtapoja kehittävään kansainväliseen yhteistyöhön.
In bilateral cooperation, country programming is strengthened in accordance with the results-based approach.
Kahdenvälisessä yhteistyössä maaohjelmointia vahvistetaan tulosperustaisen lähestymistavan mukaisesti.
Results-oriented country programmes are drawn up for cooperation with Finland’s long-term partner countries. Country programmes will be based on partner countries own development plans and the priorities of this programme.
Pitkäaikaisille kumppanuuksille tehdään tavoitteelliset maaohjelmat, joiden lähtökohtana ovat kumppanimaiden omat kehityssuunnitelmat sekä tämän toimenpideohjelman linjaukset.
The work will be based to a large extent on donors’ joint analyses and arrangements, such as the EU country strategies, joint programming and division of labour.
Pohjana käytetään mahdollisimman pitkälti avunantajien yhteisiä analyysejä ja toimintamuotoja, kuten EU:n maastrategioita, yhteisohjelmointia ja työnjakoa.
Partner countries’ leadership in the coordination of cooperation is supported.
Kumppanimaiden johtoasemaa yhteistyön koordinaatiossa tuetaan.
Risks involved in cooperation will be assessed and risk management plans will be made, including the option if Finland would refrain from activities.
Samalla arvioidaan yhteistyöhön liittyvät riskit, mukaan luettuna toiminnasta pidättäytyminen, ja tehdään suunnitelmat riskien hallitsemiseksi.
In accordance with EU recommendations, each country programme includes a maximum of three sectors, which are agreed in cooperation with the partner country and coordinated with the activities of other donor countries.
Kuhunkin maaohjelmaan sisällytetään EU:n suositusten mukaisesti korkeintaan kolme sektoria, jotka sovitaan yhteistyössä kumppanimaan kanssa ja sovitetaan muun avunantajayhteisön toimintaan.
Cooperation channels and modalities, including political and policy dialogue, are selected to support the attainment of the agreed objectives.
Yhteistyön kanavat ja välineet, mukaan lukien poliittinen vuoropuhelu, valikoidaan siten, että ne kokonaisuutena tukevat valittujen tavoitteiden toteutumista.
The indicators defined in country programmes are used to monitor partner countries’ progress and to assess the performance of Finland’s activities.
Maaohjelmissa määriteltyjen mittareiden avulla seurataan kumppanimaiden edistymistä ja arvioidaan Suomen toimien tuloksellisuutta.
In monitoring results, partner countries’ own monitoring mechanisms are used where possible. Finland participates actively in the development of these mechanisms.
Tulosten seurannassa käytetään mahdollisuuksien mukaan kumppanimaiden omia seurantamekanismeja, joiden kehittämiseen Suomi myös osallistuu aktiivisesti.
The introduction of additional parallel indicators to country mechanisms will be avoided.
Omien rinnakkaisten mittareiden laatimista vältetään.
Civil society organisations are encouraged to complement Finland’s activities in its partner countries, and to support the attainment of the objectives of country programmes.
Kansalaisjärjestöjä kannustetaan täydentämään Suomen muuta toimintaa kumppanimaissa, ja niiden toivotaan tukevan maaohjelmien tavoitteita.
Finland uses both general and sector budget support and other programme-based support to enhance the objectives of the country programme.
Suomi käyttää monipuolisesti sekä yleistä että sektoribudjettitukea ja muuta ohjelmamuotoista tukea maaohjelman tavoitteiden toteuttamisessa.
An EU coordinated approach to budget support will be followed.
Budjettituessa noudatetaan EU:n kanssa yhdenmukaista käytäntöä.
Budget support will be based on a contract that is made between the partner country and donors and which emphasises good governance, human rights, reduction of inequality and democratic values.
Budjettituki perustuu kumppanimaan ja avunantajien sopimukseen, jossa korostetaan hyvää hallintoa, ihmisoikeuksia, eriarvoisuuden vähentämistä ja demokraattisia arvoja.
Budget support incentives, which include stronger, more open and transparent governance and strengthening of civil society are developed together with the international community.
Budjettituen kannustimia, joihin kuuluvat vahvempi, avoimempi ja läpinäkyvämpi hallinto sekä kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen, kehitetään muun avunantajayhteisön kanssa.
At the regional level, Finland’s approaches may differ in different geographical areas.
Alueellisella tasolla lähestymistavat voivat olla erilaisia eri maantieteellisillä alueilla.
Regional programmes must, however, have regional scope and objectives:
Alueellisten ohjelmien on kuitenkin muodostettava tavoitteellisia kokonaisuuksia:
scattered, country-specific projects are discouraged.
irrallisia maakohtaisia hankkeita vältetään.
Regional programmes differ from country-specific cooperation in that they aim to support regional integration and the resolution of cross-border problems.
Alueelliset ohjelmat poikkeavat maakohtaisesta yhteistyöstä siten, että niillä pyritään tukemaan alueellista integraatiota ja tukemaan rajat ylittävien ongelmien ratkaisua.
In the future, the focus of the Wider Europe Initiative will be confined on Central Asia.
Laajemman Euroopan aloitteessa keskitytään Keski-Aasiaan.
In the European Union, Finland works in a strategic and active manner.
Suomi toimii Euroopan unionissa tavoitteellisesti ja aktiivisesti.
Working through the EU allows Finland to have influence in areas which would otherwise be beyond the scope of its resources.
EU:n kautta voidaan vaikuttaa sellaisillakin alueilla, joille Suomen resurssit eivät muuten riitä.
Finland adheres to the development policy obligations of the Lisbon Treaty and implements the European Consensus on Development as well as other development policy agreements agreed in the EU.
Suomi noudattaa Lissabonin sopimuksen kehityspoliittisia velvoitteita ja toimeenpanee osaltaan EU:n kehityspoliittista julkilausumaa (Eurooppalainen konsensus) sekä muita EU:ssa sovittuja kehityspoliittisia linjauksia.
Finland supports strengthening of the EU’s role in development policy and utilises the synergies arising in the EU.
Suomi tukee EU:n kehityspoliittisen roolin vahvistamista ja hyödyntää EU:ssa syntyviä synergiaetuja omassa työssään.
The EU plays an important role in development cooperation funding and policy dialogue for Finland and the intention is to make full use of its potential.
EU on Suomelle keskeinen rahoituksen ja vaikuttamisen kanava, jonka mahdollisuudet pyritään hyödyntämään täysimääräisesti.
Finland will increase its focus on multilateral organisations and development financing institutions, and will work in these organisations in a more goal-oriented and strategic manner.
Suomi vahvistaa panostusta monenkeskisiin järjestöihin ja kehitysrahoituslaitoksiin ja toimii niissä tavoitteellisemmin ja strategisemmin.
Policy dialogue will be sharpened by advocating a limited number of priorities.
Vaikuttamistyötä terävöitetään keskittymällä rajallisiin kokonaisuuksiin.
A strategic analysis of Finland’s multilateral cooperation will be made, and cooperation strengthened with the organisations and financing institutions that are the most effective and relevant in implementing Finland’s development objectives.
Yhteistyöstä tehdään strateginen analyysi, jonka pohjalta suunnataan tuki niille järjestöille ja rahoituslaitoksille, joiden kautta vaikuttamalla voidaan saavuttaa parhaat tulokset.
In the analysis, Finland will utilise assessments on the effectiveness of multilateral organisations conducted by other development partners.
Analyysissa Suomi hyödyntää muiden avunantajien kanssa tehtyjä yhteisarviointeja monenkeskisten järjestöjen tehokkuudesta.
The achievement of both organisations’ own goals and the goals of Finland’s development policy will be monitored and an annual report will be compiled on the results.
Järjestöjen omien tavoitteiden ja Suomen vaikuttamistyön tavoitteiden toteutumista seurataan ja tuloksista raportoidaan vuosittain.
Multilateral actors are encouraged both to reduce the fragmentation of their own activities and to align their activities increasingly with the national objectives of partner countries.
Lisäksi pyritään saamaan monenkeskiset toimijat vähentämään oman toimintansa pirstaloitumista ja sopeuttamaan sitä yhä enemmän kumppanimaiden kansallisiin tavoitteisiin.
The United Nations (UN) is the cornerstone of the multilateral system, and has an important role in advancing human rights and human security.
Yhdistyneet kansakunnat (YK) on monenkeskisen järjestelmän kivijalka, jolla on tärkeä rooli ihmisoikeuksien ja inhimillisen turvallisuuden edistämisessä.
In order to enhance the effectiveness of the UN, its values and working methods must be strengthened, its development sector reformed and its overall effectiveness enhanced.
Jotta maailmanjärjestö toimisi vaikuttavammin, sen arvopohjaa ja toimintatapoja on vahvistettava, kehityssektoria uudistettava ja tuloksellisuutta parannettava.
Finland will strive for the reinforcement of the UN’s legitimacy and performance and to promote the implementation of the UN Delivering as One policy by supporting the UN and its agencies mainly through core funding.
Suomi toimii YK:n legitimiteetin ja toimintakyvyn vahvistamiseksi ja edistää ns. yhden YK:n politiikan toteuttamista tukemalla YK:tä ja sen järjestöjä pääsääntöisesti yleisrahoituksella.
Besides the UN, the international development financing institutions are the most important multilateral channel for the implementation of Finland’s development policy.
YK:n ohella kansainväliset kehitysrahoituslaitokset ovat Suomen kehityspolitiikan toteutuksen tärkein monenkeskinen kanava.
International development financing institutions have a key role in combating the effects of the international economic crisis.
Kansainväliset kehitysrahoituslaitokset ovat keskeisessä asemassa kansainvälisen talouskriisin vaikutusten torjumisessa.
At the country level they are major development financiers, to which Finland channels funds mainly as core funding.
Ne ovat maatasolla merkittäviä kehitysrahoittajia, joille Suomi myöntää osuutensa pääosin yleisrahoituksena.
The use of funding is determined by financing institutions’ mandates and by priorities agreed in replenishment negotiations.
Rahoituksen käyttöä määrittävät rahoituslaitosten mandaatit ja lisärahoitusneuvotteluissa sovitut painopisteet.
Finland supports the enhancement of the operational effectiveness of the UN and other key multilateral actors – such as the World Bank, regional development financing institutions and the World Trade Organization (WTO) – and the strengthening of their mutual cooperation.
Suomi tukee YK:n ja sen järjestöjen sekä muiden keskeisten monenkeskisten toimijoiden, kuten Maailmanpankin, alueellisten kehitysrahoituslaitosten ja Maailman kauppajärjestön (WTO) toimintatapojen tehostamista ja niiden keskinäisen yhteistyön vahvistamista.
In the World Bank and the WTO, Finland consistently strives for improving the voice and representation of the poorest developing countries.
Maailmanpankissa ja Maailman kauppajärjestössä Suomi ajaa johdonmukaisesti kaikkein köyhimpien kehitysmaiden aseman parantamista.
Equal global governance, which is essential to countries’ own development efforts, will be promoted through international cooperation.
Kansainvälisellä yhteistyöllä edistetään oikeudenmukaista globaalihallintaa, joka on välttämätöntä maiden omille kehityspyrkimyksille.
Cooperation and dialogue with the Nordic countries and other likeminded countries is important.
Pohjoismainen ja muu samanmielisten maiden välinen yhteistyö ja vuoropuhelu ovat edelleen tärkeitä.
The Nordic countries are known as reliable and respected development actors whose relative weight is enhanced by their common value base and working methods they share.
Pohjoismaat ovat luotettavia ja arvostettuja kehitystoimijoita ja vaikuttajia, joiden painoarvoa lisäävät yhteinen arvopohja ja toimintatavat.
Support for the development cooperation of Finnish civil society organisations and cooperation with them will be increased. At the same time, a greater effectiveness will be ensured.
Suomalaisten kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyön tukea ja yhteistyötä kasvatetaan ja samalla varmistetaan toiminnan suurempi tuloksellisuus.
Civil society organisations are encouraged to promote effectiveness in accordance with the guidelines of the Istanbul Principles and the “International Framework for CSO Development Effectiveness”.
Kansalaisjärjestöjä kannustetaan edistämään tuloksellisuutta niin sanottujen Istanbulin periaatteiden ja ”International Framework for CSO Development Effectiveness” -toimintakehyksen mukaisesti.
This programme’s policy guidelines and priorities also steer the allocation of funds to civil society organisations. The Guidelines for Civil Society in Development Policy published in 2010 will remain valid.
Tämän toimenpideohjelman linjaukset ja painopisteet ohjaavat myös kansalaisjärjestöille myönnettävän tuen käyttöä, minkä lisäksi toteutetaan vuoden 2010 kansalaisyhteiskuntalinjausta.
Civil society organisations are invited to engage in mutual cooperation as well as in partnerships with the private and public sectors.
Kansalaisjärjestöjä rohkaistaan keskinäiseen yhteistyöhön sekä kumppanuuksiin yksityisen ja julkisen sektorin kanssa.
Civil society organisations active in Finland’s long term partner countries are encouraged to support the objectives of Finland’s country programmes.
Suomen kumppanimaissa toimivia kansalaisjärjestöjä kannustetaan tekemään enemmän yhteistyötä maaohjelmien tavoitteiden tukemiseksi.
The expertise and connections of immigrant organisations will be utilised in development cooperation.
Maahanmuuttajien järjestöjen osaamista ja yhteyksiä hyödynnetään käytännön kehitysyhteistyössä.