natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In coming years, the amount of over 60-year-olds in Europe will increase at the same time as the average age of the workforce rises and the amount of the working population falls.
Yli 60-vuotiaiden määrä kasvaa Euroopassa ja samanaikaisesti työvoiman keski-ikä nousee ja työikäisen väestön määrä alkaa lähivuosina vähentyä.
Changes in population structure bring along both opportunities and challenges.
Väestörakenteen muutokset tuovat sekä mahdollisuuksia että haasteita.
In the coming years, the amount of the aged population will increase faster in Finland than in most other countries.
Ikääntyneen väestön määrä lisääntyy Suomessa lähivuosina nopeammin kuin useimmissa muissa maissa.
The impact of this extends to the whole of society.
Vaikutukset ulottuvat koko yhteiskuntaan.
Access to social and health services, pensions and other forms of social security should be offered to everyone, in spite of growing pressure on public finances.
Sosiaalija terveyspalvelut, eläkkeet ja muu sosiaaliturva on kyettävä tarjoamaan kaikille, vaikka julkisen talouden paineet kasvavat.
Well-being and prosperity are built up through work and the participation of everyone.
Hyvinvointi ja vauraus luodaan työllä ja kaikkien osallisuudella.
The prerequisites of social and economic sustainability are a high employment rate, healthy and functionally able citizens, as well as effective social and health services.
Sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden ehtona on korkea työllisyysaste, terveet ja toimintakykyiset kansalaiset sekä vaikuttavat ja tehokkaat sosiaali- ja terveyspalvelut.
If we see to it that the baby boom generation stays longer in the labour market and leads a healthy, active and independent life for as long as possible, we are able to rise to the challenge that the ageing of the population evokes and can strive to reassert fairness between generations.
Varmistamalla, että suuret ikäluokat pysyvät pitempään työmarkkinoilla ja elävät tervettä, aktiivista ja itsenäistä elämää mahdollisimman pitkään, on mahdollista vastata väestön ikääntymisen aikaansaamaan haasteeseen ja vahvistaa sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta.
Within the framework of employment strategies, Member States have begun attempts to reverse the tendency toward early retirement.
Työllisyysstrategian puitteissa jäsenvaltiot ovat ryhtyneet kääntämään varhaisen eläkkeelle jäämisen suuntausta.
In the EU-27, the employment rate of those at the age of 55–64 was already 46 per cent in 2009, whereas it was 36.9 per cent in 2000.
EU-27:ssä 55–64-vuotiaiden työllisyysaste oli vuonna 2009 jo 46 prosenttia, kun se vuonna 2000 oli 36,9 prosenttia.
In Finland the employment rate of the older generation has in past years risen quicker than in other EU countries, which mainly results from pension reforms and many work life development projects.
Suomessa ikääntyneiden työllisyysaste on noussut viime vuosina nopeammin kuin muissa EU-maissa, mikä johtuu pitkälti eläkeuudistuksista ja monista työelämän kehittämishankkeista.
Motivating older employees to stay in work life requires the enhancement of working conditions and their adjustment to older employees’ health and needs, updating older employees' skills by offering them better opportunities for lifelong learning, and by revising taxation and benefit systems to encourage people to stay on longer in work life.
Iäkkäiden työntekijöiden kannustaminen pysymään työelämässä edellyttää erityisesti työolojen parantamista ja niiden mukauttamista iäkkäiden työntekijöiden terveydentilaan ja tarpeisiin, iäkkäiden työntekijöiden taitojen päivittämistä tarjoamalla paremmat mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen ja vero ja etuusjärjestelmien tarkistamista sen varmistamiseksi, että ne kannustavat tehokkaasti pysymään pitempään työelämässä.
Longer careers mean a better pension.
Pidempi työura tarkoittaa myös parempaa eläkettä.
There is a tendency to secure the subsistence of those living on the lowest pension incomes by bringing guaranteed pension into play.
Pienimpien eläketulojen varassa elävien toimeentulo on pyritty turvaamaan ottamalla käyttöön takuueläke.
Guaranteed pension is paid to those whose total pension at the moment is lower than the amount of guaranteed pension.
Takuueläkettä maksetaan henkilöille, joiden kokonaiseläke on tällä hetkellä pienempi kuin takuueläkkeen määrä.
Even after one's career is over, active involvement is an effective approach to secure successful ageing.
Työuran päättymisen jälkeenkin aktiivinen osallistuminen on tehokas lähestymistapa onnistuneen ikääntymisen turvaajana.
In spite of the fact that part of the population of pensionable age carries out large amounts of voluntary work within their own family and NGOs, some older people experience old age as a time of marginalization.
Huolimatta siitä, että osa eläkeikäisestä väestöstä tekee mittavan määrän vapaaehtoistyötä perheensä ja järjestöjen parissa, osa iäkkäistä ihmisistä kokee vanhuuden sivuun jäämisen aikana.
Better opportunities for older people to work and be active in different organizations could diminish the withdrawal of older people, by offering meaningful tasks and increasing participation.
Iäkkäiden ihmisten paremmat mahdollisuudet työskennellä ja toimia aktiivisesti erilaisissa järjestöissä voisi vähentää iäkkäiden ihmisten eristäytymistä, antaa mielekästä tekemistä ja lisätä osallisuutta.
Active ageing is a concept that comprises different combinations to improve life quality, such as participation in the labour market, active tasks such as helping one's neighbours and other voluntary work, and participation in community life and meaningful free time.
Aktiivinen ikääntyminen on yläkäsite, joka pitää sisällään erilaisia yhdistelmiä elämänlaadun parantamiseksi kuten työmarkkinoille osallistumisen, aktiivisen tekemisen kuten lähimmäisten auttaminen ja muu vapaaehtoistyö sekä osallistumisen yhteisön elämään ja mielekäs vapaa-aika.
Active ageing has different definitions:
Aktiivisella ikääntymisellä on erilaisia määritelmiä:
some mainly emphasize extending careers, (e.g. OECD 1999), whereas the angle in others is wider and covers promotion of the health, involvement and security of the entire population.
osassa korostuu lähinnä työurien pidentäminen (esim. OECD 1999), osassa näkökulma on laajempi sisältäen koko väestön terveyden, osallisuuden ja turvallisuuden edistämisen.
The World Health Organization WHO executes an age policy primarily on the grounds of the principles of active ageing, the central fields of which are 1) the health of the ageing population, 2) social participation of the ageing population and 3) security.
Maailman terveysjärjestö WHO toteuttaa ikäpolitiikkaa ensisijaisesti aktiivisen ikääntymisen periaatteen pohjalta, jonka keskeisiä osa-alueita ovat 1) ikääntyneiden terveys, 2) ikääntyneiden sosiaalinen osallistuminen ja 3) turvallisuus.
Active ageing requires interaction-based cross-administrative action; through this, solidarity between generations increases and inequality is prevented.
Aktiivinen ikääntyminen vaatii vuorovaikutukseen pohjautuvaa poikkihallinnollista toimintaa, jolla lisätään sukupolvien välistä solidaarisuutta ja ehkäistään epätasa-arvoa.
It is evident on different levels such as in the functions of evidence-based policy, (macro), organizing communities and neighbourhoods (meso) and in separate actions (micro).
Se näkyy eri tasoilla kuten näyttöön perustuvan politiikan toiminnassa, (makro), yhteisöjen ja naapuruston järjestelyissä (meso) ja yksittäisiä toimissa (mikro).
These different levels must develop hand in hand in order to promote active ageing effectively.
Näiden eri tasojen on on kuljettava käsi kädessä, jotta voidaan tehokkaasti edistää aktiivista ikääntymistä.
(WHO 2002 Active Ageing – A Policy Framework.)
(WHO 2002 Active Aging– A Policy Framework.)
In Finland, securing healthy ageing is seen as an investment that influences the length of careers as well as the need for social and health services, and in this way affects people's life quality and economic sustainability.
Suomessa terveen ikääntymisen turvaaminen on nähty investointina, jolla on vaikutuksensa niin työurien pituuteen kuin sosiaalija terveyspalvelujen tarpeeseen, ja tätä kautta ihmisten elämänlaatuun ja taloudelliseen kestävyyteen.
In this action plan, active ageing refers to dynamic ageing both in everyday life and at work.
Tässä toimintasuunnitelmassa aktiivisella ikääntymisellä tarkoitetaan vireää vanhenemista arjessa ja työssä.
Active ageing means the establishment of better opportunities and working conditions, so that older employees can participate in the labour market. It also means the prevention of social isolation through promoting active participation in the community and society, and supporting healthy ageing.
Aktiivinen ikääntyminen merkitsee parempien mahdollisuuksien ja työolojen luomista, jotta iäkkäät työntekijät voivat osallistua työmarkkinoille, sosiaalisen eristäytymisen torjuntaa edistämällä aktiivista osallistumista yhteiskuntaan ja terveen ikääntymisen tukemista.
In this way, the social inclusion of older people is secured even when careers are over.
Iäkkäiden ihmisten osallisuus varmistetaan myös työurien jäätyä taakse.
The prevention of social exclusion and the promotion of health, as well as the maintenance of social, psychological and cognitive performance are essential.
Tällöin tärkeää on syrjäytymisen ehkäisy ja terveyden edistäminen sekä toimintakyvyn – sosiaalisen, psyykkisen ja kognitiivisen toimintakyvyn ylläpitäminen.
OBJECTIVE OF THE EUROPEAN YEAR 2012
TEEMAVUODEN 2012 TAVOITE
The main objective of the European year is to encourage and support the intentions of the Member States, their regional and local authorities, social partners and civil society to promote active ageing and the well-being and social role of those approaching 60 years of age or older than that, and in this way to reassert fairness between generations.
Eurooppalaisen teemavuoden yleistavoitteena on kannustaa ja tukea jäsenvaltioiden, niiden alue- ja paikallisviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan pyrkimyksiä edistää aktiivista ikääntymistä ja 60 vuoden ikää lähenevän ja sitä vanhempien hyvinvointia ja yhteiskunnallista roolia ja näin vahvistaa sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta.
Consequently the objective is to
Tämän perusteella tavoitteena on
improve public awareness of the importance of active ageing, in order to emphasize the contribution of older people to society and the economy, to promote active ageing, and to better use the potential of older people and to improve citizens' attitudes towards age-related issues;
parantaa yleistä tietoisuutta aktiivisen ikääntymisen tärkeydestä, jotta voidaan korostaa iäkkäiden ihmisten panosta yhteiskunnan ja talouden kannalta, edistää aktiivista ikääntymistä ja saada iäkkäiden ihmisten potentiaali paremmin käyttöön ja parantaa kansalaisten asenteita ikäkysymyksissä;
open discourses and develop reciprocal learning between Member States and stakeholders on all levels in order to promote policies of active ageing, to define and spread good practices, as well as to promote collaboration and synergy;
herättää keskustelua ja kehittää jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välistä vastavuoroista oppimista kaikilla tasoilla aktiivisen ikääntymisen politiikkojen edistämiseksi, hyvien käytänteiden määrittämiseksi ja levittämiseksi sekä yhteistyön ja synergian edistämiseksi;
present terms for engagement and practical measures, so that Member States and stakeholders on all levels are able to develop policies with special measures and commit to specific objectives pertaining to active ageing.
tarjota puitteet sitoutumiselle ja käytännön toimille, jotta jäsenvaltiot ja sidosryhmät kaikilla tasoilla pystyvät kehittämään politiikkoja erityisillä toimilla ja sitoutumaan erityisiin aktiivista ikääntymistä koskeviin tavoitteisiin.
FINLAND'S SITUATION
SUOMEN LÄHTÖKOHDAT
DEMOGRAFIC CHANGES
DEMOGRAFISET MUUTOKSET
In Finland, the amount of older and retired people is growing as the average life span lengthens.
Suomessa ikääntyneiden ja vanhuuseläkkeelle jääneiden määrä kasvaa jatkuvasti eliniän pidentyessä.
The generations entering work life are approximately 30,000 units smaller than the retiring generations.
Työelämään tulevat ikäluokat ovat noin 30.000 henkilöä pienempiä kuin eläkkeelle jäävät ikäluokat.
The retiring possess know-how and ability that is still usable to support both society’s and personal well-being.
Vanhuuseläkkeelle jäävillä on osaamista ja toimintakykyä, joita edelleen voidaan käyttää sekä yhteiskunnan että heidän oman hyvinvointinsa tukemiseen
Lifelong learning offers opportunities
Elinikäinen oppiminen on mahdollisuus
Active ageing requires continuous learning.
Aktiivisen ikääntymisen katsotaan edellyttävän jatkuvaa oppimista.
In Finland, the promotion of lifelong learning is included in all education.
Elinikäisen oppimisen edistäminen sisältyy Suomessa kaikkeen koulutukseen.
Lifelong learning presupposes that individuals have mental capacity, skills and economic opportunities to learn new things during their whole life course, and training organizations offer all student groups suitable ways to promote their know-how (Ministry of Education and Culture future review 2010).
Elinikäinen oppiminen edellyttää, että yksilöillä on tiedolliset, taidolliset ja taloudelliset mahdollisuudet uuden oppimiseen koko elämänkulunajan, ja koulutusjärjestelmä tarjoaa kaikille opiskelijaryhmille heille sopivia tapoja osaamisen kehittämiseen (Opetus- ja kulttuuriministeriön tulevaisuuskatsaus 2010).
The promotion of lifelong learning is included in education legislation, recently also in the new University Act 558/2009:
Elinikäisen oppimisen edistäminen on sisällytetty myös koulutusta koskevaan lainsäädäntöön, viimeisimpänä uuteen yliopistolakiin 558/2009:
In carrying out their mission, universities must promote lifelong learning.
tehtäviään hoitaessaan yliopistojen tulee edistää elinikäistä oppimista.
Adult education and studying forms an important part of lifelong learning.
Aikuiskoulutusja opiskelu on tärkeä osa elinikäistä oppimista.
According to the 2006 adult education survey, over 1.6 million adults took part in adult education every year in Finland.
Vuoden 2006 aikuiskoulutustutkimuksen mukaan Suomessa vuosittain yli 1,6 miljoonaa aikuista osallistuu johonkin aikuiskoulutukseen.
However, ageing, 55–64-year-old people participate less than other age groups.
Ikääntyvät, 55–64-vuotiaat osallistuvat kuitenkin muita ikäryhmiä vähemmän.
Adult education benefits were revised for the unemployed and employed in 2010. This enabled the unemployed to study in self-initiated training on unemployment benefits when it was agreed upon as a part of the job applicant's job seeking plan or employment plan.
Aikuisopiskelun etuudet uudistettiin työttömien ja työssä olevien osalta vuonna 2010. Työttömille mahdollistettiin opiskelu omaehtoisessa koulutuksessa työttömyyspäivärahalla silloin kun siitä on sovittu osana työnhakijan työnhakusuunnitelmaa tai työllistymisohjelmaa.
This has activated even those over 50 years of age; in 2010 they made up 11.3 per cent of new self-initiated trainees supported by unemployment benefits.
Tämä mahdollisuus on aktivoinut melko hyvin myös 50 vuotta täyttäneitä, vuonna 2010 heitä oli työttömyysetuudella tuetun omaehtoisen koulutuksen aloittaneista 11,3 prosenttia.
Liberal adult education (popular education) is an important part of the Finnish adult education system.
Vapaa sivistystyö on tärkeä osa suomalaista aikuiskoulutusjärjestelmää.
Over half of adult education consists of studies mostly in open educational institutions.
Aikuisopiskeluun osallistumisesta yli puolet on vapaan sivistystyön koulutusta, suurelta osin kansalaisopistoissa tapahtuvaa opiskelua.
Liberal adult education is based on the grounds of lifelong learning training that supports the integrity of society, equality and active citizenship.
Vapaan sivistystyön tarkoituksena on järjestää elinikäisen oppimisen periaatteen pohjalta yhteiskunnan eheyttä, tasa-arvoa ja aktiivista kansalaisuutta tukevaa koulutusta.
The goal of training organized on the grounds of liberal adult education is to promote people's versatile development, well-being and realization of democracy, pluralism, sustainable development, multiculturalism and internationalism.
Vapaana sivistystyönä järjestettävän koulutuksen tavoitteena on edistää ihmisten monipuolista kehittymistä, hyvinvointia sekä kansanvaltaisuuden, moniarvoisuuden, kestävän kehityksen, monikulttuurisuuden ja kansainvälisyyden toteutumista.
This adult education emphasizes voluntary learning, communality, and inclusion.
Vapaassa sivistystyössä korostuu omaehtoinen oppiminen, yhteisöllisyys ja osallisuus.
Healthy ageing
Terve ikääntyminen
Finnish ageing policy has already made, and continues to make, many changes that contribute to the status, rights and services of older people, and aims to
Suomen ikääntymispolitiikassa on tehty ja tekeillä koko joukko iäkkäiden ihmisten asemaan, oikeuksiin ja palveluihin vaikuttavia muutoksia, ja joiden tavoitteena on
promote age equality
edistää ikätasa-arvoa
develop the structures and contents of the promotion of well-being and health to respond to the needs of older people
kehittää hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen rakenteita ja sisältöjä iäkkäiden ihmisten tarpeita vastaavasti
secure access to a home (private or collective) and everyday life, even when a person's functional capacity and state of health requires round-the-clock care and attention
turvata mahdollisuus kotiin (yksityis- tai ryhmäkoti) ja arkeen silloinkin, kun ihmisen toimintakyky ja terveydentila edellyttää hoitoa ja huolenpitoa ympäri vuorokauden
recognize the major reasons behind the need for services and prepare for them appropriately (especially dementia) and to secure the participation of older people on both the individual and community level.
tunnistaa suuret palvelutarpeiden aiheuttajat ja varautua niihin huolella (erit. muistisairaudet) sekä turvata iäkkäiden ihmisten osallisuus niin yksilökuin koko yhteiskunnan tasolla.
Examples of promoting healthy ageing are the proposals made in 2009 by the Ikäneuvo working group of the Ministry of Social Affairs and Health on the promotion of older people's well-being and health.
Terveen ikääntymisen edistämisestä käytännön esimerkkinä on STM:n Ikäneuvo-työryhmän, vuonna 2009 tekemät ehdotukset iäkkäiden ihmisten hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseksi.
The working group saw a clear service gap in preventive social services and health care, and proposed, for example, that the financing of consultation services that promote the health and well-being of older people be fortified, in order to form an information and service network that covers the whole country.
Työryhmä havaitsi ehkäisevässä sosiaali- ja terveydenhuollossa selvän palveluaukon. Työryhmä mm. ehdotti, että ikääntyneiden terveyttä ja hyvinvointia edistävien neuvontapalvelujen rahoitusta vahvistetaan, jotta saadaan aikaan koko maan kattava neuvonta- ja palveluverkosto.
The group even proposed securing opportunities for that through legislation when social and health care legislation is revised.
Toiminnan mahdollisuuksia ehdotettiin varmistettavan myös lainsäädännössä, kun sosiaali- ja terveydenhuollon lainsäädäntöä uudistetaan.
The implementation of the propositions is under way.
Ehdotusten toimeenpano on meneillään.
The Health Care Act (1326/2010), effective from 1 May 2011, obliges municipalities to organize counselling services for the promotion of the well-being, health and functional capacity of the old age pensioners living in their region.
1.5.2011 voimaan tullut terveydenhuoltolaki (1326/2010) on säätänyt kunnalle velvollisuuden järjestää alueellaan asuville vanhuuseläkettä saaville henkilöille hyvinvointia, terveyttä ja toimintakykyä edistäviä neuvontapalveluja.
Even in the draft law on securing availability of social and health services for the older people, a strong emphasis is placed on the systematic securing of healthy ageing.
Myös luonnoksessa laiksi iäkkään henkilön sosiaalija terveyspalvelujen saannin turvaamisesta on vahva painotus terveen ikääntymisen järjestelmällisellä turvaamisella.
Increasing well-being and health promotion measures and services is emphasized, along with a reform of social welfare legislation (Ministry of Social Affairs and Health 2010c).
Hyvinvointia ja terveyttä edistävien toimien ja palveluiden lisääminen saa pontta myös uudistuvan sosiaalihuollon lainsäädännön myötä (Sosiaali- ja terveysministeriö 2010c);
The prevention principle is one of the central principles that control this reform.
ennaltaehkäisyn periaate on yksi keskeinen uudistusta ohjaava periaate.
Information regarding this can be found on the website of the National Institute for Health and Welfare. It has been produced in collaboration with the Association of Finnish Local and Regional Authorities, based on the Ikäneuvo working group memorandum.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ja Kuntaliiton yhteistyönä tuottamat sivut Ikäneuvotyöryhmän muistioon perustuen löytyvät internetistä.
Participation as part of active, healthy ageing
Osallisuus osana aktiivista ja tervettä ikääntymistä
In securing participation, the important principle that one must observe is the diversity of older people.
Osallisuuden turvaamisessa on tärkeänä periaatteena huomioitava ikääntyneiden moninaisuus.
Age diversity increases along with ageing.
Ikädiversiteetti lisääntyy ikääntymisen myötä.
Children of a particular age group form a developmental cohort, in which certain skills can be anticipated at certain ages.
Samanikäiset lapset muodostavat kehityksensä mukaisen ikäryhmän, joilta odotetaan tiettyjä valmiuksia tietyssä iässä.
By retirement age, people have decades of different experiences and paths of education, work life, leisure, family ties and lifestyles behind them.
Eläkeikään mennessä ihmisillä on takanaan vuosikymmenien ajalta erilaisia kokemuksia ja polkuja koulutuksen, työelämän, vapaa-ajan, perhesiteiden ja elämäntapojen suhteen.
Thus older people do not form a coherent group and their opportunities and needs for participation are different and on different levels.
Ikääntyneet eivät siis muodosta yhtenäistä joukkoa ja heidän mahdollisuutensa ja tarpeensa osallisuuteen ovat erilaiset ja eri tasoilla.
Therefore securing participation has many dimensions.
Tästä syystä osallisuuden turvaamiseen liittyy monta ulottuvuutta.
Healthy eating, drinking, exercise and sleeping habits promote the health of ageing people and the maintenance of the self-management of potential diseases, active participation and good functional capacity.
Terveelliset ruokailu ja juomis- sekä liikunta- ja nukkumistottumukset edistävät ikääntyvien terveyttä ja mahdollisten sairauksien hyvää hoitotasapainoa ja sitä kautta heidän aktiivisuuttaan ja hyvä toimintakykyään.
Cooking and dining offer important opportunities for social interaction and shared experiences with other people.
Ruoanvalmistus ja ruokahetket ovat tärkeitä mahdollisuuksia sosiaaliseen kanssakäymiseen ja yhteisiin elämyksiin muiden ihmisten kanssa.
As well as preventing illnesses, good nutrition shortens possible hospitalization periods, and supports staying at home.
Hyvä ravitsemustila ehkäisee paitsi sairauksia, myös lyhentää mahdollisten sairauksien sairaalahoitojaksojen pituutta ja tukee kotona asumista.
Recipients of care must have the opportunity and the right to partake in decisionmaking concerning their own service and placements in care provision.
Asiakkaalla pitää olla mahdollisuus ja oikeus osallistua omaa palveluaan ja hoitopaikkaansa koskevaan päätöksentekoon.
There is much to be developed here; decisions are taken on behalf of people, and people often lack information that would support participation.
Näissä on paljon kehitettävää; päätöksiä tehdään puolesta ja ihmisiltä puuttuu sellaista tietoa, joka tukisi osallistumista.
The issue at stake here is the maintenance and confirmation of an individual's social functional capacity, and the securing of the sense of community of an older person so that he/she is a legally competent member of his/her community.
Kyse on yksilöiden sosiaalisen toimintakyvyn ylläpitämisestä ja vahvistamisesta sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden turvaamisesta niin, että ihminen on iäkkäänäkin yhteisönsä täysivaltainen jäsen.