natgillin/translations-raw huggingface dataset:
fulfilling the objectives set by the EU’s White Paper on Transport and the ITS Directive
EU:n liikenteen valkoisen kirjan ja älyliikenteen direktiivin linjaamien tavoitteiden saavuttaminen
exploiting the opportunities provided by the rapid development of information and communications technology
tieto- ja viestintäteknologian nopean kehittymisen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen.
The promotion of intelligent transport is based on the transport policy objectives and the potential of the ever increasing intelligent transport market.
Liikenteellisten tavoitteiden lisäksi älyliikenteen edistämiseen kannustavat mahdollisuudet älyliikenteen kasvavilla markkinoilla.
The global intelligent transport market is worth tens of billions of euros and has an annual growth of approx. 20 per cent.
Globaalit älyliikennemarkkinat ovat kymmeniä miljardeja euroja ja vuotuinen kasvu noin 20 prosenttia.
It is one of the biggest growth sectors in the world.
Älyliikenteen toimiala on yksi voimakkaimmin kasvavista toimialoista.
The growth in demand for intelligent transport systems and services (ITS) is attributable to factors such as the increase in greenhouse gas emissions, the constant growth in private car use, and the problems associated with ever growing cities and conurbations.
Älyliikennepalvelujen kysynnän kasvun taustalla ovat kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyminen, yksityisautoilun jatkuva kasvu sekä kaupungistumisen mukanaan tuomat ongelmat.
With the development of information and communications technology the potential for using intelligent transport solutions to fix these problems is improving all the time.
Tieto- ja viestintäteknologian kehittyminen parantaa älyliikenteen ratkaisujen ja palvelujen mahdollisuutta ratkaista näitä ongelmia.
The most significant technological trends are the massive growth in the number of mobile devices and applications, and the availability of permanent, undisrupted telecommunications network connections.
Teknologisista trendeistä merkittävimpiä ovat mobiilien päätelaitteiden ja sovellusten määrän voimakas kasvu sekä jatkuva yhteys tietoliikenneverkkoon.
The release of open data, the increase in location data and navigation services, targeted intelligent content and device independent services are all generating additional growth in the intelligent transport market.
Myös tietovarantojen avaaminen, paikkatieto- ja navigointipalveluiden lisääntyminen ja kohdennettu älykäs sisältö sekä päätelaiteriippumattomuus kiihdyttävät älyliikennemarkkinoiden kasvua.
The impact of Finland’s Second Generation Intelligent Strategy for Transport will be felt in terms of transport system productivity and efficiency, environment-friendly approaches, safety, customer orientation and ease of use.
Strategian vaikuttavuusalueet ovat liikennejärjestelmän tuottavuus ja tehokkuus, ympäristöystävällisyys, turvallisuus, asiakaslähtöisyys sekä käyttömukavuus.
Safety, efficiency and the environment have long been paramount considerations, but the emphasis placed on each has varied.
Näistä turvallisuus, tehokkuus ja ympäristöystävällisyys ovat jo varsin vakiintuneita vaikutusalueita, tosin niiden keskinäiset painotukset ovat vuosien saatossa muuttuneet.
In our mobile world, usability has become a key factor.
Käytettävyydestä on mobiilissa maailmassa tullut keskeinen menestystekijä.
The same trend is evident in all sectors that utilise information and communications technology.
Sama suuntaus näkyy laajemmin tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävillä aloilla.
Within the transport system, user-friendliness consists of a number of factors,
Liikennejärjestelmässä käyttäjäystävällisyys koostuu monesta eri osatekijästä.
the most significant of which are ease of travel, the seamlessness of connections in journey chains for both passengers and goods, and the quality of information services.
Näistä keskeisimpiä ovat liikkumisen sujuvuus, matka- ja kuljetusketjujen saumattomuus sekä tietopalvelujen laatu.
To achieve the transport policy objectives, certain key projects must be realised as quickly as possible.
Liikennepoliittisen vaikuttavuuden aikaansaamiseksi oleellista on kärkihankkeiden toimeenpanon nopeuttaminen.
As a young industry, the ITS sector has focused on R&D and pilot and test projects.
Nuorena ”teollisuudenalana” älyliikennesektori on painottunut tutkimukseen ja kehittämiseen sekä pilotti- ja testihankkeisiin.
In the future, the focus will shift to the large-scale implementation of tried and tested solutions.
Jatkossa painotus siirtyy hyviksi todettujen ratkaisujen laaja-alaiseen toteuttamiseen.
Finland’s Second Generation Intelligent Strategy for Transport will be put in place by first implementing the key projects.
Toisen sukupolven strategian toimeenpano etenee kärkihankkeiden toteutuksen kautta.
These are projects that will have a broad impact on the transport system and across domains relevant to other administrative branches of government.
Kärkihankkeiden tavoitteena on vaikuttaa sekä liikennejärjestelmätasolla että poikkihallinnollisesti.
An improvement in socio-economic efficiency is also high on the list of objectives.
Lisäksi yhteiskuntataloudellisuuden edistäminen on hankkeiden tavoitelistalla korkealla.
The strategy’s implementation programme includes the following key projects:
Strategian toimeenpano-ohjelma sisältää seuraavat kärkihankkeet:
Intelligent transport system reference architecture
Älykkään liikennejärjestelmän viitearkkitehtuuri
Real-time situation picture of transport system status and operation
Liikennejärjestelmän tilannekuva ja operointi
Integrated public transport system
Yhtenäinen joukkoliikennejärjestelmä
Reactive and proactive safety systems
Reagoivat ja ennakoivat turvajärjestelmät
Multi-service model for transport
Liikenteen monipalvelumalli
Intelligent logistics
Älykäs logistiikka
Smarter and more eco-friendly mobility
Ekologinen ja viisaampi liikkuminen
Innovation and piloting programmes for intelligent transport
Älyliikenteen innovointi- ja pilotointiohjelmat
This list of key projects is based on the Strategy for Intelligent Transport  published in 2009.
Kärkihankkeiden runko on perua vuoden 2009 kansallisesta älyliikenteen strategiasta.
It has been supplemented to better meet the needs identified during the past three years and the policies outlined in the EU’s 2010 ITS Directive.
Sitä on täydennetty niin, että se vastaisi paremmin kolmen viime vuoden aikana tunnistettuihin tarpeisiin sekä vuonna 2010 julkistetun EU:n ITS
The objectives, content, extent and duration of the key projects vary greatly,
Kärkihankkeiden tavoitteet, sisältö, laajuus ja kesto vaihtelevat suuresti.
but they will all assist in achieving more than one objective defined in the strategy.
Yhteisenä piirteenä on kuitenkin se, että ne palvelevat kaikki useampien strategiassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista.
The implementation of the strategy calls for commitment and cooperation from all participants.
Strategian toimeenpano edellyttää eri osapuolien yhteistyötä ja sitoutumista.
All the projects are primarily joint projects between the public and private sectors.
Pääsääntöisesti kaikissa hankkeissa on kyse julkisen ja yksityisen sektorin yhteishankkeista.
The public sector acts as transport policy maker and enabler, while the private sector acts as executor and commercialiser.
Julkinen sektori toimii liikennepoliittisena suunnannäyttäjänä ja mahdollistajana, kun taas yksityisen sektorin rooli on olla toteuttaja ja kaupallistaja.
Funding for the projects will come from a variety of sources.
Hankkeiden rahoitus koostuu useista lähteistä ja rahoittamiseen osallistuvat kaikki liikennesektorin osapuolet.
It will involve all transport sector stakeholders, though the Government’s transport administration will be principally responsible for the funding.
Päävastuu rahoituksesta on liikennehallinnon toimijoilla.
Strategy implementation does nevertheless call for financing from other stakeholders besides the State – such as businesses, local government, the Finnish Funding Agency for Technology and Innovation (TEKES) and end users.
Strategian toteuttamisen edellytyksenä kuitenkin on, että valtion lisäksi kustannuksiin osallistuvat myös muut toimijat, kuten mm. yritykset, kunnat ja kaupungit, TEKES sekä loppukäyttäjät kukin omassa roolissaan.
The strategy will gradually put into practice the EU White Paper’s ”user pays” and ”polluter pays” principles.
Strategialla viedään asteittain käytäntöön EU:n valkoisen kirjan ”käyttäjä maksaa” ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteita.
It is difficult to clearly separate the annual budget for implementing the Second Generation Intelligent Strategy for Transport from the funding for other associated activities. The annual budget is nevertheless estimated to be approx. EUR 40-60 million.
Liikenteen toisen sukupolven älystrategian toimeenpanon vuosibudjettia on vaikea yksiselitteisesti erottaa muusta toiminnasta, mutta suuruusluokka on 40 - 60 miljoonaa euroa vuodessa.
All projects will be realised within the budgetary framework.
Hankkeet toteutetaan budjettikehysten sisällä.
The key projects will cost a total of approx. EUR 300 million in 2013-2017, and this will be covered by the different stakeholders as follows:
Kärkihankkeiden kokonaiskustannukset vuosille 2013 - 2017 ovat noin 300 miljoonaa euroa ja ne jakautuvat eri osapuolille seuraavasti:
EUR 215 million from central government
valtio 215 milj.
EUR 20 million from municipalities
kunnat 20 milj.
EUR 30 million from businesses
yritykset 30 milj.
EUR 35 million from users
käyttäjät 35 milj.
Finland already has top-level expertise in all key areas of the ITS sector.
Suomessa on erinomaista osaamista käytännössä kaikilla älyliikennesektorin ydinalueilla.
Finnish businesses therefore have the potential to garner their share of the booming international intelligent transport market and create new business, enterprises and jobs.
Suomalaisilla yrityksillä on hyvät mahdollisuudet ottaa osansa voimakkaassa kasvussa olevista kansainvälisistä älyliikenteen markkinoista ja synnyttää uutta liiketoimintaa ja työpaikkoja.
Implementation the projects in the Second Generation Intelligent Strategy for Transport will enable further development of the ITS sector in Finland,
Älyliikenteen toisen sukupolven strategian toteutus mahdollistaa älyliikenteen ekosysteemin kehittymisen.
and will assist in attaining national transport and economic policy goals.
Tämä palvelee samanaikaisesti sekä kansallisten liikennepoliittisten että elinkeinopoliittisten tavoitteiden saavuttamista.
Transport is not an end in itself, but a means to an end, enabling other activities to be undertaken and goals to be achieved.
Liikenne ei ole itseisarvo, vaan mahdollistaja.
In transport policy, the new approach we are following is a challenge, but also a tremendous opportunity.
Uusi ajattelu on haaste, mutta myös valtava mahdollisuus.
During my time as Minister of Transport, I have become more and more convinced of this.
Nämä ovat ajatuksia, joista olen liikenneministeriaikanani tullut yhä vakuuttuneemmaksi.
I strongly believe that development of the transport system must be more innovative and diverse, and must have a stronger focus on the long term.
Uskon vahvasti, että liikennejärjestelmää tulee kehittää aikaisempaa innovatiivisemmin, monipuolisemmin ja pitkäjänteisemmin.
Transport is not there for its own sake, but is an enabler that helps people, businesses and society to reach their goals.
Liikenne sinänsä ei ole itseisarvo, vaan se on mahdollistaja, jolla ihmiset, yritykset ja yhteiskunnat saavuttavat omat tavoitteensa.
Our new transport policy is all about the diversity of means for achieving these goals.
Uusi liikennepolitiikka on näiden tavoitteiden saavuttamista monipuolisin keinoin.
Information and communications technology will continue to play a bigger role in people’s lives and in future transport solutions.
Tieto- ja viestintäteknologia on keino, jonka merkitys ihmisten arjessa ja tulevaisuuden liikenneratkaisuissa tulee varmasti kasvamaan.
These ideas are also present in the Government’s Transport Policy Report, which aims at modernising our national transport policy.
Nämä ajatukset näkyvät myös liikennepoliittisessa selonteossa, jossa hallitus on halunnut uudistaa liikennepolitiikan linjauksia määrätietoisesti.
Transport policy is public policy: transport is today more closely linked to the operation of industries, services and the economy, and to employment rates and regional development.
Liikennepolitiikka on yhteiskuntapolitiikkaa - liikenne kytkeytyy aiempaa tiukemmin elinkeinoelämään, palveluihin, talouteen, työllisyyteen sekä alueiden kehittämiseen.
The Government Programme also states that
Tätä edellyttää myös hallitusohjelma, jossa todetaan:
”the challenges of public finances, improvement of national competitiveness, climate policy, changes in the economic structure, and the safeguarding of services all require more efficient and effective means for the development of the transport system”.
”julkisen talouden haasteet, kansallisen kilpailukyvyn parantaminen, ilmastopolitiikka sekä elinkeinorakenteen muutos ja palvelujen turvaaminen edellyttävät tehokkaampia ja vaikuttavampia keinoja liikennejärjestelmän kehittämiseen”.
The Second Generation Intelligent Strategy for Transport is consistent with the new transport policy and unlocks the potential offered by information and communications technology, from the point of view of both the public and private sectors.
Nyt julkaistava toisen sukupolven älystrategia liikenteelle tukee uuden liikennepolitiikan toteutusta ja avaa tieto- ja viestintäteknologian potentiaalia sekä viranomaisten että elinkeinoelämän näkökulmista.
I hope the strategy will also encourage full-scale exploitation of the potential of information and communications technology in the transport sector and in society at large.
Toivon, että strategia onnistuu myös kiihdyttämään tieto- ja viestintäteknologian mahdollisuuksien täysipainoista hyödyntämistä liikennesektorilla ja laajemminkin yhteiskunnassamme.
ITS is not just the future; it is here today.
Älyliikenne ei ole vain tulevaisuutta, vaan täällä jo tänään.
I sincerely hope that Finnish society will ambitiously embrace the new possibilities offered by this combination of intelligence and transport.
Toivon sydämestäni, että suomalainen yhteiskunta tarttuu kunnianhimoisesti niihin uusiin mahdollisuuksiin, joita älyn ja liikenteen yhdistelmä tarjoaa.
Merja Kyllönen
Merja Kyllönen
Minister of Transport
Liikenneministeri
Preface
Alkusanat
In autumn 2009, Finland published its Strategy for Intelligent Transport, which was the world’s first national ITS strategy covering all modes of transport.
Suomi julkaisi vuoden 2009 syksyllä maailman ensimmäisen kaikki kulkumuodot käsittävän kansallisen älyliikenteen strategian.
The Finnish Government used the strategy as the basis for its resolution adopted in spring 2010, which reaffirmed the objectives and actions outlined in the national ITS strategy.
Strategian pohjalta valtioneuvosto teki periaatepäätöksen keväällä 2010, jolla vahvistettiin kansallisen älyliikenteen strategian mukaiset tavoitteet ja toimenpiteet tarkoituksena kytkeä älyliikenteen tarjoamat mahdollisuudet tiiviisti liikennepoliittisiin tavoitteisiin.
The aim was to closely tie the opportunities and potential inherent in ITS with the Government’s transport policy objectives.
Maailman ensimmäinen kansallinen älyliikenteen strategia herätti myös kansainvälistä kiinnostusta ja työ palkittiin Euroopan Komission eSafety Forumin myöntämällä eurooppalaisella älyliikennepalkinnolla Brysselissä syksyllä 2010.
The world’s first national intelligent transport strategy attracted international attention and received the European Commission’s eSafety Forum’s Policy Award in Brussels in autumn 2010.
Älyliikenteen neuvottelukunta käynnisti älyliikenteen strategian päivityksen, jonka tavoitteena ovat strategian toimeenpanon tukeminen ja kärkihankkeiden ajanmukaistaminen niiltä osin, kuin nopeasti kehittyvän tieto- ja viestintäteknologian uudet mahdollisuudet antoivat aihetta.
The Intelligent Transport Advisory Board began to update the ITS strategy with the aim of promoting strategy implementation and updating the key projects to the extent required by recent developments in information and communications technology.
Strategiapäivitystä työstettiin rinnakkain liikennepoliittisen selonteon kanssa.
The updates were drawn up alongside the Transport Policy Report, and once the report had been approved by Parliament, the strategy was refined to better serve the implementation of the transport policy objectives outlined in the report.
Selonteon tultua eduskunnan hyväksymäksi, strategiaa linjattiin palvelemaan uuden liikennepolitiikan tavoitteiden toteuttamista.
This Second Generation Intelligent Strategy for Transport shares the vision, objectives and principles of the previous strategy.
Nyt valmistunut toisen sukupolven älystrategia liikenteelle jakaa aiemman strategian vision, tavoitteet ja periaatteet.
Those parts of the key projects that have not already been implemented are also included in the new strategy.
Samoin aiemman strategian kärkihankkeet sisältyvät liikenteen toisen sukupolven älystrategiaan niiltä osin, kuin ne eivät ole jo toteutuneet.
New key projects are included which more strongly emphasise aspects such as exploitation of the potential of open data, promotion of ecological mobility, exploitation of the synergies of electric and intelligent transport, and development of the necessary testing and piloting facilities.
Uudet kärkihankeavaukset sisältävät aiempaa painokkaammin mm. avoimen datan mahdollisuuksien hyödyntämisen, ekologisen liikkumisen edistämisen älykkäin menetelmin, sähköisen ja älykkään liikenteen synergiaetujen hyödyntämisen sekä toteutusta edistävien testaus- ja pilotointifasiliteettien kehittämisen.
The Second Generation Intelligent Strategy for Transport will continue to integrate ITS into all modes of transport and will make it a key element of customer-oriented transport system operations and the new Finnish transport policy.
Toisen sukupolven älystrategia liikenteelle jatkaa älyliikenteen integroimista osaksi kaikkia liikennemuotoja ja oleelliseksi osaksi liikennejärjestelmän asiakaslähtöistä operointia ja suomalaista uutta liikennepolitiikkaa.
In accordance with the new transport policy, implementation of the strategy will emphasise cross-administrative cooperation and, in particular, the potential offered by public-private partnerships.
Uuden liikennepolitiikan mukaisesti strategian toteutuksessa korostuvat poikkihallinnollinen yhteistyö ja erityisesti julkisen sektorin ja yritysmaailman yhteistyön mahdollisuudet.
In addition to achieving traditional transport policy objectives, we are aiming for significant productivity benefits in various sectors of society and new business opportunities in the booming ITS sector.
Perinteisten liikennepoliittisten tavoitteiden toteutumisen rinnalla tavoittelemme huomattavia tuottavuusetuja yhteiskuntamme eri sektoreilla ja uusia liiketoimintamahdollisuuksia voimakkaasti kasvavalla älyliikenteen toimialalla.
We would like to thank the working group, the participants on the Intelligent Transport Advisory Board and all those who contributed comments for their valuable ideas and assistance in drafting this Second Generation Intelligent Strategy for Transport.
Kiitämme työryhmää ja älyliikenteen neuvottelukuntatyöhön osallistuneita sekä kaikkia kommentoijia hyvistä ajatuksista ja suuresta avusta liikenteen toisen sukupolven älystrategian työstämisessä.
Harri Pursiainen
Harri Pursiainen
Minna Kivimäki
Minna Kivimäki
Permanent Secretary
Kansliapäällikkö
Director-General, Transport Policy Department
Ylijohtaja, liikennepolitiikan osasto
Frame of reference
Viitekehys
”New technologies for vehicles and traffic management will be key to lower transport emissions in the EU as in the rest of the world.
”Ajoneuvoihin ja liikenteenhallintaan liittyvät uudet teknologiat ovat avaintekijä liikennepäästöjen alentamiseen EU:ssa sekä muualla maailmassa.
The race for sustainable mobility is a global one.
Kestävään liikkuvuuteen on pyrittävä maailmanlaajuisesti.
Delayed action and timid introduction of new technologies could condemn the EU transport industry to irreversible decline.
Viivästynyt toiminta ja uusien teknologioiden varovainen käyttöönotto voisi johtaa EU:n liikennealan peruuttamattomaan taantumiseen.
The EU’s transport sector faces growing competition in fast developing world transport markets.”
EU:n liikenneala kohtaa kasvavaa kilpailua nopeasti kehittyvillä liikenteen maailmanmarkkinoilla.”
European Commission’s White Paper 2011
Euroopan Komission Valkoinen kirja 2011
The frame of reference of Finland’s Second Generation Intelligent Strategy for Transport is largely based on European and national transport policy objectives and global ITS trends and technologies.
Liikenteen älystrategian viitekehys pohjautuu laajasti eurooppalaiseen ja kansalliseen liikennepoliittiseen tavoitemaailmaan sekä globaaleihin älyliikennetrendeihin ja -teknologioihin.
The development trends of industries indirectly associated with ITS, such as the automotive industry and the information and communications industry, add their own challenges and opportunities to all national implementations.
Lisäksi älyliikenteeseen välillisesti liittyvien teollisuudenalojen, kuten ajoneuvoteollisuuden ja tieto- ja viestintäteollisuuden kehitystrendit tuovat omat reunaehtonsa ja erityisesti mahdollisuutensa kansallisiin toteutuksiin.
Updating the Strategy for Intelligent Transport
Kansallisen älyliikenteen strategian päivitys
Finland’s Strategy for Intelligent Transport was completed in autumn 2009, and was the world’s first multimodal national ITS strategy.
Suomen kansallinen älyliikenteen strategia valmistui syksyllä 2009, maailman ensimmäisenä kaikki kulkumuodot kattavana kansallisena strategiana.
It established intelligent transport as a key issue, and played a part in promoting transport policy reform to better respond to the challenges of the ensuing decade.
Kansallinen strategia virallisti älyliikenteen aseman ja oli osaltaan tukemassa koko liikennepolitiikan uudistamista vastaamaan paremmin 2010-luvun haasteita.
The 2009 strategy defined the vision, principles and objectives of ITS for 2020 and outlined the areas of emphasis and their key projects.
Vuoden 2009 kansallisessa älyliikenteen strategiassa määriteltiin älyliikenteen visio, periaatteet ja päämäärät vuoteen 2020 sekä painopistealueet kärkihankkeineen.
It also defined the roles and financial responsibilities of the different stakeholders and outlined a concrete implementation programme complete with responsible parties and timetables.
Lisäksi strategiassa kuvattiin eri toimijoiden roolit ja rahoitus sekä laadittiin konkreettinen toimeenpano-ohjelma vastuutahoineen ja aikatauluineen.
A national Intelligent Transport Advisory Board was established to promote and monitor the implementation of the strategy.
Strategian toimeenpanoa tukemaan ja seuraamaan perustettiin ”Kansallinen älyliikenteen neuvottelukunta”.
The eight key projects defined in the strategy are all currently under way. Some of them are in their early stages, while others are already nearing completion.
Strategiassa määritellyt kahdeksan kärkihankekokonaisuutta ovat keväällä 2013 kaikki käynnissä; osa niistä toteutuselinkaarensa alussa ja osa jo loppusuoralla.
The Intelligent Transport Advisory Board began the task of updating the national ITS strategy in 2011 in accordance with the Government Programme.
Kansallisen älyliikenteen strategian päivitys käynnistettiin 2011 älyliikenteen neuvottelukunnan toimesta, hallitusohjelman linjauksen mukaisesti.
The Programme called for the cross-administrative promotion of intelligent solutions that utilise information and communications technology in all sectors of society.
Hallitusohjelmassa linjattiin tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävien älyratkaisujen käyttöönoton edistäminen poikkihallinnollisesti kaikilla yhteiskunnan sektoreilla.
Each Ministry was to draw up an intelligent solutions strategy complete with objectives and steering mechanisms at the start of the Government’s term of office.
Sen mukaan jokainen ministeriö laatii hallituskauden alussa älystrategian tavoitteineen ja ohjauskeinoineen.