natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In accordance with the programme title – Action plan to safeguard democracy against violence-promoting extremism – this focuses on defending democracy against violent extremist thinking.
Ohjelman nimen Action plan to safeguard democracy against violence-promoting extremism mukaisesti se keskittyy puolustamaan demokratiaa väkivaltaiselta ääriajattelulta.
In preventing extremism, the emphasis is on right-wing extremism, left-wing extremism, and violent Islamism.
Ekstremismin ennaltaehkäisyn painopisteenä on äärioikeistolaisuus, äärivasemmistolaisuus ja väkivaltainen islamismi.
The objective of the programme is to increase awareness of democratic values and violent extremist movements.
Ohjelman tavoitteena on lisätä tietoisuutta demokraattisista arvoista ja tietoa väkivaltaisista ääriliikkeistä.
Violence-promoting Islamist extremism in Sweden.
Violence-promoting Islamist extremism in Sweden.
Swedish Security Service 2010.
Säkerhetspolisen 2010.
Annual Report of the Swedish Security Service 2010.
Ruotsin turvallisuuspoliisin vuosikertomus 2010.
Government Publication 2011/12:44. Action plan to safeguard democracy against violence-promoting extremism.
Regeringens skrivelse 2011/12:44. Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism.
4.2.2 Denmark
4.2.2 Tanska
Denmark has for long been targeted as an enemy by radical Islamic, violence-instigating propaganda, since a Danish newspaper published cartoons that were perceived as derogatory.
Tanska on pysynyt pitkään radikaali-islamistisen, väkivaltaan yllyttävän propagandan viholliskohteena tanskalaisen sanomalehden julkaistua loukkaaviksi koettuja pilakuvia.
The authorities in Denmark have uncovered several planned attacks on cartoonist Kurt Westergaard and the newspaper that published the cartoons, Jyllans Posten.
Tanskassa on paljastettu useita iskusuunnitelmia pilakuvien piirtäjää, Kurt Westergaardia ja pilakuvat julkaisutta Jyllands Posten -sanomalehteä vastaan.
Throughout the 2000s, they have also uncovered plans for terrorist acts, formulated by persons born or raised in Denmark.
Maassa on myös 2000luvulla paljastettu terrorismisuunnitelmia, joiden taustalla ovat olleet Tanskassa syntyneet tai varttuneet henkilöt.
In Denmark, right or left-wing extremist violence has focused on confrontations between right-wing and so-called anti-fascist groups.
Äärioikeistolaisesti tai äärivasemmistolaisesti motivoitunut ekstremistinen väkivalta on Tanskassa keskittynyt äärioikeistolaisten ja ns. antifasististen ryhmien keskinäiseen kamppailuun.
The Danish Security and Intelligence Service (PET) has estimated that confrontations between the two groups will increase and escalate.
Tanskan turvallisuuspalvelu PET on arvioinut kahden ääriryhmän yhteenottojen tulevaisuudessa lisääntyvän ja eskaloituvan.
Left and right-wing extremist propaganda has also actively instigated violence against opponents’marches, concerts and meetings.
Äärivasemmiston ja äärioikeiston propagandassa on myös aktiivisesti yllytetty väkivaltaisiin toimiin vastapuolen marsseja, konsertteja ja kokouksia vastaan.
Both groups have international connections and their activities often cross national borders.
Molemmilla ryhmillä on yhteyksiä ulkomaille ja toiminta onkin usein rajat ylittävää.
The Danish action plan against extremism was published in January 2009.
Tanskan ekstremismin vastainen toimintasuunnitelma julkaistiin tammikuussa 2009.
This action plan has two main objectives.
Toimintasuunnitelmalla on kaksi päätavoitetta.
The first is to directly and specifically address the reasons and processes leading to a young person’s joining an extremist movement.
Ensimmäisenä tavoitteena on suoraan ja kohdennetusti puuttua niihin syihin ja prosesseihin, jotka voivat johtaa nuoren liittymiseen ääriliikkeeseen.
The second objective is to strengthen Danish democracy and root out the structural factors underlying extremism.
Toisena tavoitteena on vahvistaa tanskalaista demokratiaa ja kitkeä ekstremismin rakenteellisia tekijöitä.
A common and safe future.
A common and safe future.
Action plan to prevent extremist views and radicalisation among young people.
Action plan to prevent extremist views and radicalization among young people.
4.2.3 Norway
4.2.3 Norja
The Norwegian Police Security Service (PST) estimates that radical Islamic groups still pose the greatest extremist threat in Norway.
Norjan turvallisuuspoliisi PST arvioi radikaalien islamistiryhmien olevan edelleen suurin ekstremistinen uhka Norjassa.
According to the PST, a few charismatic leaders are active in promoting radicalisation and praise the use of violence as a tool for gaining political power.
Turvallisuuspoliisin mukaan muutama karismaattinen johtaja tekee aktiivista työtä radikalisoitumisen edistämiseksi ja ylistää väkivallan käyttöä keinona saada poliittista valtaa.
People have been arrested in Norway for planning terrorist activities, for example the arrests made in the summer 2010.
Norjassa on pidätetty henkilöitä terroritekojen suunnittelusta, esimerkkinä kesän 2010 pidätykset.
According to PST, the threat issues from persons who have grown up in Norway, but view the country as their enemy.
Turvallisuuspoliisin mukaan uhkan muodostavat Norjassa kasvaneet henkilöt, jotka näkevät Norjan vihollisenaan.
The threat from right-wing extremists is still considered fairly minor in Norway, and groups have mainly failed in their recruitment efforts.
Äärioikeistolaisten ryhmien muodostamaa uhkaa pidetään Norjassa edelleen varsin pienenä, ja ryhmien yritykset rekrytoida lisää jäseniä ovat pääosin epäonnistuneet.
At the end of 2010, an action plan to prevent radicalisation and violent extremism was published in Norway.
Toimintaohjelma väkivaltaisen radikalisoitumisen ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseksi julkaistiin Norjassa loppuvuodesta vuonna 2010.
The action plan evaluates the existence of extremist movements in Norway and the reasons behind them.
Ohjelmassa arvioidaan eri ääriliikkeiden esiintymistä Norjassa ja syitä niiden syntymiseen.
The action plan emphasises trust in the authorities as the key prerequisite for the prevention of extremist operations.
Toimintaohjelmassa korostetaan luottamusta viranomaisia kohtaan ääriliikkeiden toiminnan ennaltaehkäisyn keskeisenä edellytyksenä.
It lists the responsibilities of and opportunities for the judicial system and police, alongside other sectors, to prevent extremism, while highlighting the use of foreign policy tools.
Ohjelmassa käydään läpi oikeuslaitoksen ja poliisitoimen sekä muiden toimijoiden vastuut ja mahdollisuudet ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi ja korostetaan myös ulkopolitiikan keinoja.
Collective security a shared responsibility.
Collective security a shared responsibility.
Action plan to prevent radicalisation and violent extremism.
Action plan to prevent radicalization and violent extremism.
5.\tab Violent extremism in Finland
5.\tab Väkivaltainen ekstremismi Suomessa
5.1\tab Threat posed by violent extremism to Finnish Society
5.1\tab Väkivaltaisen ekstremismin uhka suomalaiselle yhteiskunnalle
In Finland, extremist violence poses no threat to state structures.
Suomessa ekstremistinen väkivalta ei muodosta uhkaa valtion rakenteille.
It can be evaluated as mainly posing a potential security risk to individual people and actors.
Sen voidaan arvioida olevan mahdollinen turvallisuusuhka lähinnä yksittäisille henkilöille ja toimijoille.
Such a threat may also be targeted at certain foreign interests located in our country, such as embassies.
Uhka saattaa kohdistua myös muutamien ulkomaiden maassamme sijaitseviin intresseihin, kuten suurlähetystöihin.
However, the possibility of a single, radicalised individual carrying out an act of terrorism or violence cannot be ruled out in Finland.
Suomessakaan ei kuitenkaan voida pois sulkea mahdollisuutta yksittäisen radikalisoituneen henkilön tekemään terroristiseen tai vakavaan väkivallan tekoon.
School killings have occurred around the world, the majority of them in the United States.
Koulusurmia on tapahtunut eri puolilla maailmaa, suuri osa niistä on tehty Yhdysvalloissa.
There have been two school killings in Finland; one in Jokela in November 2007 and the other in Kauhajoki in September 2008.
Suomessa on tapahtunut kaksi koulusurmaa, Jokelan koulusurma marraskuussa 2007 ja Kauhajoen koulusurma syyskuussa 2008.
Mental health problems and school bullying can almost always be found in a school killer’s background.
Koulusurmaajien taustalla on lähes aina mielenterveyden ongelmia ja koulukiusaamista.
The killer’s way of thinking has often been found to contain references to rather extreme ideas and misanthropy.
Surmaajien ajatusmaailmasta on löytynyt usein myös viitteitä varsin äärimmäisistä ajatuksista ja ihmisvihasta.
School killings and similar acts of violence differ in many ways from the most common types of homicide; their prevention and the prevention of violent extremism share common features.
Koulusurmat ja niiden kaltaiset väkivallan teot eroavat monella tavalla yleisimmistä henkirikoksista, ja niiden ennaltaehkäisyssä on yhteisiä piirteitä väkivaltaiseen ekstremismin ennaltaehkäisyn kanssa.
The Muslim community in Finland is heterogenic and mainly moderate.
Suomen muslimiyhteisö on heterogeeninen ja pääasiassa maltillinen.
Violent, radical Islamic views are not connected with communities in Finland, but are problematic at individual level.
Väkivaltaiset, radikaali-islamistiset näkemykset eivät liity Suomessa yhteisöihin vaan ne ovat yksilötason ongelmia.
There are clear indications of attempts made in Finland to support Islamist-motivated terrorist activities in the individuals’countries of origin, or in a conflict zone.
On olemassa vahvoja viitteitä siitä, että Suomesta on pyritty tukemaan islamistisesti motivoitunutta terroristista toimintaa lähtömaissa tai konfliktialueella.
It is also suspected that radical Islamic individuals residing in Finland have participated in fighting carried out by terrorist groups, or in weapons training in crisis zones.
Suomessa oleskelevien yksittäisten radikaali-islamististen henkilöiden epäillään myös osallistuneen terroristiryhmien taisteluihin tai aseelliseen koulutukseen kriisialueella.
People with fighting experience and combat training can generally be considered more susceptible to committing acts of violence.
Taisteluihin osallistuneilla ja taistelukoulutuksen saaneilla henkilöillä voidaan yleisesti katsoa olevan kohonnut alttius toteuttaa väkivaltaisia tekoja.
Examples from Sweden and Denmark show that the situation can take a crucial turn for the worse as the result of a single triggering event.
Ruotsin ja Tanskan esimerkit osoittavat, että tilanne voi muuttua ratkaisevasti huonommaksi yksittäisen laukaisevan tapahtuman seurauksena.
Denmark and Sweden have been targets of Islamist hate propaganda for years, since their newspapers published cartoons that were perceived as derogatory.
Tanska ja Ruotsi ovat olleet useiden vuosien ajan islamistisen vihapropagandan kohteena maiden lehtien julkaistua loukkaaviksi koettuja pilakuvia.
In terms of violent extremism and the terrorist threat, it would be a cause for concern if Finland were profiled as a so-called enemy state in international, violence-instigating radical Islamic propaganda.
Väkivaltaisen ekstremismin ja terrorismin uhkan kannalta on huolestuttavaa, jos Suomi profiloituu kansainvälisessä, väkivaltaan yllyttävässä, radikaaliislamistisessa propagandassa niin sanotuksi vihollismaaksi.
This might also radicalise individuals and increase their willingness to take violent or even terrorist action.
Tämä saattaisi myös radikalisoida yksittäisiä henkilöitä ja nostaa heidän valmiutta väkivaltaiseen tai jopa terroristiseen toimintaan.
As Nordic countries become targets of, rather than support regions for, radical Islamic terrorism, Finland may also be affected.
Pohjoismaiden muuttumisesta radikaali-islamistisen terrorismin tukialueesta iskujen kohdealueeksi saattaa olla heijastevaikutuksia jatkossa myös Suomessa.
Planning of attacks is often multi-ethnic and international.
Iskusuunnitelmat ovat olleet useasti multietnisiä ja maiden rajat ylittäviä.
It is possible that radical Islamists residing in Finland will seek to participate in terrorist action in another Nordic country.
On mahdollista, että Suomessa oleskelevat radikaali-islamistit pyrkivät jatkossa osallistumaan muualla Pohjoismaissa toteutettavaan terroritekoon.
The activities of left-wing, anarchic, right-wing, or so-called single-issue extremists are not considered to pose a threat to state structures or critical systems in Finland.
Äärivasemmistolaisen, anarkistisen, äärioikeistolaisen tai ns. yhden asian ekstremismin muotojen ei arvioida olevan uhka Suomen valtiorakenteita tai kriittisiä järjestelmiä kohtaan.
Left-wing extremist and anarchic movements in Finland have been fairly moderate and peaceful compared to other European countries.
Äärivasemmistolainen ja anarkistinen liikehdintä on ollut varsin maltillista ja rauhanomaista verrattuna muuhun Eurooppaan.
However, a number of arson attacks and other, sabotage-like acts of vandalism were carried out in Finland in 2011, for which anarchists have publically claimed responsibility.
Vuonna 2011 Suomessa tapahtui kuitenkin useita tuhopolttoja ja muita sabotaasiluonteisia vahingontekoja, joista anarkistit ovat ottaneet julkisesti vastuun.
If anarchic movements are behind these crimes, this would mean actual radicalisation of the anarchic movement in Finland and the arrival of the militant operational models seen elsewhere in Europe.
Jos anarkistiset tahot ovat näiden rikosten taustalla, se tarkoittaisi anarkistisen liikkeen konkreettista radikalisoitumista, ja Euroopassa käytössä olevien militanttien toimintamallien rantautumista myös Suomeen.
The first preliminary investigation regarding a terrorist offence in Finland was launched in September 2011.
Suomen ensimmäinen terrorismirikokseen liittyvä esitutkinta käynnistettiin syyskuussa 2011.
Right-wing extremist activity has long been marginal and minor in Finland.
Äärioikeistolainen toiminta on ollut pitkään Suomessa hyvin pienimuotoista ja marginaalista.
However, some activation of local skinhead communities has been detected during the year gone by.
Viimeisen vuoden aikana on kuitenkin havaittu paikallisten skinhead-yhteisöjen aktivoitumista.
Racist activism has been detected in regions that have received relatively large numbers of immigrants over a short period of time.
Rasistista liikehdintää on havaittu niillä paikkakunnilla, joihin on lyhyessä ajassa tullut suhteellisen paljon maahanmuuttajia.
Right-wing extremist violence is mainly manifested in racist-motivated assaults and encounters turning into street violence.
Äärioikeistolainen väkivalta ilmenee lähinnä rasistisesti motivoituneina pahoinpitelyinä ja kohtaamisissa tapahtuvana katuväkivaltana.
The activities of Finnish right-wing extremists largely focus on spreading propaganda over the Internet and distributing stickers and leaflets etc.
Suomalaisen äärioikeiston toiminta on keskittynyt enimmäkseen propagandan levittämiseen internetissä sekä mm. tarrojen ja lentolehtisten avulla.
Finnish right-wing extremists also have international connections.
Suomalaisilla äärioikeistolaisilla henkilöillä on kytköksiä myös muihin maihin.
Individuals with hard-line, extremist views pose a security threat to society that is difficult to prepare for.
Yksittäiset, jyrkän ekstremistiset henkilöt, muodostavat vaikeasti ennakoitavan turvallisuusuhan yhteiskunnalle.
Identification of such individual actors is highly challenging, as they do not form part of any extremist group.
Näiden yksinäisten toimijoiden tunnistaminen on hyvin haasteellista, sillä he eivät ole osa mitään ääriryhmää.
5.2\tab Social factors influencing development of violent extremism
5.2\tab Väkivaltaisen ekstremismin kehitykseen vaikuttavia yhteiskunnallisia tekijöitä
In the last decade, the security implications of social exclusion have come to the fore.
Viimeisen vuosikymmenen aikana on noussut vahvasti esille syrjäytymisen vaikutukset turvallisuuteen.
Social exclusion has been defined as the greatest threat to internal security in Government Resolutions on internal security programmes and in the Government Programme of Jyrki Katainen.
Valtioneuvoston periaatepäätöksissä sisäisen turvallisuuden ohjelmista ja myös Jyrki Kataisen hallituksen ohjelmassa on syrjäytyminen määritelty sisäisen turvallisuuden suurimmaksi uhkaksi.
Finns’trust in the authorities and institutions, which is exceptionally high by European standards, has helped to prevent extremism.
Ekstremismiä on ennaltaehkäissyt suomalaisten eurooppalaisittain poikkeuksellisen korkea luottamus viranomaisiin ja instituutioihin.
No significant culture of aggressive rioting has existed in Finland in recent decades.
Suomessa ei ole viimeisten vuosikymmenten aikana ollut merkittävää aggressiivisen mellakoinnin kulttuuria.
On the whole, the level of well-being among young people in Finland is high.
Suomalaisten nuorten hyvinvointi on kokonaisuutena katsoen hyvä.
However, a small group of young people is excluded from society very early on.
Pieni joukko nuoria syrjäytyy kuitenkin jo varsin varhaisessa vaiheessa yhteiskunnasta.
They account for approximately five per cent of those aged between 15 and 29.
Syrjäytyneitä nuoria on noin viisi prosenttia 15–29 vuotiaista.
This means more than 50,000 young people, who are out of work and have not received any education since leaving school.
Nämä yli 50 000 nuorta eivät opiskele eivätkä käy töissä, eikä heillä ole peruskoulun lisäksi muuta koulutusta.
Some 32,500 young people form the hard core of the socially excluded.
Syrjäytymisen kovassa ytimessä on noin 32 500 nuorta.
These are not registered as unemployed job-seekers and are not included in any statistics.
He eivät ole rekisteröityneet työttömiksi työnhakijoiksi eikä heitä näy missään tilastoissa.
It is worth noting that social exclusion is a particular problem for young men. In 2010, two thirds of the young people marginalised from society were men.
Merkille pantavaa on, että syrjäytyminen on erityisesti nuorten miesten ongelma, kun  vuonna 2010 kaksi kolmasosaa syrjäytyneistä nuorista oli miehiä.
Almost a quarter of young people left outside society, and at the core of social exclusion, have an immigrant background.
Yhteiskunnan ulkopuolelle ja syrjäytymisen kovaan ytimeen ajautuneista nuorista lähes neljänneksellä on maahanmuuttajatausta.
Their exclusion is often connected with unsuccessful integration.
Näiden nuorten syrjäytyminen liittyy usein epäonnistuneeseen kotoutumiseen.
While the unemployment rate among young people in Finland is low compared to many other European countries, such as Spain and Greece, the exclusion percentage of young people who do not speak Finnish or Swedish is more than five-fold compared to those who do.
Vaikka nuorisotyöttömyys on Suomessa matala verrattuna moneen muuhun Euroopan maahan, kuten Espanjaan ja Kreikkaan, on vieraskielisten nuorten syrjäytymisprosentti yli viisinkertainen suomen- tai ruotsinkielisiin nuoriin.
It is significantly harder for a person with an immigrant background to access the Finnish education and labour markets than for native Finns.
Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden on huomattavasti vaikeampi päästä Suomen työ- ja koulutusmarkkinoille kuin kantaväestön.
According to the Employment Report for 2011, issued by the Ministry of Employment and the Economy, the level of unemployment among immigrants was 2.5 to 3 fold that of the entire population.
Maahanmuuttajien työttömyys oli työ- ja elinkeinoministeriön vuoden 2011 työllisyyskertomuksen mukaan 2,5-3-kertainen koko väestöön verrattuna.
However, there are significant differences between groups, in terms of nationality and language.
Eri kansallisuus- ja kieliryhmien välillä on kuitenkin suuria eroja.
Finding employment is most difficult for Afghans, Iraqis and Somalis, who have entered Finland as refugees.
Vaikeinta työllistyminen on ollut pakolaisina Suomeen tulleilla afganistanilaisilla, irakilaisilla ja somaleilla.
Finnish young people are increasingly prepared to take illegal social action.
Suomalaisten nuorten valmius laittomaan yhteiskunnalliseen toimintaan on lisääntynyt.
In 1999, only three per cent of young people in Finland indicated preparedness to take illegal action, but in 2009 the figure was nine per cent.
Suomessa vuonna 1999 valmiutta laittomaan toimintaan osoitti vain 3 % nuorista, mutta vuonna 2009 vastaava luku oli 9 %.
This suggests that young people in Finland are clearly more prepared to take illegal action than in other Nordic countries.
Tällöin suomalaisten nuorten valmius laittomaan toimintaan ylitti selkeästi muiden Pohjoismaiden tason.
It is worrying that, compared to the rest of Europe, the number of young people with critical attitudes towards immigrants, and positive attitudes towards illegal activities, has increased in Finland.
Huolestuttavaa on, että maahanmuuttajiin kriittisesti ja laittomaan toimintaan myönteisesti suhtautuvien nuorten määrä on kasvanut Suomessa suhteessa muuhun Eurooppaan.
These young people significantly more often than equivalent groups elsewhere in Europe.
Nämä nuoret hyväksyvät myös väkivallan käytön merkittävästi useammin kuin vastaavat eurooppalaiset ryhmät.
Attitudes towards equal rights for different ethnic groups are also more critical in Finland.
Suomessa suhtaudutaan kriittisemmin myös eri etnisten ryhmien tasavertaisiin oikeuksiin.
Hukassa Keitä ovat syrjäytyneet nuoret?
Hukassa Keitä ovat syrjäytyneet nuoret?
Analysis by the Finnish Business and Policy Forum (Eva), No 19. 1.2.2012. Myrskylä.
Evan analyysi, No 19. 1.2.2012. Myrskylä.
15-29 year-old with no post-comprehensive education and not studying or working. also approve of the use of violence
15–29 -vuotias, jolla ei ole peruskoulun jälkeistä koulutusta, ja joka ei opiskele tai käy töissä.
In 2008, the European Union Agency for Fundamental Rights carried out an extensive, Europe-wide survey of discrimination experienced by minorities.
Euroopan unionin perusoikeusvirasto toteutti vuonna 2008 laajan, koko Euroopan kattavan kyselytutkimuksen vähemmistöjen kokemasta syrjinnästä.
In this survey, Somalis in Finland stood out in terms of their experiences of discrimination and racism.
Tässä kyselyssä Suomen somalivähemmistö erottui syrjinnän ja rasismin kokemuksillaan.
One in three Somalis had encountered racist violence, the threat of violence, or a serious threat in the previous year.
Kolmasosa somalivähemmistöstä oli kokenut rasistista väkivaltaa, väkivallan uhkaa tai vakavaa uhkailua viimeisen vuoden aikana.
Encounters of discrimination and racism often go unreported and are thus not visible in official statistics.
Syrjinnän ja rasismin kokemukset jäävät usein ilmoittamatta, ja näin ne eivät näy viranomaisten tilastoissa.
Violent extremist movements are influenced by other countries.
Väkivaltaiset ääriliikkeet saavat vaikutteita ulkomailta.
They are also closely connected to their own society and problems at local level.
Ne ovat myös kiinteästi kytköksissä omaan yhteiskuntaansa ja paikallistason ongelmiin.
Radicalisation of a person or group may be influenced by global events and problems experienced personally.
Henkilön tai ryhmän radikalisoitumiseen voi vaikuttaa globaalit tapahtumat ja henkilön omassa elämässä koetut ongelmat.
A society’s ability to resist violent extremist ideas correlates directly to the amount of control citizens feel that they have over the issues affecting them.
Yhteiskunta on sitä vastustuskykyisempi väkivaltaiselle ääriajattelulle, mitä paremmin sen kansalaiset kokevat voivansa vaikuttaa omiin asioihinsa.
The key counterbalance to extremism is a functioning democratic system, openness of society, and strong participation.
Ekstremismin tärkein vastavoima on toimiva demokraattinen järjestelmä, yhteiskunnan avoimuus ja vahva osallisuus.
Social fragmentation and regional segregation are still negligible in Finland compared to many other European countries.
Yhteiskunnan jakaantuminen ja alueellinen segregaatio on Suomessa vielä varsin vähäistä verrattuna useaan muuhun Euroopan maahan.