natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Factboxes:
Tietolaatikot:
UN:
UN:
World Population Prospects
World Population Prospects
One point five (1.5) billion people live in countries that suffer from conflict and violent crime.
1,5 miljardia ihmistä elää valtioissa, jotka kärsivät konflikteista ja rikollisesta väkivallasta.
The world has witnessed 128 armed conflicts in the post-Cold War period, only 8 of which were fought between nations.
Kylmän sodan päätyttyä maailmassa käytiin 128 aseellista konfliktia, joista ainoastaan 8 oli maiden välisiä.
Most violent conflicts occur in Southern Asia, Sub-Saharan Africa and the Middle East.
Valtaosa väkivaltaisista konflikteista käydään Etelä-Aasiassa, Saharan etelänpuolisessa Afrikassa ja Lähi-idässä.
There are nearly 50 fragile states in the world.
Maailmassa on noin 50 haurasta valtiota.
Weak institutions, suffering from a lack of authority and power, are unable to create security, justice or economic growth which supports employment.
Arvo- ja määräysvallan puutteesta kärsivät heikot instituutiot eivät kykene tuottamaan turvallisuutta, oikeudenmukaisuutta ja työllisyyttä tukevaa talouskehitystä.
This can result in crises even in seemingly stable countries.
Se voi johtaa kriiseihin myös maissa, jotka päällisin puolin vaikuttavat vakailta.
The global economy and modern communications facilitate the mobility of weapons, financing, ideas and recruits.
Globaali talous ja moderni tiedonvälitys helpottavat aseiden, rahoituksen, ideoiden ja rekrytoitavien liikkumista.
The nature of violent conflict has changed, especially within the past decade.
Väkivaltaisten konfliktien luonne on muuttunut erityisesti viimeisen kymmenen vuoden aikana.
Internal conflicts are the most prevalent form of armed conflict.
Valtioiden sisäiset konfliktit ovat yleisin aseellisten konfliktien muoto.
The role of asymmetric warfare has increased and the role of non-state actors has heightened.
Asymmetrisen sodankäynnin rooli on lisääntynyt ja ei-valtiollisten toimijoiden rooli on korostunut.
Over 40 per cent of the conflicts of the 21
Yli 40 prosenttia 2000-luvun konflikteista uusiutuu.
On average a civil war goes on for 8 years.
Keskimääräinen sisällissota kestää 8 vuotta.
Multilateral civilian cooperative arrangements in Finland’s neighbourhood
Siviiliviranomaisten monenvälisiä yhteistoimintajärjestelyjä Suomen lähialueella
The task force was established following a decision of the Prime Ministers of the Baltic Sea states in 1996. The task force plans and implements Baltic Sea states’ cooperation in the fight against organised crime through, among other things, facilitating the exchange of information, judicial cooperation and collaboration in education and research.
Toimintaryhmä on Itämeren alueen maiden pääministereiden 1996 perustama työryhmä, jonka tehtävänä on suunnitella ja toteuttaa Itämeren maiden yhteistyötä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi mm. edistämällä tiedonvaihtoa sekä oikeudellista, koulutus- ja tutkimusyhteistyötä.
The BSRBCC was established in 1996, covering border control and maritime environment protection-related interauthority cooperation between the Member States.
Vuonna 1996 käynnistetty rajaturvallisuusyhteistyö kattaa jäsenvaltioiden rajaturvallisuudesta vastaavien viranomaisten välisen yhteistyön rajaturvallisuuteen ja merelliseen ympäristönsuojeluun liittyen.
The cooperation also includes common situation awareness and the rapid exchange of information between the Member States on the encrypted communications system Coastnet.
Yhteistyö mahdollistaa yhteisen tilannetietoisuuden muodostamisen ja tilannetietojen nopean vaihtamisen jäsenvaltioiden välillä salatulla tiedonvaihtojärjestelmällä (Coastnet).
The BSRBCC also provides for joint operations and exercises, including a 24/7 national maritime point of contact in each Member State.
Yhteistyö sisältää myös yhteisiä operaatioita ja harjoituksia sekä jokaisessa jäsenmaassa olevan ympärivuorokautisen yhteyspisteen.
The cooperation concept applies, especially, the recommendations of MARSUNO (Maritime Surveillance in the Northern Sea Basin) and the BSMF (The Baltic Sea Maritime Functionalities). Both of the aforementioned projects were implemented under the EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Yhteistyökonseptissa sovelletaan käytäntöön erityisesti EU:n Itämeristrategian alla toteutettujen MARSUNO (Maritime Surveillance in the Northern Sea Basin) ja BSMF (
Baltic Sea oil spill prevention cooperation
Itämeren alueen öljytorjuntayhteistyö
Oil spill prevention cooperation in the Baltic Sea is mainly implemented within the framework of the Baltic Marine Environment Protection Commission – Helsinki Commission (HELCOM).
Öljyntorjuntayhteistyötä Itämeren alueella toteutetaan pääosin Itämeren suojelusopimuksen eli HELCOMin puitteissa.
This cooperation began twenty years ago and it includes, among other things, regular exercises as well as common instructions for the purpose of alerting, requesting and providing assistance and oil spill recovery.
Tämä yhteistyö aloitettiin kaksikymmentä vuotta sitten, ja siihen kuuluu mm. säännöllisiä harjoituksia ja yhteiset hälytys-, avunpyyntö- ja torjuntaohjeet.
The Arctic Council’s Aeronautical and Maritime Search and Rescue cooperation and the Emergency Prevention, Preparedness and Response Working Group
Arktisen neuvoston lento- ja meripelastusyhteistyö sekä pelastuspalvelutyöryhmä
The eight arctic states comprising the Agreement on Cooperation on Aeronautical and Maritime Search and Rescue in the Arctic in May, 2011. In Finland it entered into Force in June, 2012.
Arktisen neuvoston muodostavat kahdeksan arktista valtiota allekirjoittivat toukokuussa 2011 lento- ja meripelastusta arktisilla alueilla koskevan sopimuksen (Arctic Sar), jonka Suomi saattoi osaltaan voimaan kesäkuussa 2012.
The key projects of the Arctic Council’s Emergency Prevention, Preparedness and Response Working Group are related to preventing and responding to threats or impacts that may result from oil and natural gas production, the use of nuclear power and shipping, and the consequences of natural disasters.
Arktisen neuvoston pelastuspalvelutyöryhmän keskeiset hankkeet liittyvät öljyn- ja kaasuntuotannon, ydinenergian käytön, meriliikenteen sekä luonnononnettomuuksien aiheuttamien onnettomuusuhkien ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan.
Rescue Cooperation in the Barents Region
Barentsin alueen pelastuspalveluyhteistyö
The agreement on Cooperation within the field of Emergency Prevention, Preparedness and Response in the Barents Euro-Arctic Region, signed by Finland, Norway, Sweden and the Russian Federation, entered into force in May, 2012. The countries organise a large Barents Rescue exercise on a biennial basis.
Suomen, Norjan, Ruotsin ja Venäjän allekirjoittama Barentsin alueen pelastuspalvelusopimus tuli voimaan toukokuussa 2012. Maat järjestävät kahden vuoden välein suuren yhteisen Barents Rescue -pelastusharjoituksen.
Baltic Sea States Civil Protection cooperation
Pelastustoimen Itämeri-yhteistyö
All Member States of the Council of the Baltic Sea States participate in this project.
Projektissa ovat mukana kaikki Itämeren valtioiden neuvoston jäsenmaat.
Trilateral cooperation
Kolmikantainen yhteistyö
Trilateral police cooperation at the practical level between Finland, Estonia and Russia is implemented for the purpose of preventing and investigating narcotics crime.
Poliisitoiminnan käytännön tason kolmikantayhteistyötä Suomen, Viron ja Venäjän välillä toteutetaan huumausainerikosten torjumiseksi ja tutkimiseksi.
Trilateral border management cooperation (Finland-Norway-Russia and Finland-Estonia-Russia) covers the exchange of border surveillance information, joint risk analyses and the implementation of common operations and exercises.
Kolmikantainen rajaturvallisuusyhteistyö (Suomi-Norja-Venäjä ja Suomi-Viro-Venäjä) kattaa tilannetietojen vaihdon, yhteiset riskianalyysit ja yhteisten operaatioiden sekä harjoitusten toimeenpanon.
The purpose of the Nordic PTN cooperation is the prevention of narcotics and other serious organised crime.
Pohjoismaiden PTN-viranomaisten tarkoituksena on yhteistyö huumausaine- ja muunkin vakavan järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi.
The PTN authorities have a network of joint liaison officers operating in approximately 20 countries.
PTN-viranomaisilla on yhteinen yhdyshenkilöverkosto, joka kattaa noin 20 maata ympäri maailman.
The liaison officers of the network serve all Nordic countries.
Verkostoon kuuluvat yhdyshenkilöt ovat kaikkien Pohjoismaiden käytössä.
The Finnish Defence Forces’ peacetime organisation in 2015
Puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio 2015
The Defence Command has the capability to lead defence planning and the development, creation, maintenance and use of the defence capability.
Pääesikunnalla on kyky johtaa puolustusjärjestelmän suunnittelua ja kehittämistä, suorituskyvyn rakentamista ja ylläpitoa sekä suorituskyvyn käyttöä.
The Defence Command’s subordinate establishments are:
Pääesikunnan alaisia laitoksia ovat:
The Defence Forces C4 Agency
Puolustusvoimien johtamisjärjestelmäkeskus
The Defence Forces Service Centre
Puolustusvoimien palvelukeskus
The Defence Forces Military Intelligence Centre
Puolustusvoimien tiedustelulaitos
The Defence Forces Technical Research Centre
Puolustusvoimien tutkimuslaitos
The task of the Defence Forces C4 Agency is to establish IT and telecommunications services as well as the required joint networks for the command, control and administration of the defence establishment and associated organisations.
Puolustusvoimien johtamisjärjestelmäkeskuksen tehtävänä on tuottaa ja toimittaa puolustushallinnon tai siihen kiinteästi liittyvien organisaatioiden sotilaallisen johtamisen ja hallinnon edellyttämät tiedonkäsittely- ja tietoliikennepalvelut sekä tarvittavat yhteiset tiedonsiirtoyhteydet.
The Army has the Army Command and eight units:
Maavoimissa on esikunta ja kahdeksan joukko-osastoa:
Jaeger Brigade
Jääkäriprikaati
Guard Jaeger Regiment
Kaartin jääkärirykmentti
Kainuu Brigade
Kainuun prikaati
Karelia Brigade
Karjalan prikaati
Armoured Brigade
Panssariprikaati
Pori Brigade
Porin prikaati
Utti Jaeger Regiment
Utin jääkärirykmentti
Army Academy
Maasotakoulu
Commands and their headquarters, separate regional offices, the North Karelia Brigade, the Engineer Regiment and the Häme Regiment have been disbanded.
Sotilasläänit, sotilasläänien esikunnat, erilliset aluetoimistot, Pohjois-Karjalan prikaati, Pioneerirykmentti ja Hämeen rykmentti on lakkautettu.
In addition, the Lapland Air Defence Regiment has merged with the Jaeger Brigade, the Signal Regiment with the Armoured Brigade, the Artillery Brigade with the Pori Brigade and the Reserve Officer School with the Army Academy.
Lisäksi on liitetty Lapin ilmatorjuntarykmentti osaksi Jääkäriprikaatia, Viestirykmentti osaksi Panssariprikaatia, Tykistöprikaati osaksi Porin prikaatia ja Reserviupseerikoulu osaksi Maasotakoulua.
Army Bands have merged with the bands in Helsinki, Hattula, Lappeenranta and Rovaniemi.
Maavoimien sotilassoittokunnat on yhdistetty ja ne on sijoitettu joukko-osastojen yhteyteen Helsinkiin, Hattulaan, Lappeenrantaan ja Rovaniemelle,
The Navy has the Navy Command and four units:
Merivoimissa on esikunta ja neljä joukko-osastoa:
Coastal Fleet
Rannikkolaivasto
Navy Coastal Brigade
Rannikkoprikaati
Uusimaa Brigade
Uudenmaan prikaati
Naval Academy
Merisotakoulu
The training of seagoing and coastal units has been split between units in Upinniemi, Raasepori and Turku.
Laivastoyksiköiden ja rannikkojoukkojen koulutusta on eriytetty omiin joukko-osastoihin Upinniemeen, Raaseporiin ja Turkuun.
The naval commands and the Kotka Coastal Battalion, subordinate to the Gulf of Finland Naval Command, have been disbanded.
Meripuolustusalueet ja Suomenlahden meripuolustusalueeseen kuulunut Kotkan rannikkopataljoona on lakkautettu.
The Navy Band is in Turku.
Puolustushaaran sotilassoittokunta on Turussa.
The Air Force has the Air Command and four units:
Ilmavoimissa on esikunta ja neljä joukko-osastoa
Karelia Air Command
Karjalan lennosto
Lapland Air Command
Lapin lennosto
Satakunta Air Command
Satakunnan lennosto
Air Force Academy
Ilmasotakoulu
Fighter activity has been centred in Rovaniemi and Siilinjärvi. Transport, liaison and test flying activities have been centred in Pirkkala and training to Tikkakoski.
Hävittäjätoimintaa on keskitetty Rovaniemelle ja Siilinjärvelle, kuljetus- ja yhteyslento- sekä koelentotoiminta Pirkkalaan sekä koulutus Tikkakoskelle.
The Air Force Aircraft and Weapon Systems Training Wing and the Training Air Wing have been disbanded.
Ilmavoimien teknillinen koulu ja Lentosotakoulu on lakkautettu.
The Air Force Band remains in Tikkakoski.
Puolustushaaran sotilassoittokunta toimii Tikkakoskella.
The National Defence University is responsible for the Defence Forces’ basic, continued and supplementary education.
Maanpuolustuskorkeakoulu vastaa puolustusvoimien perus-, jatko- ja täydennyskoulutuksesta.
The Defence Forces’ international courses have been amalgamated into the National Defence University and the detached Finnish Defence Forces International Centre has been disbanded.
Puolustusvoimien kansainvälinen kurssitoiminta on liitetty osaksi Maanpuolustuskorkeakoulua ja erillinen Puolustusvoimien kansainvälinen keskus on lakkautettu.
I Summary
I Tiivistelmä
Finland’s vision is to be an active and responsible Arctic actor
Suomen visiona on olla aktiivinen ja vastuullinen arktinen toimija
Finland’s updated strategy for the Arctic region is based on the Arctic policy, adopted in the 10 October 2012 government evening session, which also forms the foundation for Finland’s Arctic vision:
Suomen uusittu arktinen strategia perustuu hallituksen iltakoulussa 10.10.2012 hyväksymiin arktisiin linjauksiin, joiden pohjalta on laadittu Suomen arktinen visio:
Finland is an active Arctic actor with the ability to reconcile the limitations imposed and business opportunities provided by the Arctic environment in a sustainable manner while drawing upon international cooperation.
Suomi on aktiivinen arktinen toimija, joka osaa kestävällä tavalla sovittaa yhteen arktisen ympäristön reunaehdot ja liiketoimintamahdollisuudet kansainvälistä yhteistyötä hyödyntäen.
Underlying the review of Finland’s Strategy for the Arctic Region is the increased significance of the region and a growing perception of the whole of Finland as an Arctic country.
Suomen arktisen strategian uusimisen taustalla on arktisen alueen painoarvon kasvu ja vahvistunut näkemys koko Suomesta arktisena maana.
Finland possesses diversified Arctic expertise and it is very much in its interests to be involved in the development of the region.
Suomella on monipuolista arktista osaamista ja vahva intressi olla mukana arktisen alueen kehityksessä.
The new strategy is a reflection of the drive to pursue these ambitions.
Uusi arktinen strategia korostaa tätä tahtoa.
The Government Programme of Prime Minister Jyrki Katainen’s Government, announced on 22 June 2011, makes reference to the Arctic strategy by foreseeing intensified efforts to implement it.
Pääministeri Kataisen hallituksen ohjelmassa 22.6.2011 viitataan arktiseen strategiaan ja toiminnan tehostamiseen.
While the previous strategy from 2010 focused on external relations, the new strategy is more wide-reaching in scope.
Edellinen strategia vuodelta 2010 painottui ulkosuhteisiin, uusi strategia on edeltäjäänsä laaja-alaisempi.
It examines the possibilities for bolstering Finland’s position regarding the Arctic region; the creation of new business opportunities; the Arctic environment and the region’s security and stability; the position of the northern parts of Finland; international cooperation; and Arctic expertise in the widest sense of the term.
Siinä tarkastellaan Suomen arktisen aseman vahvistamista, avautuvia liiketoimintamahdollisuuksia, ympäristöä, turvallisuutta ja vakautta, maan pohjoisten alueiden asemaa, kansainvälistä yhteistyötä sekä arktista osaamista laajasti ymmärrettynä.
Inherent in the perspectives created by the new strategy are the four pillars of policy outlined by the Government:
Uuden strategian näkökulmissa on sisäänrakennettuna hallituksen linjauksien neljä pilaria:
Together, these elements define Finland’s role in the Arctic region.
Näistä syntyy kokonaisuutena Suomen arktinen rooli.
It is Finland’s objective to promote growth and actions to enhance competitiveness in the region with due regard to its environment.
Suomen tavoitteena on lisätä arktiselle alueelle kasvua ja kilpailukykyä tukevia painotuksia arktista ympäristöä kunnioittaen.
Environmental objectives and the framework for action dictated by the environment are the key considerations in the efforts to promote economic activity and cooperation, while at the same time ensuring a sustainable use of natural resources.
Ympäristötavoitteet ja ympäristön asettamat reunaehdot ovat taloudellisen yhteistyön ja toiminnan edistämisessä keskeisiä samalla kun varmistetaan luonnonvarojen kestävä käyttö.
The Strategy for the Arctic Region will be implemented through sector-specific measures
Arktinen strategia pannaan täytäntöön erillisillä sektorikohtaisilla toimilla.
in accordance with the central government spending limits and budget.
Niitä toteutetaan valtiontalouden kehyspäätösten ja valtion talousarvioiden puitteissa.
EU funding will be allocated to the projects subject to EU Programmes and the conditions established for EU support.
EU-rahoitusta suunnataan hankkeisiin EU-ohjelmien ja tukiehtojen puitteissa.
Aside from direct financing from the State budget, the funding required for the actions and regional development will be raised from a variety of sources.
Toimiin ja alueen kehittämiseksi tarkoitettuun rahoitukseen käytetään useita lähteitä, ei vain valtion suoraa budjettirahoitusta.
Project-based funding and combinations of private and public financing will be used where possible.
Mahdollisuuksien mukaan käytössä on hankekohtaisia rahoituslähteitä sekä yksityisen ja julkisen rahoituksen yhdistelmiä.
Some projects may be exclusively funded from private sources.
Hankkeita saatetaan myös toteuttaa kokonaan yksityisellä rahoituksella.
The strategy is broken down into thematic sections with the objectives and actions following the same division.
Strategiassa sisältö on ryhmitelty teemakohtaisiin kokonaisuuksiin ja tavoitteet ja toimet noudattavat samaa jaottelua.
Finland leads the way in the sustainable development of the Arctic region
Suomi on arktisen alueen kestävän kehityksen edelläkävijä
Currently, the Arctic region is undergoing a number of rapid, conflicting developments.
Arktinen alue on keskellä monia nopeita ja ristiriitaisia muutoksia.
Arctic areas are witnessing the effects of global warming more dramatically than any other part of the world; new transport routes are opening up; energy resources and minerals are being exploited; and tourism is on the increase.
Ilmasto lämpenee arktisilla alueilla voimakkaimmin maailmassa, uusia kuljetusreittejä avautuu, energiavaroja ja mineraaleja otetaan käyttöön, matkailu kasvaa.
Combating climate change and mitigating its impact are vital for the stability and security of the Arctic region and serve as the central point of departure for the activities being carried out there.
Ilmastonmuutoksen torjunta ja sen vaikutusten hallinta on välttämätöntä arktisen alueen vakaudelle ja turvallisuudelle ja keskeinen lähtökohta toiminnalle koko arktisella alueella.
All this is significant from Finland’s perspective as it seeks to lead the way in the sustainable development of the region.
Kaikki tämä vaikuttaa vahvasti myös Suomeen, joka haluaa olla arktisen alueen kestävän kehityksen edelläkävijä.
In terms of the natural environment, the Arctic region is one of the purest and best preserved in the world.
Arktinen alue on yhä maapallon puhtaimpia ja luonnontilaltaan parhaiten säilyneitä alueita.
However, it is under considerable pressures for change.
Sinne kohdistuu kuitenkin voimakkaita muutospaineita.
One of the most significant developments is climate change, whose impact on the Arctic region will have repercussions on the global scale.
Merkittävin taustatekijä on ilmastonmuutos, jonka vaikutukset arktisella alueella heijastuvat maailmanlaajuisesti.
In autumn 2012, the extent of Arctic sea ice reached an all-time low since the start of satellite monitoring.
Syksyllä 2012 arktisen merijään määrä oli satelliittihavaintohistorian pienin.
At the same time, economic activity and transport operations are increasing in the region.
Myös taloudellinen toiminta ja liikenne alueella ovat lisääntymässä.
The Arctic region is greatly affected by a wide range of global changes.
Arktinen alue on kytkeytynyt mukaan monialaisiin globaaleihin muutoksiin.
This makes it necessary to pay increased attention to actions to mitigate climate change; conserve and protect the natural environment; promote the well-being of the local population; and secure the viability of the traditional cultures of the indigenous people.
Tämä tekee tarpeelliseksi kiinnittää yhä enemmän huomiota ilmastonmuutoksen torjuntaan, alueen luonnon- ja ympäristönsuojeluun, alueen asukkaiden hyvinvointiin ja arktisten alkuperäiskansojen perinteisten kulttuurien elinvoimaisuuden turvaamiseen.
Actors planning to launch operations in the area must have the capacity to evaluate and manage the risks and potential outcomes of their activities.
Alueelle suuntaavien toimijoiden on kyettävä arvioimaan ja hallitsemaan toiminnan riskit sekä mahdolliset seuraukset.
Finland’s role in the transition that the Arctic region is currently undergoing is to promote sustainable development and stability, both nationally and internationally.
Suomi toimii arktisen alueen murroksessa kestävän kehityksen ja vakauden edistäjänä sekä kansallisesti että kansainvälisesti.
At the same time, Finland is engaged in the general efforts to exploit the economic opportunities emerging in the northern regions.
Samalla Suomi on mukana edistämässä pohjoisilla alueilla avautuvien taloudellisten mahdollisuuksien hyödyntämistä.
These two goals are not mutually contradictory or exclusive, as long as the economic development in the vulnerable Arctic regions takes into account the limitations imposed by the natural environment and is sustainable in terms of the local communities.
Nämä kaksi päämäärää eivät ole ristiriidassa eivätkä toisiaan pois sulkevia, kunhan taloudellinen kehitys tapahtuu ympäristön toiminnalle asettamien reunaehtojen puitteissa ja yhteisöjen kannalta kestävällä tavalla herkillä arktisilla alueilla.
Finland boasts a long tradition as a proactive operator in the Arctic region
Suomella on pitkä perinne aloitteellisena arktisena maana
Finland is an international Arctic actor in a number of different fora such as the Arctic Council, the Barents Euro-Arctic Council, the European Union, the United Nations and many of its sub-organisations, research and expert networks as well as in bilateral relations.
Suomi on kansainvälinen arktinen toimija useilla eri foorumeilla kuten Arktisessa neuvostossa, Barentsin euroarktisessa neuvostossa, Euroopan unionissa, YK:ssa ja useissa sen alajärjestöissä, tutkimus- ja asiantuntijaverkostoissa sekä kahdenvälisissä suhteissa.
Arctic issues play an important part in Finland’s foreign policy and international role and in its efforts to create a unique country brand.
Arktiset kysymykset ovat tärkeällä sijalla Suomen ulkopolitiikassa, maan kansainvälisessä roolissa ja maakuvan muodostamisessa.
Finland has been an active member of the Arctic community for a long time.
Suomella on pitkä perinne aktiivisena arktisen yhteisön jäsenenä.
It played a key part in calling the first ever minister-level meeting for Arctic countries (1991), which marked the beginning of international environmental cooperation in the region, to be followed by the ‘Rovaniemi process’ which eventually led to the establishment of the Arctic Council.
Suomen aloitteesta pidettiin arktisten maiden ensimmäinen ministerikokous (1991), joka aloitti alueen kansainvälisen ympäristöyhteistyön ja joka ns. Rovaniemi-prosessin myötä osaltaan johti Arktisen neuvoston perustamiseen.
The initiative for the Northern Dimension policy, subsequently adopted by the European Union, was presented in Rovaniemi in 1997.
Aloite Euroopan unionin pohjoisen ulottuvuuden politiikasta esiteltiin Rovaniemellä 1997.