natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Russia’s armed forces are developing their strike capability, among other things, through the Army’s new ballistic missile systems, and by procuring new fighter-bombers for the air force.
Iskuvoimaansa Venäjän asevoimat kehittää esimerkiksi uusilla maavoimien ohjusjärjestelmillä sekä hankkimalla uusia hävittäjäpommittajia ilmavoimilleen.
The significance of the Arctic region is not only economically important to Russia. It also has wider security policy significance.
Arktisen alueen merkitys Venäjän kannalta korostuu paitsi taloudellisesti myös turvallisuuspoliittisesti.
The opening of the Northeast Passage increases Russia’s territorial surveillance tasks and responsibilities over maritime safety.
Koillisväylän avautuminen lisää Venäjän puolustuspoliittisia valvontatehtäviä ja vastuuta meriturvallisuudesta.
The increasing strategic significance of the region will also reflect on Russia’s military policy decisions.
Alueen strategisen merkityksen kasvu heijastuu Venäjän sotilaspoliittisiin ratkaisuihin.
Russia considers the Arctic region to be its sphere of interest.
Venäjä pitää arktista aluetta intressipiirinään.
According to Russia, only Arctic Ocean rim states have a legitimate right to participate in decision-making related to the region.
Venäjän mukaan ainoastaan arktisen alueen valtioilla on legitiimi oikeus osallistua aluetta koskevaan päätöksentekoon.
Its central goal is to keep control of the use of raw materials in the hands of the states of the region.
Keskeinen tavoite on pitää raaka-aineresurssien käyttö alueiden valtioiden hallussa.
Then again, Russia needs to cooperate with foreign businesses in bringing its raw material reserves online.
Toisaalta Venäjä tarvitsee raaka-ainevarantojen hyödyntämisessä yhteistyötä ulkomaisten yritysten kanssa.
Conclusion
Johtopäätökset
Russia’s foreign policy, its societal development and the transformation of its armed forces impact Finland’s neighbourhood.
Venäjän ulkopoliittinen linja, maan yhteiskunnallinen kehitys ja asevoimissa tapahtuvat muutokset vaikuttavat Suomen lähiympäristöön.
Positive developments in NATO-Russia relations promote stability in the region.
Venäjän ja Naton suhteiden kehittyminen edistää alueen vakautta.
Security policy
Turvallisuuspoliittinen toimintalinja
4.1.\tab Central premises and key policies
4.1.\tab Lähtökohdat ja avainlinjaukset
The foreign, security and defence policy of Finland safeguards the independence, territorial integrity and common values of society. Maintaining the security and prosperity of the nation and the undisturbed functioning of society are at the core of these policies.
Suomen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tärkeimmät tehtävät ovat itsenäisyyden, alueellisen koskemattomuuden ja perusarvojen turvaaminen, väestön turvallisuuden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä yhteiskunnan toimivuuden ylläpitäminen.
Based on a concept of comprehensive security that is influenced by changing factors, the use of multiple instruments in the implementation of these policies is called for.
Lähtökohtana on laaja-alainen käsitys turvallisuudesta, johon vaikuttavat tekijät ovat jatkuvassa muutoksessa ja joka edellyttää monipuolisen keinovalikoiman käyttämistä.
Finland’s security policy actively furthers security as well as anticipates and responds to  security threats.
Suomen turvallisuuspolitiikka on sekä turvallisuuden aktiivista rakentamista että turvallisuusuhkien ennakointia ja torjumista.
Finland must analyse the global security environment, anticipate the developments therein and ensure that the selected security policy guidelines promote international collaboration and cooperative security in the most optimal way as well as promote Finland’s international status, values, interests and security.
Suomen tulee arvioida kansainvälistä toimintaympäristöä, ennakoida siinä tapahtuvaa kehitystä sekä varmistaa, että turvallisuuspoliittinen toimintalinja parhaalla mahdollisella tavalla edistää kansainvälistä yhteistyötä, yhteistyövaraista turvallisuutta sekä Suomen kansainvälistä asemaa, arvoja, etuja ja turvallisuutta.
It is important to strengthen the EU’s cohesion and capacity.
EU:n yhtenäisyyden ja toimintakyvyn vahvistaminen on tärkeää.
From the standpoint of Finland’s interests it is vital to strengthen the Union’s common values, societal well-being, economic competitiveness, international appeal and global influence.
Suomen etujen kannalta on keskeistä, että unionin yhteiset arvot, yhteiskunnallinen hyvinvointi, taloudellinen kilpailukyky sekä kansainvälinen vetovoima ja globaali vaikutusvalta vahvistuvat.
An internationally robust, united and capable Union also serves Finland’s interests.
Kansainvälisesti vahva, yhtenäinen ja toimintakykyinen unioni on myös Suomen etu.
Membership of the EU is a fundamental security policy choice for Finland.
EU-jäsenyys on Suomelle perustavaa laatua oleva turvallisuuspoliittinen valinta.
The Union’s wide-ranging activities increase European integration between Member States and have a positive impact on their international and security policy roles. They also promote the well-being and security of citizens and sustain the viability of society.
Unionin laaja-alainen toiminta syventää eurooppalaista integraatiota, vaikuttaa myönteisesti jäsenvaltioiden kansainväliseen ja turvallisuuspoliittiseen asemaan sekä edistää kansalaisten hyvinvointia ja turvallisuutta sekä ylläpitää yhteiskuntien toimivuutta.
Finland, being an active and involved Member State, is committed to the political union, whose Member States share a sense of unity and the will to collaborate on wide-ranging issues.
Unionin aktiivisena ja aloitteellisena jäsenmaana Suomi on sitoutunut poliittiseen liittoon, jonka jäsenvaltioita yhdistää yhteenkuuluvuus ja tahto toimia yhdessä laaja-alaisissa kysymyksissä.
The importance of the European Union to the security of Finland is profound and multifaceted.
Euroopan unionin merkitys Suomen turvallisuudelle on syvä ja monitahoinen.
It widely impacts Finland’s security environment at global and European levels as well as in Finland’s environs.
Se vaikuttaa laaja-alaisesti Suomen turvallisuusympäristöön globaalisti, Euroopassa ja Suomen lähialueilla.
The Union is a key actor in issues related to the functioning of society, internal security and in tackling border management challenges.
Unioni on keskeinen toimija yhteiskunnan toimivuuteen ja sisäiseen turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä ja rajat ylittäviin turvallisuushaasteisiin vastaamisessa.
Finland’s security is built on good bilateral relations, active influencing in the European Union as well as wide-ranging cooperation with other states and international actors.
Suomen turvallisuus rakentuu hyviin kahdenvälisiin suhteisiin, vahvaan vaikuttamiseen Euroopan unionissa sekä laaja-alaiseen yhteistyöhön muiden valtioiden ja kansainvälisten toimijoiden kanssa.
Finland aims to consolidate international stability, security, peace and justice as well as sustainable development, and to advance the rule of law, democracy and human rights.
Suomen tavoitteena on kansainvälisen vakauden, turvallisuuden, rauhan, oikeudenmukaisuuden ja kestävän kehityksen vahvistaminen sekä oikeusvaltion, demokratian ja ihmisoikeuksien edistäminen.
Finland participates in international burden-sharing, in the development of global governance and takes an active part in efforts to find solutions to international problems.
Suomi osallistuu kansainvälisen vastuunkantamiseen, globaalihallinnan kehittämiseen ja kansainvälisten ongelmien ratkaisemiseen.
Finland aims to strengthen the role of the UN.
Suomi pyrkii YK:n roolin vahvistamiseen.
Security policy will take into account the importance of cross-border threats as well as international cooperation in combating them.
Turvallisuuspolitiikassa huomioidaan rajat ylittävien uhkien merkitys ja osallistuminen kansainväliseen yhteistyöhön niiden ehkäisemiseksi ja torjumiseksi.
In addition, the significance of the internal state of societies is highlighted as part of comprehensive security.
Myös yhteiskuntien sisäisen tilan merkitys osana laajaa turvallisuutta korostuu.
Security can also be bolstered by promoting societal well-being and by preventing tension, social exclusion and segregation.
Turvallisuutta vahvistetaan myös edistämällä yhteiskunnallista hyvinvointia sekä ehkäisemällä jännitteitä, syrjäytymistä ja eriytymistä.
While the probability of armed aggression against Finland is low and, specifically, of one aiming to seize territory, it cannot be categorically excluded.
Suomeen kohdistettavan sotilaallisen voimankäytön ja erityisesti Suomeen aluevaltaustarkoituksessa tarkoitetun hyökkäyksen todennäköisyys on vähäinen, mutta sitä ei voida kokonaan sulkea pois.
A security threat extending to Finland can emerge within the context of a wider regional or European conflict.
Suomeen ulottuva turvallisuuspoliittinen uhka voi syntyä osana laajempaa alueellista tai yleiseurooppalaista kriisiä.
Finland will continue to see to its own defence capability.
Suomi huolehtii jatkossakin omasta puolustuksestaan.
The defence solution is built on a territorial defence system covering the entire area of the country.
Puolustusratkaisu perustuu koko maan kattavaan alueelliseen puolustusjärjestelmään.
General conscription will remain one of its cornerstones.
Yleinen asevelvollisuus säilyy yhtenä puolustuksen perusratkaisuna.
The goal is to prevent security threats and to prepare for them in accordance with the principle of comprehensive security.
Turvallisuusuhkia pyritään ehkäisemään ennakolta ja niihin varaudutaan kokonaisturvallisuuden periaatteiden mukaisesti.
The options provided by multinational cooperation will be utilised in maintaining and developing the defence capability.
Puolustuskyvyn ylläpidossa ja kehittämisessä hyödynnetään kansainvälisen yhteistyön mahdollisuudet.
The Province of Åland Islands has a recognised status under international law.
Ahvenanmaalla on vakiintunut kansainvälisoikeudellinen asema.
Upholding the special status of the province does not prevent Finland from intensifying defence cooperation within the European Union and in international organisations.
Maakunnan erityisaseman turvaaminen ei estä Suomen sotilaallisen yhteistyön tiivistämistä Euroopan unionissa ja kansainvälisissä järjestöissä.
Finland advances and strengthens its bilateral relations with other countries.
Suomi edistää ja vahvistaa kahdenvälisiä suhteitaan muihin maihin.
Along with the traditionally significant relations with the Nordic countries, other Member States of the European Union, the United States and Russia, Finland intensifies its relationships with the emerging countries.
Perinteisesti keskeisten Pohjoismaiden, muiden Euroopan unionin jäsenmaiden, Yhdysvaltojen ja Venäjän ohella syvennetään suhteita maailmanpolitiikan ja maailmantalouden nouseviin valtoihin.
The aim is to develop the European Union so as to improve its external role, security and competitiveness.
Euroopan unionia pyritään kehittämään sen ulkoisen roolin, turvallisuuden ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi.
The goal is to strengthen the structures and activities which advance the EU’s global role as a value-based actor that coherently taps into a wide range of instruments.
Tavoitteena on vahvistaa rakenteita ja toimintaa, jotka edistävät EU:n globaalia roolia arvopohjaisena ja laajaa keinovalikoimaa johdonmukaisesti käyttävänä toimijana.
Finland strives for the extensive development of the EU’s external relations by emphasising strategic partnerships with key global actors and the importance of the European neighbourhood to Europe’s prosperity and security.
Suomi vaikuttaa siihen, että EU:n ulkosuhteita kehitetään laajasti painottaen strategisia kumppanuuksia maailmanpolitiikan keskeisten toimijoiden kanssa sekä EU:n naapuruston merkitystä eurooppalaiselle hyvinvoinnille ja turvallisuudelle.
In accordance with the options provided by the Lisbon Treaty, Finland increasingly promotes both a more effective common foreign and security policy (CFSP) and a common security and defence policy (CSDP).
Suomi toimii nykyistä tehokkaamman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämiseksi Lissabonin sopimuksen tarjoamien mahdollisuuksien mukaisesti.
Finland is not a member of a military alliance, but cooperates with the North Atlantic Treaty Organisation and maintains the option of applying for NATO membership.
Suomi on sotilasliittoon kuulumaton maa, joka harjoittaa yhteistyötä Pohjois-Atlantin liiton kanssa sekä ylläpitää mahdollisuutta hakea Nato-jäsenyyttä.
Finland is not preparing to apply for NATO membership during the present Government’s term of office.
Suomi ei nykyisen hallituksen aikana valmistele Nato-jäsenyyden hakemista.
Finland will evaluate its possible NATO membership on the grounds of its own national security and defence policy interests.
Suomi arvioi mahdollista Nato-jäsenyyttä omien kansallisten turvallisuus- ja puolustuspoliittisten intressiensä pohjalta.
Finland promotes cooperation between the European Union and NATO, recognising NATO’s importance as the key forum of European security policy.
Suomi toimii Euroopan unionin ja Naton yhteistyön kehittämiseksi ja ottaa huomioon Naton merkityksen eurooppalaisen turvallisuuspolitiikan keskeisenä foorumina.
Defence development will see to it that no practical impediments are created for possible military alignment.
Puolustusvoimien kehittämisessä otetaan huomioon, ettei mahdolliselle sotilaalliselle liittoutumiselle muodostu käytännön esteitä
Nordic foreign, security and defence policy cooperation will be intensified.
Pohjoismaista ulko-, turvallisuus- ja puolustuspoliittista yhteistyötä tiivistetään.
Deepening collaboration facilitates the maintenance and development of military capabilities.
Yhteistyön syventäminen palvelee sotilaallisten suorituskykyjen ylläpitoa ja kehittämistä.
Furthermore, this cooperation improves interoperability, which facilitates more effective cooperation in training and exercises, surveillance missions, procurement projects and crisis management operations.
Lisäksi se kehittää yhteensopivuutta, joka mahdollistaa tehokkaamman yhteistoiminnan koulutuksessa, harjoituksissa, valvontatehtävissä, puolustusmateriaalihankinnoissa ja kriisinhallintaoperaatioissa.
The UN, being a universal global organisation, has a central role in strengthening multilateral cooperation – which is Finland’s goal as well – and in creating an international order based on international law.
Universaalina maailmanjärjestönä YK:lla on keskeinen rooli Suomen tavoitteleman monenkeskisen yhteistyön ja kansainväliseen oikeuteen pohjautuvan kansainvälisen järjestyksen vahvistamisessa.
Finland supports conflict prevention, crisis management, mediation and peacebuilding within the multilateral system, the EU,international organisations, and bilaterally.
Suomi tukee konfliktien ennalta ehkäisyä, kriisinhallintaa, rauhanvälitystä ja rauhanrakentamista monenvälisessä järjestelmässä, EU:ssa, kansainvälisissä järjestöissä sekä kahdenvälisesti.
4.2.\tab Finland as a Member State of the EU, and cooperation with NATO
4.2.\tab Suomi EU-jäsenenä sekä yhteistyö Naton kanssa
Supporting the European Union’s role in strengthening security
Euroopan unionin turvallisuutta vahvistavan roolin tukeminen
A credible, effective and comprehensive EU common foreign and security policy serves Finland’s interests.
Uskottava, vaikuttava ja laaja-alainen EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikka on Suomen etu.
From the Finnish viewpoint the EU should strengthen the strategic approach of the CFSP and, if possible, outline a new foreign and security policy strategy which draws the necessary conclusions from the changing operating environment.
Suomen näkemyksen mukaan EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa tulisi vahvistaa strategista lähestymistapaa ja mahdollisuuksien mukaan laatia uusi, kokonaisvaltainen ulko- ja turvallisuuspoliittinen strategia, jossa tehdään tarvittavat johtopäätökset toimintaympäristön muutoksesta.
A common vision of the EU for the key priorities and their order, as well as the consistent use of resources and instruments will also intensify the impact of the Union’s external policy in its entirety.
Unionin yhteinen näkemys avaintavoitteista, sen pohjalta määritelty tärkeysjärjestys sekä voimavarojen ja välineiden johdonmukainen käyttö lisäävät myös unionin ulkosuhdepolitiikan vaikuttavuutta kokonaisuudessaan.
Finland is committed to the development of the common security and defence policy.
Suomi on sitoutunut EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämiseen.
The possibilities for collaboration between like-minded countries must be utilised in achieving this goal.
Tässä tavoitteessa pyritään myös hyödyntämään samanmielisten maiden kanssa tehtävän yhteistyön mahdollisuudet.
It is important for Finland that the EU comprehensively develop its crisis management activities.
EU:n kriisinhallinnan kokonaisvaltainen kehittäminen on Suomelle tärkeää.
The long-term goal involves the creation of the EU’s permanent planning and conduct  capability for the purpose of improving the effectiveness of crisis management.
Pitkän linjan tavoitteena on EU:n pysyvän ja kokonaisvaltaisen suunnittelu- ja johtokyvyn luominen kriisinhallinnan tehostamiseksi.
Any new political division regarding the development of the CSDP within the EU must be avoided.
EU:n uusien sisäisten jakolinjojen syntyä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämisessä tulee välttää.
All Member States should participate in its development.
Kehittämisessä tulee edetä kaikkien jäsenmaiden kokoonpanossa.
If, however, this is not feasible Finland is prepared to support work in smaller groups.
Mikäli jäsenmaiden yhtenäinen eteneminen ei ole mahdollista, Suomi voi tukea toimintaa pienemmissä kokoonpanoissa.
Permanent structural cooperation provides an option for developing military capabilities within smaller groups.
Pysyvä rakenteellinen yhteistyö tarjoaa mahdollisuuden sotilaallisten suorituskykyjen kehittämiseen pienemmissä ryhmissä.
The European Union’s area of freedom, security and justice should be further enhanced.
Euroopan unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta tulisi kehittää edelleen.
This applies to the area in which internal and external security questions are intertwined.
On kyse alueesta, jossa sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden kysymykset ovat sidoksissa toisiinsa.
Furthermore, the Union itself, too, should develop the means of consolidating the fundamental rights and the rule of law in its Member States.
Myös unionin sisällä tulisi kehittää keinoja, joilla varmistetaan, että perusoikeudet sekä oikeusvaltioperiaate toteutuvat jäsenvaltioissa.
Finland actively promotes further EU enlargement.
Suomi toimii aktiivisesti EU:n laajentumisen jatkumiseksi.
The accession process of Turkey and its intensifying partnership with the EU, especially as Turkey’s regional and global role is continuously growing, also strengthen Europe’s security environment.
Turkin jäsenyysprosessin eteneminen ja EU-lähentyminen vahvistavat, erityisesti maan alueellisen ja globaalin roolin jatkuvasti kasvaessa, myös Euroopan turvallisuusympäristöä.
Finland promotes the European Neighbourhood Policy and the Eastern Partnership in order to support reforms in its eastern and southern neighbourhood, and to stabilise the countries therein.
Suomi edistää EU:n naapuruuspolitiikkaa ja itäistä kumppanuutta itäisen ja eteläisen naapuruston uudistusten tukemiseksi ja maiden vakauttamiseksi.
NATO’s intensifying cooperation with the EU, the UN, the OSCE and other international and regional organisations is a positive development from the Finnish viewpoint.
Naton yhteistyön kehittyminen EU:n, YK:n, Etyjin sekä muiden kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa on Suomen kannalta myönteistä.
NATO continues to be the key European security policy actor.
Nato on edelleen eurooppalaisen turvallisuuspolitiikan keskeisin toimija.
The role of NATO and the commitment of the United States to Europe are vital aspects in maintaining the security of the continent.
Naton rooli ja Yhdysvaltojen sitoutuminen Eurooppaan ovat keskeisiä maanosan turvallisuuden ylläpitämisessä.
Wide-ranging cooperation with NATO will continue.
Laaja-alaista yhteistyötä Naton kanssa kehitetään.
In addition to the defence sector, several administrative branches cooperate with NATO in fields such as civil emergency planning and contingency planning.
Puolustussektorin lisäksi yhteistyötä tehdään useilla valtionhallinnon sektoreilla kuten siviili- ja pelastuspalvelutoiminnassa sekä varautumiseen liittyvässä suunnittelussa.
Finland actively participates in the development of NATO’s partnership policy.
Suomi osallistuu aktiivisesti Naton kumppanuuspolitiikan kehittämiseen.
Finland supports the development of cooperation within the framework of flexible, thematic structures.
Suomi kannattaa yhteistyön kehittämistä joustavissa kokoonpanoissa, jotka määräytyvät aihekohtaisesti.
Crisis management and capabilities cooperation are the crux of Finland’s partnership cooperation.
Kriisinhallinta ja suorituskyky-yhteistyö ovat Suomen Nato-kumppanuuden ytimessä.
Finland, at its own discretion, continues to participate in NATO-led crisis management operations.
Suomi osallistuu jatkossakin harkintansa mukaan Nato-johtoisiin kriisinhallintaoperaatioihin.
Finland considers it important that operational partners be allowed to participate in the planning and preparation phases of new operations.
Suomi pitää tärkeänä, että aktiivisesti kriisinhallintayhteistyöhön osallistuneet edistyneet kumppanit pääsisivät mukaan uusien operaatioiden suunnitteluun ja valmisteluun.
Finland continues to comprehensively tap into the instruments provided by NATO in developing the capabilities of the Finnish Defence Forces.
Suomi käyttää jatkossakin Naton tarjoamia työkaluja kattavasti puolustusvoimien suorituskykyjen kehittämiseen.
By participating in NATO’s Planning and Review Process (PARP) and the Operational Capabilities Concept (OCC), and by developing its capacity to participate in the activities supplementing the NATO Response Force (NRF), Finland develops interoperability and improves its capacity to participate in international crisis management, irrespective of whether the operation is led by NATO, the EU or the UN.
Naton suunnittelu- ja arviointiprosessin ja operatiivisen voimavarakonseptin avulla sekä osallistumalla Naton nopean toiminnan joukkoja (NRF) täydentävään toimintaan Suomi kehittää yhteistoimintakykyään ja parantaa mahdollisuuksiaan osallistua sotilaalliseen kriisinhallintaan – riippumatta siitä, onko kyseessä Naton, EU:n vai YK:n johdolla toteutettava operaatio.
The development of military interoperability also improves Finland’s technical preparedness to receive international assistance in a crisis.
Sotilaallisen yhteistoimintakyvyn kehittäminen myös parantaa teknisiä valmiuksia ottaa kansainvälistä apua vastaan kriisitilanteessa.
4.3.\tab Other key actors
4.3.\tab  Muut keskeiset toimijat
Finland engages in extensive bilateral cooperation with the United States and values the continued commitment of the United States in multilateral cooperation.
Suomi harjoittaa laaja-alaista kahdenvälistä yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa ja pitää tärkeänä Yhdysvaltojen sitoutumista monenkeskiseen yhteistyöhön jatkossakin.
Finland also aims to advance the cooperation between the EU and the USA so that the partnership improves the global security environment and advances the solution of international problems.
Suomi toimii myös EU:n ja Yhdysvaltojen välisen yhteistyön tiivistämiseksi siten, että kumppanuudella vaikutetaan globaalin toimintaympäristön kehitykseen ja edistetään kansainvälisten ongelmien ratkaisemista.
It is important for Finland that Europe remain an interesting cooperation area for the USA, and that the United States support security, stability and well-being in the region.
Suomelle on tärkeää, että Eurooppa säilyy Yhdysvaltojen kannalta kiinnostavana yhteistyöalueena, ja Yhdysvallat tukee omalla toiminnallaan alueen turvallisuutta, vakautta ja hyvinvointia.
It is Finland’s goal that Russia strongly commit to international cooperation and multilateral treaty regimes and global burden-sharing.
Suomen tavoitteena on Venäjän vahva sitoutuminen kansainväliseen yhteistyöhön ja monenkeskisiin sopimusjärjestelyihin sekä globaaliin vastuunkantoon.