natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Since the financial crisis, the increase in tourism from St Petersburg and Finland’s neighbouring areas to Finland has broken all records, and in 2011, 10.6 million travellers crossed the border between the two countries.
Pietarin ja Suomen lähialueiden matkailu Suomeen on kääntynyt talouskriisin jälkeen
The EU and Russia set visa free travel as their joint long-term objective in 2003.
EU ja Venäjä asettivat vuonna 2003 viisumivapauden yhteiseksi pitkän tähtäimen tavoitteeksi.
In 2011, the parties agreed on common steps, i.e. the conditions of visa free travel that must be met before a decision can be made on starting negotiations on a visa free regime.
Vuonna 2011 osapuolet sopivat yhteisistä viisumiaskelmerkeistä eli viisumivapaudelle asetettavista ehdoista, jotka tulee panna toimeen, ennen kuin voidaan tehdä päätös viisumivapausneuvottelujen aloittamisesta.
The Border Guard estimates that the number of people crossing the border will double, or reach approximately 20 million, even without the exemption from visa requirements.
Rajavartiolaitoksen arvioiden mukaan rajanylittäjien määrän kaksinkertaistuu eli noin 20 miljoonaan rajanylittäjään jo ilman viisumivapauttakin.
Visa free travel from Russia, if realised, would raise these numbers even further.
Venäjän mahdollinen
Needs for developing border crossings for road traffic mainly apply to the four southernmost international border crossings (Vaalimaa, Nuijamaa, Imatra and Niirala), through which 90 percent of the passenger and goods traffic cross the eastern border.
Maantieliikenteen rajanylityspaikkojen kehittämistarpeet liittyvät lähinnä neljään eteläisimpään kansainväliseen rajanylityspaikkaan (Vaalimaa, Nuijamaa, Imatra ja Niirala), joiden kautta kulkee yli 90 prosenttia itärajan henkilö- ja tavaraliikenteestä.
The current estimate is that the increase in passenger traffic at the busiest border crossings will in the future be 8–10 per cent annually.
Tämän hetken arvio on, että henkilöliikenteen kasvun arvioidaan vilkkaimmilla rajanylityspaikoilla olevan jatkossa 8–10 prosenttia vuositasolla.
It is estimated that cross-border goods traffic will also increase in the future.
Rajan ylittävän tavaraliikenteen arvioidaan kasvavan jatkossakin.
As far as goods transport is concerned, it is expected that the peak levels of 2008 will be reached in the next few years.
Tavaraliikenteen osalta vuoden 2008 huipputaso on arvioitu saavutettavan lähivuosina.
Cross-border traffic and traffic corridors to the border between Finland and Russia need to be developed, and future needs should also be taken into account in the resources available to the authorities concerned.
Suomen ja Venäjän välistä rajaliikennettä ja rajaväyliä on kehitettävä sekä huomioitava tulevat tarpeet myös viranomaisresursseissa.
The Finnish road network and connections from the border to major growth centres and to international airports should be improved.
Suomen tieverkostoa ja yhteyksiä rajalta suuriin kasvukeskuksiin ja kansainvälisille lentokentille on parannettava.
The roads leading to border crossings must be repaired to match the traffic volumes and meet the requirements of international traffic.
Rajanylityspaikoille johtavat tiet on kunnostettava vastaamaan liikennemääriä ja kansainvälisen liikenteen vaatimuksia.
The equipment at border crossings should be improved; after passenger and goods traffic flows at Vaalimaa border crossing have been separated, specials priorities will include extending the road border crossing station at Imatra and the new border crossing station opened at Nuijamaa in 2006.
Rajanylityspaikkojen varustelua on parannettava; painopisteitä ovat Vaalimaan rajanylityspaikan henkilö- ja tavaraliikenteen eriyttämisen jälkeen erityisesti Imatran maantieraja-aseman laajentaminen sekä Nuijamaan vuonna 2006 avatun uuden raja-aseman laajentaminen.
A new agreement on connecting railway traffic between Finland and Russia, applying to direct international rail traffic between the two countries, is being negotiated, with the negotiations due for completion in 2013–2014. Under the new agreement, all border crossing points for rail traffic will be opened for all types of goods transport.
Suomen ja Venäjän välisestä suorasta kansainvälisestä rautatieliikenteestä neuvotellaan uusi yhdysliikennesopimus Venäjän kanssa, ja sopimus valmistuu vuosina 2013–2014. Uudessa sopimuksessa kaikki rautatierajanylityspaikat avataan kaikelle tavaraliikenteelle.
The border control authorities have not yet made a final decision on international rail transport of goods across the border at Imatrankoski.
Imatrankosken rautatietavaraliikenteen kansainvälistämisestä ei ole rajaviranomaisten puolelta tehty vielä lopullista päätöstä.
The Finnish authorities (Customs/Border Guard) have announced that they are ready to authorise international rail traffic across the border.
Suomen puolen viranomaiset (Tulli/Rajavartiolaitos) ovat ilmoittaneet valmiutensa rajanylityspaikan kansainvälistämiseen.
On the Russian side, arrangements, equipment and devices will be needed at the border crossing before the Russian border control authorities can authorise its opening to international traffic.
Venäjän puolella vaaditaan rajanylityspaikan järjestelyjä, varusteita ja laitteita ennen kuin Venäjän rajaviranomaiset voivat antaa luvan kansainvälistämiselle.
Directing foreign trade transport through the Imatrankoski border-crossing station will require investments in the rail network from Luumäki to Imatra on the Finnish side.
Ulkomaankaupan kuljetusten suuntaaminen Imatrankosken rajaylityspaikan kautta edellyttää Suomen puolella investointeja rataverkkoon Luumäeltä Imatralle.
A capacity increase will be absolutely necessary in order to capitalise on the growth in Russia.
Kapasiteetin lisääminen on välttämätöntä, jotta Venäjän kasvu kyetään hyödyntämään.
International rail passenger traffic has been increasing rapidly along with fast rail connections and a better service level.
Kansainvälinen rautateiden henkilöliikenne on kasvanut nopean junayhteyden ja parantuneen palvelutason myötä.
As goods transport may be transferred to the Imatrankoski route, the needs of passenger services from Luumäki to Vainikkala should also be examined.
Tavaraliikenteen mahdollisesti siirtyessä Imatrankosken reitille tulee myös henkilöliikenteen tarpeet tarkastella Luumäeltä Vainikkalaan.
Increasing capacity on the rail section via Vainikkala will enable an increase in popular high-speed rail traffic.
Kapasiteetin nostaminen Vainikkalan kautta kulkevalla rataosuudella mahdollistaa suositun nopeajunaliikenteen lisäämisen.
A protocol amending the air services agreement between Finland and Russia was signed in Moscow in September 2011. This protocol aims to remove competition restrictions in air services between Finland and Russia and to bring cooperation between airlines to a level that meets the requirements of practices generally applied in international air traffic.
Suomen ja Venäjän välisen lentoliikennesopimuksen muuttamista koskeva pöytäkirja allekirjoitettiin Moskovassa syyskuussa 2011. Pöytäkirjalla pyritään poistamaan Suomen ja Venäjän välisen lentoliikenteen kilpailun rajoitteita sekä saattaa lentoyhtiöiden välinen yhteistyö vastaamaan yleisesti kansainvälisessä lentoliikenteessä sovellettavia käytäntöjä.
A government proposal on the enforcement of the protocol will be submitted to Parliament in March 2012. When the protocol enters into force, it may at best increase competition between airlines and thus result in a wider offer of air connections and lower flight prices, also due to the normalisation of charges paid by airlines.
Hallituksen esitys pöytäkirjan voimaansaattamiseksi annetaan eduskunnalle maaliskuussa 2012. Pöytäkirjan voimaantulo voi parhaimmillaan lisätä lentoyhtiöiden välistä kilpailua ja sitä myötä monipuolistaa lentoyhteyksiä sekä alentaa lentolippujen hintoja myös lentoyhtiöiden suorittamien maksujen normalisoitumisen seurauksena.
The increase in traffic to and from Russia will be taken into consideration, and steps will be taken to ensure the adequate capacity and efficiency of customs and border-crossing station arrangements and traffic corridors to the border-crossing stations.
Huomioidaan Venäjältä ja Venäjälle kulkevan liikenteen kasvu ja varmistetaan rajaylityspaikkojen tulli- ja rajajärjestelyjen ja raja-asemille johtavien liikenneväylien kapasiteetti ja toimivuus.
Preparations will be made for opening the border-crossing station at Imatrankoski to international goods transport by rail, and the required investments will be made.
Varaudutaan Imatrankosken raja-aseman avaamiseen rautateiden kansainväliselle tavaraliikenteelle ja toteutetaan tarvittavat investoinnit.
Efforts will be made to ensure effective lobbying by Finland in the EU in issues relating to Russia.
Huolehditaan Suomen EU-edunvalvonnasta suhteessa Venäjään.
Cooperation between the Finnish and Russian authorities will be developed on both sides of the border and at all possible levels.
Suomen ja Venäjän välistä viranomaisyhteistyötä kehitetään molemmin puolin rajaa ja kaikilla mahdollisilla tasoilla.
Trans-European networks
Euroopan laajuiset liikenneverkot
Trans-European networks play a major role in ensuring sustainable traffic and competitiveness in Europe and the well-being of European people, while also guaranteeing the mobility of goods and passengers.
Euroopan laajuisilla liikenneverkoilla on tärkeä rooli turvata Euroopan kestävä liikenne, kilpailukyky ja sen kansalaisten hyvinvointi, sekä taata tavaroiden ja matkustajien liikkuvuus.
In October 2001, the European Commission gave its proposal on reviewing the policies on Trans-European transport networks (TEN-T) and for the new TEN-T transport network.
Euroopan komissio antoi lokakuussa 2011 ehdotuksensa
The most significant reform in the Commission’s proposal was a dual-layer approach to the TEN-T network.
Komission antaman ehdotuksen merkittävin uudistus on TEN-T-verkon kaksitasoisuus.
The new TEN-T network will consist of a comprehensive network and a core network.
Uusi TEN-T-verkko tulee muodostumaan kattavasta verkosta ja ydinverkosta.
The core network will comprise the strategically most important parts of the transport network and form the backbone of the European transport network.
Ydinverkko käsittää liikenneverkon strategisesti merkittävimmät osat ja muodostaa Euroopan liikenteellisen selkärangan.
According to the proposal, the core network should be completed by 2030 and the comprehensive network by 2050.
Ehdotuksen mukaan ydinverkon tulee olla valmis vuoteen 2030 mennessä ja kattavan verkon vuoteen 2050 mennessä.
Following this proposal, the Finnish core network will consist of the earlier priority projects, or the Nordic Triangle, Motorways of the Sea and Rail Baltica.
Ehdotuksen mukaan Suomen ydinverkkoon kuuluvat aiemmat prioriteettihankeet Pohjolan kolmio, Merten moottoritiet ja Rail Baltica.
In the Finnish context, the Nordic Triangle refers to motorway E18 and the rail link from Turku to Vainikkala.
Pohjolan kolmio tarkoittaa Suomessa E18-tietä ja ratayhteyttä Turusta Vainikkalaan.
The Motorways of the Sea are the maritime dimension of the TEN-T network.
Merten moottoritiet on TEN-T-verkon merellinen ulottuvuus.
The Baltic Sea motorway connects the EU Member States on the Baltic Sea to Central and Western Europe.
Itämeren moottoritie yhdistää Itämeren EU-jäsenvaltiot Keski- ja Länsi-Eurooppaan.
Rail Baltica forms a traffic corridor from Helsinki to Tallinn and via the Baltic countries to Warsaw.
Rail Baltica muodostaa liikennekäytävän Helsingistä Tallinnaan ja Baltian maiden kautta Varsovaan.
As a new priority connection, the Bothnian Corridor was added to the Finnish network.
Uutena prioriteettiyhteytenä Suomeen lisättiin Botnian käytävä.
On the Finnish side, the Bothnian Corridor around the Gulf of Bothnia comprises the main railway line from Helsinki to Tornio and Main road 4 Helsinki-Jyväskylä-Kemi.
Pohjanlahden kiertävään Botnian käytävään kuuluu Suomen puolella päärata Helsingistä Tornioon ja valtatie 4 Helsinki–Jyväskylä–Kemi.
For the Member States, the reviewed guidelines mean more stringent technical criteria for transport network implementation.
Jäsenvaltioille uudet suuntaviivat tarkoittavat entistä tiukempia teknisiä vaatimuksia liikenneverkon toteuttamiseksi.
It is intended that the new guidelines will enter into force after 2013.
Tavoitteena on saattaa suuntaviivoja koskevat uudistukset voimaan vuoden 2013 jälkeen.
The first stage of implementing the TEN-T core network will take place in 2014–2020.
TEN-T-ydinverkon ensimmäinen täytäntöönpanovaihe on vuosina 2014–2020.
Finland must be prepared to develop the core network sections to a standard meeting the criteria by the end of 2030.
Suomen tulee varautua kehittämään ydinverkon osat vaatimusten edellyttämään tasoon vuoden 2030 loppuun mennessä.
If the new Connecting Europe Facility proposed by the Commission is adopted and introduced, Finland will be eligible for TEN-T subsidies for the railway and Motorways of the Sea projects of the core network for 2014–2020.
Suomen on mahdollista hakea TEN-T-tukea ydinverkon rautatie- ja merten moottoritie -hankkeille vuosina 2014–2020, mikäli komission ehdottama uusi Verkkojen Eurooppa -rahoitusinstrumentti hyväksytään ja otetaan käyttöön.
However, no subsidies will be available from this facility for road projects, which will have to rely on national funding.
Tiehankkeille ei kuitenkaan olla osoittamassa tukea rahoitusvälineen kautta, vaan se jää kansallisen rahoituksen varaan.
Finland will be prepared to develop its TEN-T core network sections to the required standard by the end of 2030.
Varaudutaan kehittämään TEN-T-ydinverkon osat vaatimusten edellyttämään tasoon vuoden 2030 loppuun mennessä.
Impact assessment
Vaikutusarviointi
Transport policy includes target areas and perspectives derived from a large set of societal objectives, with varying levels of specificity and measurability.
Liikennepolitiikka sisältää laajemmasta yhteiskunnallisesta tavoitteistosta johdettuja tavoitealueita ja näkökulmia, joiden määrittelyn taso ja mitattavuus vaihtelevat.
For the purposes of this report, a frame of reference for assessing impacts and effectiveness was formed by combining features of the transport vision with future challenges described in the report and domestic and international references.
Tämän selonteon vaikutusten ja vaikuttavuuden arviointiin muodostettiin viitekehys yhdistelemällä aineksia selonteossa kuvatuista liikenteen visiosta ja tulevaisuuden haasteista sekä kotimaisista ja kansainvälisistä referensseistä.
Six fundamental target areas were identified:
Tunnistettiin kuusi perimmäistä tavoitealuetta:
(1) service level, (2) economic growth, (3) safety, (4) climate and the environment, (5) equality and (6) public finances. These can be divided into more specific targets and have further linkages with the policy proposals and measures described in the report.
(1) palvelutaso, (2) talouskasvu, (3) turvallisuus, (4) ilmasto ja ympäristö, (5) tasavertaisuus sekä (6) julkinen talous, jotka jakautuvat täsmällisemmiksi keinotavoitteiksi ja kytkeytyvät edelleen selonteon linjauksiin ja toimenpidekokonaisuuksiin.
The impact assessments discussed in the report analyse the consequences of the policy proposals and the way in which the proposals will promote reaching the set objectives from the perspective of impacts.
Selonteon vaikutusten arvioinnissa on analysoitu millaisia vaikutuksia linjauksista seuraa ja kuinka linjaukset vaikutusten näkökulmasta edistävät asetettujen tavoitteiden saavuttamista.
In addition, it was assessed whether the proposals have positive or negative effects that deviate from the direction of the objectives.
Lisäksi on arvioitu sitä, onko linjauksilla tavoitteiden suunnasta poikkeavia myönteisiä tai kielteisiä vaikutuksia.
Figure 4. Frame of reference for assessing transport policy impacts and effectiveness
Kuva 4. Liikennepolitiikan vaikutusten ja vaikuttavuuden arvioinnin viitekehys
Service level.
Palvelutaso.
The report proposes that in the future, citizens’ service level needs and experiences be used to an increasing extent as starting points for planning and decision-making.
Selonteossa linjataan, että kansalaisten palvelutasotarpeet ja -kokemukset otetaan jatkossa entistä vahvemmin suunnittelun ja päätöksenteon lähtökohdaksi.
This policy will affect the content of planning and R&D activities in the transport sector during the government term.
Linjaus vaikuttaa hallituskaudella liikennealan suunnittelun sekä tutkimus- ja kehittämistoiminnan sisältöön.
An attempt will be made to break down the silo mentality existing in various administrative branches, to build up networks of actors and, at least partially, to bring the activities closer to the local level.
Hallinnonalojen välisiä siiloja yritetään murtaa, toimijaverkostoja rakentaa ja toimintoja tuoda ainakin osittain entistä enemmän paikalliselle tasolle.
The realisation of concrete results will, however, take time.
Konkreettisien tulosten realisoituminen vie kuitenkin aikaa.
The main objective of the transport network development programme (Appendix 1) proposed for the government term is to increase transport infrastructure capacity and to improve the punctuality and cost-effectiveness of travel and transport.
Hallituskaudelle esitetyn liikenneverkon kehittämisohjelman (liite 1) pääasiallisena tavoitteena on lisätä väyläkapasiteettia sekä parantaa liikkumisen ja kuljettamisen täsmällisyyttä ja kustannustehokkuutta.
An additional objective will be to improve safety, although the environmental impacts are likely to remain minor.
Lisäksi tavoitellaan turvallisuuden paranemista, mutta ympäristövaikutukset jäänevät pieniksi.
Important service level factors in passenger traffic are the travel time and predictability of journeys as well as the availability of traffic information.
Henkilöliikenteen matkojen tärkeitä palvelutasotekijöitä ovat matka-aika ja sen ennakoitavuus sekä liikenneinformaation saatavuus.
The development programme projects with the most significant impacts on these factors will be those serving the high traffic volumes of the Helsinki Metropolitan Area (Motorway 101 Ring Road I and E18 Ring Road III, the Helsinki–Riihimäki railway line and Helsinki railway yard), which will improve the performance, punctuality and safety of traffic.
Kehittämisohjelman hankkeista merkittävimmät vaikutukset näihin tekijöihin saadaan Helsingin seudun suuria liikennemääriä palvelevilla hankkeilla (Mt 101 Kehä I ja E18 Kehä III, Helsinki–Riihimäki-rataosa ja Helsingin ratapiha), jotka lisäävät liikenteen toimivuutta, täsmällisyyttä ja turvallisuutta.
The railway projects in particular will have positive impacts on travel times and their predictability over an extensive area in Finland, as a significant proportion of travel chains extend to the Helsinki Metropolitan Area, and the performance of rail traffic in this area will have an impact on the efficiency of the system nationally.
Erityisesti ratahankkeilla on positiivisia vaikutuksia matka-aikaan ja sen ennakoitavuuteen laajalla alueella Suomessa, sillä merkittävä osa matkaketjuista ulottuu Helsingin seudulle ja raideliikenteen toimivuus Helsingin seudulla vaikuttaa järjestelmän toimivuuteen koko maassa.
The daily operability on main roads will remain at a good level, and the service level will be developed by both major and minor investments in various parts of the country.
Pääteiden päivittäinen liikennöitävyys säilyy hyvällä tasolla, ja palvelutasoa kehitetään sekä isoin että pienin investoinnein maan eri osissa.
The policy proposal to focus on public transport and promote walking and cycling in urban regions will have an impact on the service level of everyday travel.
Linjaus panostamisesta kaupunkiseutujen joukkoliikenteeseen sekä kävelyn ja pyöräilyn edistämiseen vaikuttaa arjen liikkumisen palvelutasoon.
In the next few years, work to develop public transport will focus on ticket and information systems.
Lähivuosina joukkoliikenteen kehittämisessä keskitytään lippu- ja informaatiojärjestelmiin.
During subsequent government terms, the results of this emphasis will start to be seen in an improvement in the rail traffic service level.
Seuraavien hallituskausien aikana painotus alkaa näkyä raideliikenteen palvelutason kehittymisenä.
In public transport between cities, transport services and their pricing will be diversified and a basic service level will be ensured.
Kaupunkien välisessä joukkoliikenteessä liikennepalvelut ja niiden hinnoittelu monipuolistuvat ja peruspalvelutaso turvataan.
The incidence of disruptions in rail traffic will be reduced or, at least, disruptions will be dealt with more efficiently.
Rautatieliikenteessä häiriöt vähenevät tai ainakin niiden hoitaminen tehostuu.
Introducing a consistent ticket and information system will make the system more manageable as a whole.
Lippu- ja informaatiojärjestelmien yhdenmukaistuminen parantaa järjestelmän hallittavuutta kokonaisuutena.
On the other hand, the opening up of competition will increase the number of actors, which may be an obstacle to the development of consistency.
Toisaalta kilpailun avautuminen lisää toimijoiden määrää, mikä voi vaikeuttaa yhtenäisyyden kehittymistä.
To respond to the needs of motoring traffic, management and information services will be developed.
Autoliikenteen tarpeisiin vastataan liikenteen ohjausta ja informaatiopalveluja kehittämällä.
The policy proposal to give taxes and charges a stronger guiding role in transport policy aims to influence people’s choices of travel alternatives.
Linjaus verojen ja maksujen vahvemmasta liikennepoliittisesta ohjaavuudesta tavoittelee vaikutuksia kansalaisten liikkumisvalintoihin.
Considering the objectives of changes in pricing, it is obvious that the price of motoring will go up and thus increase the transport costs incurred by households.
Hinnoittelumuutosten tavoitteiden valossa on ilmeistä, että autoilun hinta nousee kasvattaen kotitalouksien liikennemenoja.
This will happen regardless of the transport policy proposals as subsidies allocated to road traffic are reduced and taxes increased to balance public finances.
Näin tapahtuu liikennepolitiikan linjauksista riippumatta, kun julkistalouden tasapainotuksen takia vähennetään tieliikenteeseen kohdistuvia tukia ja nostetaan veroja.
The extent and regional targeting of these impacts cannot yet be anticipated.
Vaikutuksen suuruutta ja alueellista kohdentumista ei voi vielä ennakoida.
Economic growth.
Talouskasvu.
Improving the service level of main corridors will have an impact above all on the productivity of transport intensive enterprises by improving the quality of one factor of production (infrastructure).
Pääväylien palvelutason parantaminen vaikuttaa etenkin kuljetusvaltaisen yritystoiminnan tuottavuuteen parantamalla yhden tuotannontekijän (infrastruktuuri) laatua.
Less funding will be available for maintaining lower-volume roads and minor investments, and in this area, the service level may deteriorate in places.
Alempiasteisen tiestön ylläpitoon ja pieniin investointeihin jää vähemmän rahoitusta ja siellä palvelutaso voi paikoin heiketä.
Service level improvements targeting export transport are the most important for economic growth.
Talouskasvun kannalta merkityksellisimpiä ovat vientikuljetuksiin kohdistuvat palvelutason parannukset.
A strategy that aims at preserving the service level of icebreaking and the procurement of icebreakers will be crucial for export transport.
Jäänmurron palvelutason säilyttämiseen tähtäävä strategia ja murtajahankinta ovat vientikuljetuksille tärkeitä.
The transport network development programme aims to improve the service levels of foreign trade transport chains and domestic long-haul transport on key transport routes.
Liikenneverkon kehittämisohjelmalla tavoitellaan ulkomaankaupan kuljetusketjujen sekä pitkien kotimaan runkokuljetusten palvelutason parantumista tärkeillä kuljetusreiteillä.
A good service level of the main corridors will support economic growth and the competitiveness of regions.
Hyvä palvelutaso pääväylillä tukee talouskasvua ja alueiden kilpailukykyä.