natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Companies in developed countries have dispersed their production and value networks into increasingly small units around the world, while outsourcing some of their operations.
Kehittyneiden maiden yritykset ovat hajauttaneet tuotantoja arvoketjujaan yhä pienempiin osiin eri puolille maailmaa ja ulkoistaneet osan toiminnoistaan.
This change has been facilitated by digital technology.
Muutoksen on tehnyt mahdolliseksi digitaaliteknologia.
Digital technology and globalisation are transforming the economy and society to a similar – or even greater extent – than technological development based on steam or electricity once did.
Digitaaliteknologia ja globalisaatio ovat mullistamassa taloutta ja yhteiskuntaa samalla tavoin – tai jopa enemmän – kuin höyryyn tai sähköön perustunut teknologinen kehitys aikoinaan.
The boundary lines of specialisation and the global share of work are changing significantly, but in subtle ways.
Erikoistumisen ja kansainvälisen työnjaon rajalinjat muuttuvat merkittävästi, mutta hienojakoisella tasolla.
Share of work is being defined in accordance with operations and tasks, rather than regions and industries.
Alueiden ja toimialojen sijaan työnjako määrittyy siis toimintojen ja työtehtävien mukaan.
Finland and the developed nations have been among the winners in the new global share of work.
Suomi ja kehittyneet maat ovat kuuluneet voittajiin uudessa globaalissa työnjaossa.
Tasks that require a high level of education, and services at the beginning and end of the value chains, are centralised here.
Meille keskittyvät korkeaa koulutusta vaativat tehtävät, palvelut arvoketjun alkuja loppupäissä.
Even lower-level service duties have proliferated.
Toisaalta myös matalamman tason palvelutehtävät ovat lisääntyneet.
On the other hand, the mid-level is being squeezed, often being replaced by ICT.
Keskitaso jää sen sijaan puristuksiin, ja se korvataan usein ICT:llä.
This is already partly visible in pay trends and income differences.
Tämä näkyy osittain jo palkkakehityksessä ja tuloeroissa.
The income of those in demanding expert and executive positions has increased most in relative terms, albeit following a moderate trend in Finland.
Vaativissa asiantuntija- ja johtotehtävissä olevien tulot ovat nousseet suhteellisesti eniten, tosin Suomessa kehitys on ollut vielä maltillista.
Fast increasing interdependence
Keskinäinen riippuvuus kasvaa voimakkaasti
The digital revolution and opening up of economies have increased countries’ mutual dependence.
Digitaalikumous ja talouksien avautuminen ovat lisänneet maiden riippuvuutta toisistaan.
Economic fluctuations – and crises – rapidly transfer from one country to another.
Talouden vaihtelut – myös kriisit – välittyvät nopeasti maasta toiseen.
For the first time in the history of the world economy, almost all countries reside within the same global economy.
Ensimmäistä kertaa maailmantalouden historiassa lähes kaikki maat ovat saman globaalitalouden piirissä.
Since the possibilities to influence the economy through national policy have diminished, affecting decision-making in the EU in particular has become more important.
Kansallisen politiikan mahdollisuudet vaikuttaa talouteen ovat kaventuneet, tärkeämpää onkin keskittyä etenkin EU:n päätöksentekoon vaikuttamiseen.
Markets in the global economy are providing opportunities to an increasing number of companies, including very small ones, which can utilise information networks for the distribution of digital services.
Globaalitalouden markkinat tarjoavat mahdollisuuksia yhä suuremmalle yritysjoukolle, myös hyvin pienille yrityksille, jotka voivat hyödyntää tietoverkkoja digipalveluiden jakelussa.
For their part, industrial companies can specialise in tasks involving high added value, as part of the international value network.
Teollisuusyritykset taas voivat erikoistua korkean lisäarvon tehtäviin osana kansainvälistä arvoverkostoa.
Success in a networked economy requires new kinds of competence and the ability to adapt rapidly, due to the often sudden and surprising nature of changes in the world economy.
Menestys verkostotaloudessa edellyttää uudenlaista osaamista ja nopeaa sopeutumiskykyä, sillä maailmatalouden muutokset ovat usein äkillisiä ja yllättäviä.
High competence levels alone will not suffice to ensure that operations remain in the home country.
Korkea osaamistaso ei yksin takaa toiminnan säilymistä kotimaassa.
It is vital that we try to influence the high value added parts of Finland’s value network, rather than lines of industry or sectors.
Tärkeää on pyrkiä vaikuttamaan arvoketjun korkean jalostusarvon osiin, ei niinkään toimialoihin tai sektoreihin.
We must consider which of these tasks can be anchored in Finland and how, and which parts of the value network are readily mobile.
On mietittävä, mitä tällaisia tehtäviä Suomeen voidaan ankkuroida ja miten ja mitkä arvoketjun osat taas ovat helposti liikkuvia.
On the other hand, we must identify the kinds of digital service economy structures and application platforms that can be developed in Finland.
Toisaalta pitää selvittää, millaisia digitaalisen palvelutalouden rakenteita ja sovellusalustoja Suomessa voidaan kehittää.
Digital Finland – human and productive
Digitaalinen Suomi – älystä tulee pula äly‐yhteiskunnassa
Futures analysis is hampered by the unpredictable nature of technological development and globalisation.
Teknologinen kehitys ja globalisaatio ovat arvaamattomia voimia, mikä tekee tulevaisuuden ennakoinnista vaikeaa.
This means that it is more important for a country to consider which kinds of operating methods it can succeed by, regardless of the direction of technological development, rather than engaging in futures analysis.
Ennakointia tärkeämpää onkin miettiä, millaisilla toimintatavoilla maa voi menestyä teknologisen kehityksen suunnasta riippumatta.
For instance, we know that digital technology is developing exponentially.
Tiedämme esimerkiksi, että digitaalinen teknologia kehittyy eksponentiaalisesti.
However, societal thinking and the exploitation of technology are advancing at a slower pace than technology itself.
Yhteiskunnallinen ajattelu ja teknologian hyödyntäminen etenevät teknologiaa hitaammin.
Decision-makers must consider how developmental forces should be targeted when moving society forward.
Päättäjien pitää pohtia, kuinka kehityksen voima suunnataan yhteiskunnan kehittämiseksi.
Furthermore, we must continuously monitor whether development is producing the expected results.
On myös seurattava jatkuvasti, tuottaako kehitys haluttuja tuloksia.
Exponential change poses a major challenge to decision-makers, because it leads to a shift in stabilised paradigms.
Eksponentiaalinen muutos on suuri haaste päättäjille, sillä se rikkoo vakiintuneita ajatusmalleja.
Society must therefore be developed in a new way, and even through new power structures.
Siksi yhteiskuntaa täytyy kehittää uudella tavalla ja jopa uusilla vallan rakenteilla.
The major wave of digital services is only just beginning.
Digitaalisten palveluiden suuri aalto on vasta aluillaan.
Finland must decide whether it wishes to influence this trend, or content itself with following it.
Suomen pitää päättää, haluaako se olla kehityksessä vaikuttaja vai seuraaja.
An influential player produces new innovations, standards and applications and harvests the biggest fruit.
Vaikuttaja tuottaa uusia innovaatiota, standardeja ja sovelluksia – ja korjaa suurimmat hedelmät.
A follower repeats what others have already done.
Seuraaja tekee asioita, joita muut ovat ja tehneet.
Individual success stories may emerge in follower countries,
Myös seuraajamaissa voi syntyä yksittäisiä menestystarinoita.
but as a nation, followers trail behind.
Kansakuntana seuraajat ovat kuitenkin jäljessä.
For an influential country, the key issue is to be involved in networks where new innovations emerge.
Tärkeintä vaikuttajamaalle on olla mukana verkostoissa, joissa uudet innovaatiot syntyvät.
In terms of the economy, enterprises, universities and individual citizens create the most important networks.
Talouden kannalta tärkeimpiä verkostoja synnyttävät yritykset, yliopistot ja yksittäiset kansalaiset.
Networks are less dependent on states than before.
Verkostot ovat entistä vähemmän riippuvaisia valtioista.
However, the nation state has not become redundant, but must reconsider its role.
Kansallisvaltio ei silti ole tarpeeton mutta sen pitää miettiä roolinsa uudelleen.
States are also faced with an unpromising paradox:
Valtiot myös kohtaavat epäkiitollisen paradoksin.
they must invest in education and research to produce competencies.
Niiden täytyy investoida koulutukseen ja tutkimukseen, joka tuottaa osaamista.
However, such competencies are finding it increasingly easy to move away.
Osaaminen voi kuitenkin muuttaa entistä helpommin maasta pois.
In a smart society, competence will become a major scarcity factor and will be fought over more fiercely than ever.
Äly‐yhteiskunnassa osaamisesta tulee suurin niukkuustekijä, josta taistellaan entistä kovemmin.
A top expert wants to work where the best prerequisites can be found for building something new
Huippuosaaja haluaa toimia siellä, missä hänellä on parhaat edellytykset rakentaa uutta.
Digital age requires speed
Digi‐aika vaatii nopeutta
In the future, Finnish researchers are expected to produce more detailed research data than before.
Suomalaisilta tutkijoilta odotetaan tulevaisuudessa entistä syvempää tutkimustietoa.
Information resulting from top research must flow into educational institutions and the enterprises that apply it,
Huippututkimuksen synnyttämän tiedon pitää valua soveltaviin oppilaitoksiin ja yrityksiin.
while enterprises must understand the needs of educational institutions.
Toisaalta yritysten pitää ymmärtää oppilaitosten tarpeet.
The role of the state is emphasised with respect to basic research, the practical results of which lie far in the future.
Valtion rooli korostuu, kun puhutaan perustutkimuksesta, jonka käytännön tulokset ovat kaukana tulevaisuudessa.
For instance, in the early 1990s, Nokia was able to focus on the mobile phone business because Finland had engaged in first-rate research on radio technology as early as twenty years before.
Esimerkiksi Nokia pystyi 90‐luvun alussa keskittymään matkapuhelinliiketoimintaan, koska Suomessa oli tehty hyvää radioteknologian tutkimusta jo parikymmentä vuotta aiemmin.
In addition to academic knowledge, even operating methods that speed up the emergence and application of new innovations are in question.
Akateemisen tiedon lisäksi kyse on myös toimintatavoista, jotka vauhdittavat uusien innovaatioiden syntymistä ja soveltamista.
This applies to society as a whole.
Tämä koskee koko yhteiskuntaa.
Businesses cannot operate at the pace required by digital competition in a society where everyone else adheres to the models of the industrial age.
Yritykset eivät voi toimia digitaalisen kilpailun vaatimalla nopeudella yhteiskunnassa, jossa kaikki muut toimivat teollistamisen ajan malleilla.
Finland number one in digital competence
Suomesta digi‐osaamisen ykkönen
Our rapidly changing digital age is more insecure than the world of heavy industry.
Nopeasti muuttuva digitaalinen aika on epävarmempi kuin raskaan teollisuuden maailma.
Product development and manufacturing no longer occur consecutively: instead, development occurs mid-process.
Tuotekehitys ja valmistus eivät ole enää peräkkäisiä toimenpiteitä, vaan asioita kehitetään prosessin aikana.
Even customers’ experiences must be taken into account at the development stage.
Myös asiakkaan kokemukset pitää huomioida jo kehitysvaiheessa.
The ability to create an evolving spiral of interaction is more essential than large amounts of capital.
Kyky synnyttää vuorovaikutuksen kehittyvä spiraali on oleellisempaa kuin suuri pääoma.
It therefore pays to develop novelties through small-scale experiments.
Uutta kannattaakin kehittää pienten kokeilujen kautta.
Pilots speed up operations and reduce the risks involved.
Pilotit nopeuttavat toimintaa ja pienentävät riskiä.
For instance, a municipality can test new solutions through pilots, together with companies.
Esimerkiksi kunta voi testata uusia ratkaisuja piloteilla yhdessä yritysten kanssa.
However, the public sector must learn to take moderate risks and tolerate failure.
Julkisen sektorin pitää kuitenkin oppia ottamaan kohtuullisesti riskiä ja sietämään myös epäonnistumisia.
If it can do so, the rewards will include efficiency and advanced services.
Palkintoina ovat tehokkuus ja kehittyneet palvelut.
Enterprises, on the other hand, may gain references that are important in the international markets.
Yritys voi puolestaan saada referenssejä, jotka ovat tärkeitä kansainvälisillä markkinoilla.
Digitality is a pervasive force influencing almost all lines of business and industry.
Digitaalisuus on läpitunkeva voima, joka vaikuttaa lähes kaikkiin toimialoihin.
This is what makes the objective set by the ICT 2015 working group suitable for Finland: Finland will join the vanguard in information technology competence and become a country in which companies find it attractive to operate and public services are customer-oriented and smooth.
Siksi Suomelle sopii tavoitteeksi ICT 2015 ‐työryhmän asettama tavoite tehdä Suomesta tietotekniikan osaamisen kärkimaa, jossa yritysten on mielekästä toimia ja julkiset palvelut ovat asiakaslähtöisiä ja kitkattomia.
A flexible and agile Finland
Joustava ja ketterä Suomi menestyy
To succeed in the future, Finland must have an agile national economy, since transformations in the world are difficult to foresee.
Menestyäkseen tulevaisuudessa Suomen on oltava ketterä kansantalous, sillä maailman muutoksia on vaikea ennakoida.
Risk management alone will be of no avail – what is required is a means of ensuring Finland’s ability to succeed, regardless of surprises.
Riskien hallinta ei auta, vaan on löydettävä keinot, joilla Suomi pystyy menestymään yllätyksistä huolimatta.
The key task of the public sector is to build an operating environment that helps in capitalising on rapid change and uncertainty.
Julkisen sektorin tärkein tehtävä on rakentaa toimintaympäristö, joka auttaa nopeiden muutosten ja epävarmuuden hyödyntämisessä.
A diverse range of uncertainty factors exists:
Epävarmuustekijöiden joukko on kirjava.
the political situation in China and Russia, the spread of political populism, stagnating economic growth in Western countries and weaknesses in the international financial system. All of these are resulting in major instability.
Kiinan ja Venäjän poliittinen tilanne, politiikassa yleistynyt populismi, länsimaiden hidastunut talouskasvu ja kansainvälisen finanssijärjestelmän heikkoudet aiheuttavat merkittävää epävakautta.
Other factors hampering futures analysis include climate change, increasing inequality between people, global migration and the increasing number of ‘global nomads’, i.e. highly mobile people who travel from one country to another on a regular basis.
Ennakointia vaikeuttavat myös ilmastonmuutos, ihmisten eriarvoistuminen, globaali muuttoliike ja ”globaalien nomadien” eli kaikkialla liikkuvien ihmisten yleistyminen.
Huge advances in technology, such as new forms of energy production including cold fusion, and singularity in information technology, i.e. the capacity of computers to make new computers, could change the entire economic system.
Tekniikan huima kehitys, esimerkiksi uudet energiantuotantomuodot kuten kylmäfuusio, ja tietotekniikassa singulariteetti, eli tietokoneiden kyky tehdä uusia tietokoneita, saattavat muuttaa koko talousjärjestelmää.
Diversity and renewal as a buffer in the face of change
Monipuolisuus tuo puskuria äkkiliikkeille
Finland needs to be capable of building a diverse mosaic in terms of its economic structure, since investing in special areas of expertise would represent too bold a gamble.
Suomen on kyettävä rakentamaan itselleen monipuolinen elinkeinorakenteen mosaiikki, sillä yksittäisiin osaamisiin investoiminen on uhkarohkeaa.
Enterprises with a lower degree of differentiation would form the basis of a solid economy. They would also serve neighbouring markets and serve as buffers against sudden movements in the global economy and changes in demand.
Vankan talouden perustan muodostavat alemman jalostusja erikoistumisasteen yritykset, jotka palvelevat myös lähimarkkinoita ja toimivat puskurina globaalin talouden äkkiliikkeille ja kysynnän muutoksille.
Economic growth requires a base of unique and diverse exports.
Talouskasvu edellyttää viennin ainutlaatuisuutta ja monipuolisuutta.
As a small country, Finland must be at the right place at the right time, in order to capitalise on rapid economic growth phenomena.
Pienenä maana Suomen pitää olla oikeassa paikassa oikeaan aikaan, jotta pystymme hyödyntämään talouden nopeat kasvuilmiöt.
To benefit from global resources and competencies, we must assume an active role in value networks.
Meidän on oltava aktiivisia arvoverkoissa, jolloin pääsemme käyttämään globaaleja resursseja ja osaamista.
We will achieve a key role by offering something unique that is hard to copy.
Avainroolin saamme silloin, kun pystymme tarjoamaan muille jotain ainutlaatuista ja vaikeasti kopioitavaa.
Together, the public and private sectors – ppp-partnership - can produce services for the world markets that are difficult to replicate.
Julkinen ja yksityinen sektori voivat yhdessä tuottaa vaikeasti kopioitavia palveluja maailman markkinoille.
An innovation strategy covering the entire country and the government foresight work are examples of possible competence-based export products.
Koko maan kattava innovaatiostrategia tai julkisen hallinnon yhteinen tulevaisuuden ennakointityö ovat esimerkkejä tulevaisuuden osaamisen vientituotteista.
Finland could also serve as a forerunner in producing reliable crowd funding services, accumulating capital on the Internet for Finnish SMEs and offering the same services to Russian innovation companies.
Suomi voi myös toimia edelläkävijänä luotettavien joukkorahoituspalveluiden tuottajana; kerätä internetissä pääomia suomalaisille pk‐yrityksille ja tarjota samoja palveluja venäläisille innovaatioyrityksille.
In the future, flexible regulation may become a key competitive asset, since all countries will be expected to show increasing resilience, i.e. persistent adaptation.
Joustava sääntely voi olla tärkeä kilpailukeino tulevaisuudessa, sillä kaikilta mailta edellytetään yhä enemmän resilienssiä eli sitkeää sopeutumista.
Finland has a good starting point, because we are a small, agile country able to react quickly.
Suomella on hyvä lähtökohta, sillä pienenä maana pystymme reagoimaan nopeasti ja ketterästi.
If we develop our regulations to support flexible and rapid decision-making, we may even become the world’s fastest-adapting operating environment.
Jos kehitämme säännöksemme tukemaan joustavaa ja nopeaa päätöksentekoa, voimme olla jopa maailman nopeimmin sopeutuva toimintaympäristö.
Flexibility for employees and support for entrepreneurs
Joustoa työntekijöille, tukea yrittäjille
People experience wellbeing when able to capitalise on personal strengths.
Ihminen voi hyvin, kun hän pääsee hyödyntämään omia vahvuuksiaan.
An individual must be able to move from one competence and job to another, according to changing conditions and personal wishes.
Yksilön on voitava liikkua muuttuvien tilanteiden ja omien toiveidensa mukaan osaamisesta ja työstä toiseen.
More possibilities and incentives must be provided for self-employment.
On tarjottava enemmän mahdollisuuksia ja kannusteita itsensä työllistämiseen.
Although the Finnish educational system has succeeded well in global comparisons, it requires partial reform.
Vaikka suomalainen koulutusjärjestelmä on menestynyt hyvin kansainvälisissä vertailuissa, se vaatii osittaista uudistusta.
We must be able to train multiskilled, active individuals able to adapt to different roles, instead of experts specialising in narrow niche areas.
Meidän on kyettävä kouluttamaan monipuolisia ja moniin rooleihin taipuvia, aktiivisia yksilöitä kapea-alaisten erikoisasiantuntijoiden sijaan.
Continuous renewal calls for closer cooperation between working life and education and training.
Tarvitaan myös työelämän ja koulutuksen tiiviimpää yhteistyötä.
Support for entrepreneurship also needs structural changes.
Yrittäjyyden tukemiseksi tarvitaan rakenteiden uudistusta.
Fast changes demand fast decision making and risk taking from entrepreneurs.
Yrittäjät pystyvät hyödyntämään nopeasti lyhytkestoiset kasvuilmiöt, mikä edellyttää kuitenkin riskinottoa.
Through risk taking, we can gain considerable benefits for the national economy.
Riskipitoiset hankkeet voivat toteutuessaan tuottaa merkittävää kansantaloudellista etua.
Safety networks should be constructed for risk venturing, networks that will not punish an active entrepreneur with the loss of social benefits.
Tällaisiin hankkeisiin lähteville yrittäjille pitäisi rakentaa turvaverkko, joka ei ainakaan rankaise aktiivisuudesta sosiaalietuuksien menetyksellä.
Part-time entrepreneurship would be a viable solution that would facilitate entrepreneurship engaged in alongside paid work.
Yksi ratkaisu olisi osa‐aikayrittäminen, joka mahdollistaisi yrittämisen samanaikaisesti palkkatyön kanssa.
To avoid burdening individuals with the task of creating all of the flexibility required, structures must be renewed.
Rakenteita on uudistettava, jotta kaiken jouston ei tarvitse tapahtua yksilötasolla.
This, in turn, will require the renewal of corporate and labour legislation.
Tämä vaatii yritys- ja työlainsäädännön uudistamista.
Results will be seen in people’s daily lives
Tulevaisuuden osaaminen syntyy kokeiluista
When implementing the foresight work, we took a strongly demand-oriented approach.
Taloudellisesti kestävän ja hyvinvoivan yhteiskunnan kannalta on olennaista, ettei arvo ole yksinomaan taloudellista.
Other dimensions of value, and their benefits to society, must also be appreciated.
On ymmärrettävä myös muita arvon ulottuvuuksia ja niiden yhteiskunnallista hyötyä.
Finland has highly educated and creative actors with the common objective of constructing a new kind of civic society and business activity.
Suomessa on korkeasti koulutettuja ja luovia tekijöitä, joita yhdistää pyrkimys rakentaa uudenlaista kansalaisyhteiskuntaa ja yritystoimintaa.
They desire to create a dynamic, international and caring Finnish society.
He haluavat luoda dynaamista, kansainvälistä ja välittävää suomalaista yhteiskuntaa.
However, the existing organisations do not necessarily recognise this strength.
Olemassa olevat organisaatiot eivät kuitenkaan välttämättä tunnista tätä vahvuutta.
The creators of the new Finland need the support of organisations and cooperation networks.
Uuden Suomen tekijät tarvitsevat organisaatioiden ja yhteistyöverkostojen tukea.
Resources enabling action must be allocated to them.
Heille on ohjattava resursseja toimia.
A strong society works across organisational boundaries.
Vahva yhteiskunta toimii organisaatiorakenteiden yli.
Future uncertainties and problems have already been recognised in Finland, perhaps even too well.
Tulevaisuuden epävarmuudet ja ongelmat on Suomessa tunnistettu jo liiankin hyvin.
Now is the time to accumulate competencies in order to solve these difficulties.
Nyt olennaista on osaamisen kartuttaminen niiden ratkaisemiseksi.
In place of risk-oriented thinking and finger pointing, inspiring and constructive openings are called for.
Riskiajattelun ja syyllistämisen sijaan tarvitaan innostavia ja rakentavia yhteiskunnallisia avauksia.
Finland as a test laboratory for the future
Suomi tulevaisuuden koelaboratoriona
The public sector should favour unbiased trials and experiments that allow the end results to be open.
Julkisella sektorilla tulisi suosia ennakkoluulottomia kokeiluja, jotka sallivat lopputulosten avoimuuden.
Experimental activity is a form of data acquisition that facilitates the questioning of older expertise and the development of applications and practices.
Kokeilutoiminta on tiedonhankinnan muoto, jonka avulla voi haastaa aiempaa osaamista ja kehitellä sovelluksia ja käytäntöjä.
This would considerably enhance our ability to build anew and respond to unexpected problems.
Näin kompetenssi rakentaa uutta ja vastata odottamattomiin ongelmiin kasvaa merkittävästi.