natgillin/translations-raw huggingface dataset:
European Stability Mechanism (ESM)
Pysyvä Euroopan vakausmekanismi EVM
Finland considers it necessary to have mechanisms for the international management of finance market crises both at the global (IMF) and European (ESM) level.
Suomi pitää välttämättömänä, että rahoitusmarkkinoiden kansainväliseen kriisinhallintaan on olemassa mekanismeja paitsi maailmanlaajuisesti (IMF), myös Euroopan mittakaavassa (EVM).
Finland accepts the establishment of the European Stability Mechanism (ESM), provided the following terms are met:
Suomi hyväksyy pysyvän Euroopan vakausmekanismin (EVM) perustamisen seuraavilla ehdoilla:
Collective action clauses supporting the debt arrangement are accepted in connection with the establishment of the ESM.
EVM:n perustamisen yhteydessä hyväksytään velkajärjestelyä edesauttavat yhteistoimintalausekkeet
ESM loans are prioritised over private-sector loans.
EVM:n lainoilla on ensisijainen asema verrattuna yksityisen sektorin lainoihin.
The ESM comprehensively meets the specifics related to bank and investor responsibility as laid out in Finland's previous statements regarding ESM.
EVM täyttää kokonaisuudessaan muutkin Suomen siihen esittämien aiempien kantojen mukaiset pankkien ja sijoittajien vastuuseen liittyvät yksityiskohdat.
The ESM may not be structured so that euro countries would be allowed to switch to joint responsibility with regard to state debt; instead, states must bear the responsibility for their own public finances and debt.
EVM:n rakenne ei saa olla sellainen, että euromaat siirtyisivät valtioiden veloissa yhteisvastuuseen, vaan jokaisen valtion tulee vastata omasta julkisesta taloudestaan ja omista veloistaan.
Alteration of the ground rules of the financing system
Rahoitusjärjestelmän pelisääntöjen muutos
Finland is of the opinion that a response on multiple fronts is required to tackle the financial crisis, which began in 2008, and the current problems of Portugal as well as those experienced earlier by Greece and Ireland, in order to prevent these crises from happening again in the future.
Suomi katsoo, että vuonna 2008 käynnistyneeseen finanssikriisiin ja nyt esillä olevaan Portugalin sekä jo aiemmin esille tulleiden Kreikan ja Irlannin ongelmiin, on reagoitava laaja-alaisesti, jotta tällaiset kriisit voidaan välttää tulevaisuudessa.
Consolidation of the financial market in a sustainable manner requires an open financial market and swift development of crisis management measures, including the restriction of risk-taking by banks and the preparedness to levy international taxes on the financial sector.
Finanssimarkkinoiden vakauttaminen kestävällä tavalla edellyttää finanssimarkkinoiden avoimuutta ja riskienhallintaa koskevien toimien nopeata kehittämistä, mukaan lukien pankkien riskinoton rajoittaminen ja valmius rahoitussektoriin kohdistuvien kansainvälisten verojen käyttöönottoon.
It is similarly important that the financial market regulation projects being prepared in the EU are also expedited:
Niin ikään on tärkeää, että EU:n piirissä valmisteilla olevia rahoitusmarkkinoiden sääntelyhankkeita kiirehditään:
For its part, Finland will encourage the Commission in submitting all proposals related to the correction of financial market operations for handling by the Member States and the European Parliament as soon as possible, instead of gradually over the long-term, which is what current plans call for.
Suomi omalta osaltaan toimii niin, että komissio tuo kaikki rahoitusmarkkinoiden toiminnan parantamiseen liittyvät esitykset jäsenmaiden ja Euroopan parlamentin käsittelyyn ensi tilassa sen sijaan, että niitä käsiteltäisiin nykysuunnitelmien mukaisesti pitkän ajan kuluessa vaiheittain.
Finland is of the opinion that stress testing of banks should be conducted on realistic terms, emphasising the role of European banking supervision authorities in the implementation and assessment of tests.
Suomi katsoo, että pankkien stressitestit tulee toteuttaa realistisesti ja korostaa Euroopan pankkivalvontaviranomaisten roolia testien läpiviennissä ja arvioinnissa.
Of essential importance is the implementation of a bank tax, which collects funds in advance for the management of possible crises.
Erityisen tärkeää on ottaa käyttöön pankkivero, joka kerää etukäteen varoja mahdollisten kriisien hoitamiseen.
If this cannot be agreed on at the EU level, Finland may implement such a tax domestically.
Jos tätä ei saada EU-tasolla sovittua, niin Suomi toteuttaa veron kansallisesti.
Steering Group for the negotiations on the formation of the Government, minutes 17 June 2011
Hallitusneuvottelujen johtoryhmä 17.6.2011 pöytäkirjamerkintöjä
Reform of election legislation
Vaalilainsäädännön uudistus
A commitment will be made to amend the Constitution, bringing the maximum number of electoral districts in Mainland Finland to 6 -12.
Sitoudutaan perustuslain muutokseen siten, että vaalipiirien enimmäismääräksi Manner-Suomessa kirjataan 6–12.
A political working group will be established.
Perustetaan poliittinen työryhmä.
By the end of 2011, this working group will draft a unanimous Government proposal on the Election Act.
Työryhmä tekee vuoden 2011 loppuun mennessä yksimielisen hallituksen esityksen vaalilaista.
In the Government proposal, the electoral districts will be made more evenly sized than they are currently, clearly improving proportionality:
Hallituksen esityksessä vaalipiirit ovat nykytilanteeseen verrattuna, suhteellisuutta selvästi parantavalla tavalla, tasaisemman suuruiset siten, että:
12 electoral districts in Mainland Finland.
Manner-Suomessa on 12 vaalipiiriä,
The electoral districts in East Finland will be reorganised.
Itä-Suomen vaalipiirit järjestetään uudelleen,
The reorganisation of electoral districts may also be performed by dividing the current electoral districts.
Vaalipiirien uudelleenjärjestäminen voidaan tehdä myös siten, että nykyisiä vaalipiirejä jaetaan,
The d’Hondt Method is used in the determination of the election result.
Vaalien laskentatapa on d’Hondt,
The reform will be carried out prior to the 2015 parliamentary elections.
Uudistus on voimassa vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.
10% of the party subsidies will be allocated to the activities of women and party district organisations instead of the current 12%.
Puoluetuesta osoitetaan 10 prosenttia naistoimintaan sekä piirijärjestöjen toimintaan nykyisen 12 prosentin asemesta.
Think tanks
Ajatushautomot
Think tank activities will be continued.
Ajatushautomotoimintaa jatketaan.
Value added tax of communication subsidy
Viestintätuen arvonlisävero
The Tax Administration’s new general guidelines and the formation of case law are expected.
Odotetaan verohallinnon uutta yleisohjetta ja oikeuskäytännön muotoutumista.
If necessary, possible taxation implications will be handled in the form of technical changes to spending limit levels.
Mahdolliset veroseuraamukset käsitellään tarvittaessa teknisenä tasomuutoksina menokehyksiin.
Kaste Programme will reduce inequality and reform social welfare and health care services
Kaste-ohjelmalla vähennetään ihmisten eriarvoisuutta ja uudistetaan sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja
The National Development Plan for Social Welfare and Health Care (Kaste Programme 2012–2015) is a strategic steering tool that is used to manage and reform social and health policy.
Sosiaali- ja terveydenhuollon kansallinen kehittämisohjelma (Kaste 2012–2015) on strateginen ohjausväline, jolla uudis- tetaan suomalaista sosiaali- ja terveyspolitiikkaa.
Inequalities in wellbeing and health will be reduced
hyvinvointi- ja terveyserot kaventuvat
Risk groups’ opportunities for inclusion, wellbeing and health will be improved
riskiryhmien osallisuus, hyvinvointi ja terveys paranevat
Preventive work and early support will be effective
ehkäisevä työ ja varhainen tuki ovat vaikuttavia
Interpersonal and domestic violence will be reduced
lähisuhde- ja perheväkivalta on vähentynyt
Social welfare and health care structures and services will be organised in a client-oriented way
sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteet ja palvelut on järjestetty asiakaslähtöisesti
Clients will rely on the quality and effectiveness of services
asiakkaat luottavat palveluiden laatuun ja vaikuttavuuteen
Inclusion, well- being and health for risk groups
Riskiryhmille osallisuutta, hyvinvointia ja terveyttä
Inequalities in welfare and health will be reduced
Hyvinvointi- ja terveyserot kaventuvat
The targets of the Kaste Programme will be met through six sub-programmes
Kaste-ohjelman tavoitteisiin vastataan kuudella osaohjelmalla
Well-functioning services and skilled and wellbeing personnel will be secured through management
Johtamisella turvataan toimivat palvelut sekä osaava ja hyvinvoiva henkilöstö
Service structures will be economically sustainable and well-functioning.
Palvelurakenteet ovat taloudellisesti kestävät ja toimivat
Results through collaboration
Yhteistyöllä tuloksiin
The Kaste Programme implements the Government Programme and the Strategy of the Ministry of Social Affairs and Health.
Kaste-ohjelma toteuttaa hallitusohjelmaa ja sosiaali- ja terveysministeriön strategiaa.
The programme defines the key social and health policy targets, priority action areas for development activities and monitoring as well as essential legislation projects, guidelines and recommendations that enhance the realisation of the programme
Ohjelmassa määritellään sosiaali- ja terveyspoliittiset tavoitteet, kehittämistoiminnan ja valvonnan painopisteet sekä niiden toteuttamista tukevat lainsäädäntöhankkeet, ohjeet ja suositukset
More effective services for children, young and families with children
Toimivampia palveluja lapsille, nuorille ja lapsiperheille
Improved services for older people
Parempia palveluja ikäihmisille
Social welfare and health care structures and services will be organised in a client- orientated way
Sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteet ja palvelut on järjestetty asiakaslähtöisesti
Management will support the service structure and wellbeing at work
Johtaminen tukemaan palvelurakennetta ja työhyvinvointia
The purpose is that national, regional and local actors work together to implement the reforms.
Tarkoituksena on, että valtakunnalliset, alueelliset ja paikalli- set toimijat tekevät yhteistyötä, jotta uudistukset toteutuvat.
Municipalities and joint municipal boards for social welfare and health care can apply for discretionary government transfers for creating and implementing good practices.
Hyvien käytäntöjen luomiseen ja toteuttamiseen kunnat ja sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymät voivat hakea valtionavustusta.
An annual EUR 17.5 million has been allocated for the financing of development projects.
Kehittämishankkeiden rahoitukseen on käytettävissä 17,5 miljoonaa euroa vuosittain.
Experts in regions and the central administration has drawn up the Kaste Programme in cooperation.
Alueiden ja keskushallinnon asiantuntijat ovat laatineet Kaste-ohjelman yhteistyönä.
A new service structure and more effective primary services
Uusi palvelu- rakenne ja tehokkaammat peruspalvelut
Information and data systems in support of clients and professionals
Tieto ja tietojärjestelmät asiakkaiden ja ammattilaisten tueksi
Competitiveness and well-being through responsible transport
Kilpailukykyä ja hyvinvointia vastuullisella liikenteellä
Government transport policy report to Parliament 2012
Valtioneuvoston liikennepoliittinen selonteko eduskunnalle 2012
Appendix 1:
Liite 1:
Transport network development programme 2012–2015, project descriptions
Liikenneverkon kehittämisohjelma vuosille 2012–2015, hankekuvaukset
Transport network development programme 2016–2022, planning targets
Liikenneverkon kehittämisohjelma 2016–2022, suunnittelukohteet
Background to the drafting of transport policy
Lähtökohtia liikennepolitiikan valmisteluun
The transport system consists of transport infrastructure, means of transport, transport services, people who are travelling and goods that are being transported, as well as the associated services, information, statutes and organisations.
Liikennejärjestelmä koostuu liikenneinfrastruktuurista, liikennevälineistä, liikennepalveluista, liikenteessä olevista ihmisistä ja kuljetettavista tavaroista sekä näihin liittyvistä palveluista, tiedosta, säädöksistä ja organisaatioista.
Transport policy refers to action pertaining to all these aspects of the transport system.
Liikennepolitiikalla tarkoitetaan kaikkia edellä mainittuihin liikennejärjestelmän osatekijöihin kohdistuvia toimia.
Transport policy and the transport system are closely connected with other activities in society, especially with the operating conditions of business, the economy and employment as well as regional development.
Liikennepolitiikka ja liikennejärjestelmä kytkeytyvät tiiviisti yhteiskunnan muihin toimintoihin, erityisesti elinkeinoelämän toimintaedellytyksiin, talouteen ja työllisyyteen sekä alueiden kehittämiseen.
Transport policy contributes to ensuring smooth and safe travel and transport to meet the needs of business and citizens.
Liikennepolitiikan avulla turvataan sujuvat ja turvalliset matkat ja kuljetukset elinkeinoelämän ja asukkaiden tarpeiden mukaisesti.
A good transport infrastructure and a well-functioning transport system are an important aspect of citizens’ everyday lives.
Hyvä liikenneinfrastruktuuri ja liikennejärjestelmän toimivuus ovat tärkeitä väestön arkielämän kannalta.
Almost everyone takes daily trips to work or to school, for business or for pleasure – an average of three such journeys a day.
Lähes kaikki kansalaiset tekevät päivittäin työ-, koulu-, asiointi- tai vapaa-ajan matkoja – keskimäärin kolme matkaa päivässä.
In urban regions, the quality of the transport infrastructure, the provision of high-quality public transport solutions and good traffic management are particularly important for ensuring smoother functioning of travel and transport chains.
Kaupunkiseuduilla matkojen ja matkaketjujen toimivuutta parantavat etenkin liikenneväylien laatu, laadukkaat joukkoliikenteen ratkaisut ja liikenteen hallinta.
In sparsely populated regions, the most important factors affecting the convenience and safety of travel are the quality of the road infrastructure and transport services.
Harvaan asutuilla seuduilla matkojen sujuvuuteen ja turvallisuuteen vaikuttaa eniten tie- ja liikenneolojen laatu.
Travel needs are influenced by changes in regional and urban structures and in the location of services.
Muutokset alue- ja yhdyskuntarakenteessa ja palvelujen sijoittumisessa vaikuttavat ihmisten liikkumistarpeisiin.
Good traffic connections are also a key condition for regional development and one of the most important factors influencing the location and operating environment for companies.
Hyvät liikenneyhteydet ovat myös alueiden kehittymisen keskeinen edellytys, ja yksi tärkeimmistä yritysten sijaintiin ja toimintaedellytyksiin vaikuttavista tekijöistä.
The transport system is a key competitive factor for Finland due to the country’s extensive area and long transport distances.
Suomelle liikennejärjestelmä on keskeinen kilpailukykytekijä, koska maa on laaja ja kuljetusetäisyydet pitkiä.
Industrial and residential development is dispersed widely throughout the country, and the forest and metal industries, which transport large quantities of heavy products, have accounted for a high proportion of national production.
Teollisuus ja asutus ovat sijoittuneet koko maahan ja paljon raskasta tavaraa kuljettavien metsä- ja metalliteollisuuden yritysten osuus tuotannon määrästä on ollut suuri.
In foreign trade transport, shipping plays a predominant role.
Meritse kulkevan liikenteen rooli ulkomaankaupan kuljetuksissa on hallitseva.
The availability of an adequate service level on the main traffic connections is essential for the functioning of the entire transport system and for Finland’s competitiveness.
Pääliikenneyhteyksien riittävä palvelutaso on koko liikennejärjestelmän toimivuuden ja maan kilpailukyvyn kannalta olennaista.
Safety, smooth running and reliability of transport and seamless operation throughout the entire travel and logistics chain are vital service level factors, both in goods transport and in passenger services.
Liikenteen turvallisuus, sujuvuus ja toimintavarmuus sekä matka- ja logistiikkaketjujen saumattomuus ovat keskeisiä palvelutasotekijöitä niin tavara- kuin henkilöliikenteessäkin.
Transport is also a service industry, whose task is to move people and goods, thus creating added value for people’s lives, for business and for the entire national economy.
Liikenne on myös palveluelinkeino, jonka tehtävä on kuljettaa ihmisiä ja tavaroita paikasta toiseen ja siten luoda lisäarvoa ihmisten elämälle, elinkeinoelämälle ja kansantaloudelle kokonaisuudessaan.
The role of transport will be increasingly important in a global world where production is specialising, interdependency between the continents is increasing and thus the needs for communication, networking and transport are growing.
Liikenteen rooli korostuu entisestään globaalissa maailmassa, jossa tuotannossa tapahtuu erikoistumista, mannerten välinen riippuvuus toisistaan kasvaa ja sitä kautta yhteydenpito, verkottuminen ja kuljetustarpeet lisääntyvät.
Transport accounts for over 7 per cent of Finland’s GNP.
Liikenteen osuus bruttokansantuotteesta on yli 7 prosenttia.
More than 5 per cent of the employed work in the transport sector.
Liikenteen toimialalla työskentelee yli 5 prosenttia työllisistä.
There are 23,000 transport companies operating in Finland, and they employ 130,000 people in total.
Suomessa toimii 23 000 liikenneyritystä, jotka työllistävät yhteensä 130 000 henkilöä.
Transport also creates jobs indirectly, for example in the civil engineering sector and the technology industry.
Lisäksi liikenne luo välillisesti työpaikkoja mm. maa- ja vesirakennusalalle ja teknologiateollisuuteen.
In the civil engineering sector, the building and maintenance of the state-funded transport infrastructure provides a significant number of jobs.
Maa- ja vesirakennusalalla valtion liikenneinfrastruktuurin rakentamisella ja kunnossapidolla on merkittävä työllistävä vaikutus.
An investment of one million Euros provides work for an average of 17 people for a year.
Miljoonan euron panostus luo vuodeksi työtä keskimäärin 17 henkilölle.
Building the transport infrastructure is a domestic market activity:
Liikenneinfrastruktuurin rakentaminen on kotimarkkinatoimintaa:
of every euro spent, 0.75 cents remain in Finland.
jokaisesta eurosta jää 0,75 senttiä kotimaahan.
Transport investments have been successfully used as an instrument of economic recovery, especially during the previous recession.
Liikenneinvestointeja on käytetty onnistuneesti talouden elvyttämisessä etenkin edellisen taantuman aikana.
The transport system is the nation’s arterial system.
Liikennejärjestelmä on valtakunnan verisuonisto.
Above all, the transport infrastructure and services provide leverage for the key activities of society – study, housing, work and production – and are the driving force behind economic growth.
Liikenneinfrastruktuuri ja -palvelut ovat ennen kaikkea yhteiskunnan keskeisten toimintojen – opiskelun, asumisen, työssäkäynnin ja tuotannon – mahdollistaja ja talouskasvun vipuvarsi.
Some 3 per cent of the Budget is spent on developing and maintaining the transport system, while the indirect effects of the system on society’s expenditure are multiple compared to the costs of funding of the transport system.
Liikennejärjestelmän kehittämiseen ja ylläpitoon käytetään noin 3 prosenttia valtion budjetista, mutta liikennejärjestelmän välillinen vaikutus yhteiskunnassa syntyviin kustannuksiin on moninkertainen verrattuna liikennejärjestelmän rahoitukseen.
The transport system cannot be planned as a separate component, as its implementation requires multi-sectoral cooperation across administrative boundaries.
Liikennejärjestelmää ei voi suunnitella irrallisena osana, vaan sen toteuttaminen on monialaista ja poikkihallinnollista yhteistyötä.
When planning the transport system, we must thus also take into account its impacts on the development of the national economy and public health.
Liikennejärjestelmän suunnittelussa täytyy poikkihallinnollisesti huomioida myös liikennejärjestelmän vaikutus muun muassa kansantalouden ja terveyden kehittymisen näkökulmasta.
For Finland the European Union is part of the internal market, and thus the orientation of European transport policy also has a significant impact on national policies and legislation.
Suomelle Euroopan Unioni on sisämarkkina-aluetta ja unionin liikennepolitiikan suunnalla on merkittävä vaikutus myös kansalliseen politiikkaan ja lainsäädäntöön.
In March 2011, the European Commission published its White Paper on the future of transport policy entitled “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”.
Euroopan komissio julkaisi maaliskuussa 2011 liikennepolitiikan tulevaisuutta koskevan valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää”.
The White Paper comprises the transport section of the European Strategy for Growth and Jobs (Europe 2020 Strategy).
Valkoinen kirja toimii Euroopan kasvu- ja työllisyysstrategian (Eurooppa 2020
It outlines the Commission’s long-term vision up till 2050 and the most important actions required to realise the vision.
Valkoinen kirja linjaa komission pitkän aikavälin vision vuoteen 2050 saakka ja tärkeimmät toimet sen saavuttamiseksi.
A general objective is to reduce transport emissions by 60 per cent from the 1990 levels by 2050.
Kokoavana tavoitteena on liikenteen päästöjen vähentäminen 60 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2050 mennessä.
Preparation of the report
Selonteon valmistelu
Prime Minister Katainen’s Government Programme states: “The transport policy report, to be prepared by a broad-based strategic ministerial working group, will outline strategic goals extending beyond this parliamentary term as a foundation of future project entities and key national transport networks.
Kataisen hallituksen hallitusohjelmassa todettiin, että ”Liikennepoliittisella selonteolla – joka laaditaan laaja-alaisella strategisella ministerityöryhmällä – linjataan yli vaalikauden ulottuvat strategiset tavoitteet tulevien hankekokonaisuuksien pohjaksi ja valtakunnan keskeisten liikenneverkkojen kehittämiseksi.
In this work, it must be ensured that the land use, housing, transport, service structure and sustainable development perspectives are taken into account, as well as the prerequisites of economic and regional development.
Tässä työssä on muun muassa varmistettava maankäytön, asumisen, liikenteen, palvelurakenteiden ja kestävän kehityksen huomioon ottaminen ja elinkeino- ja aluekehityksen edellytykset.
At the same time, the transport system needs related to travel-to-work areas and crossing municipal and provincial boundaries will be taken into consideration.”
Samalla otetaan huomioon työssäkäyntialueita koskevat kunta- ja maakuntarajat ylittävät liikennejärjestelmätarpeet.”
The Government Programme further states:
Hallitusohjelmassa todettiin edelleen:
"The Government will submit a government report to outline medium-term transport policy projects and reserve funding for the projects mentioned in the report.”
”Hallitus linjaa valtioneuvoston selonteolla liikennepolitiikan keskipitkän aikavälin hankkeet ja varaa siinä mainituille hankkeille rahoituksen.”
The report was prepared under the leadership of the Government's Ministerial Working Group on Transport and Communications Policy chaired by Minister of Transport Merja Kyllönen.
Selonteon valmistelua ohjasi hallituksen liikenne- ja viestintäpoliittinen ministerityöryhmä liikenneministeri Merja Kyllösen johdolla.