natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In order to guarantee the basic goals of security of supply, continuity management, including organisational safety, will be developed particularly with regard to the critical actors in the security of supply-chain.
Huoltovarmuuden perustavoitteiden varmistamiseksi kehitetään jatkuvuuden hallintaa mukaan lukien organisaatioturvallisuutta, erityisesti huoltovarmuuskriittisten toimijoiden osalta.
Security of supply refers to the capability of sustaining such basic economic functions of society which are vital to the livelihood of the population, the viability and security of society and securing the material preconditions of national defence during serious disruptions and emergency conditions.
Huoltovarmuudella tarkoitetaan kykyä sellaisten yhteiskunnan taloudellisten perustoimintojen ylläpitämiseen, jotka ovat välttämättömiä väestön elinmahdollisuuksien, yhteiskunnan toimivuuden ja turvallisuuden sekä maanpuolustuksen materiaalisten edellytysten turvaamiseksi vakavissa häiriöissä ja poikkeusoloissa.
The National Emergency Supply Agency, a public body, is responsible for the tasks related to the coordination, development, and maintenance of security of supply.
Huoltovarmuuden toimeenpanoon, koordinointiin, kehittämiseen ja ylläpitoon liittyvistä tehtävistä vastaa valtion laitos Huoltovarmuuskeskus.
Security of supply relies on functioning markets and a competitive economy.
Huoltovarmuuden perustana ovat toimivat markkinat ja kilpailukykyinen talous.
Nonetheless, markets alone will not necessarily sustain society’s economic and technological basic functions during various disruptions and emergency conditions.
Markkinat eivät kuitenkaan välttämättä riitä ylläpitämään yhteiskunnan taloudellisia ja teknisiä perustoimintoja erilaisissa häiriö- ja poikkeusoloissa.
Hence, preparations to sustain the vital functions of society are done through different security of supply-measures even in emergency conditions.
Tämän vuoksi erilaisilla huoltovarmuustoimenpiteillä varaudutaan ylläpitämään yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja myös poikkeustilanteissa.
The instruments include emergency stockpiling of critical products, legislation on preparedness as well as financial and economic policy, international security of supply-cooperation, and voluntary continuity management planning and preparedness in critical companies and organisations.
Huoltovarmuuden keinovalikoimaan kuuluvat muun muassa kriittisten tuotteiden varmuusvarastointi, varautumiseen ja talous- ja elinkeinopolitiikkaan liittyvä lainsäädäntö, kansainvälinen huoltovarmuusyhteistyö sekä huoltovarmuuskriittisten yritysten ja organisaatioiden omaehtoinen jatkuvuussuunnittelu ja varautuminen.
Finland’s emergency preparedness is built on the solid tradition of cooperation between the central government and the business community.
Poikkeustilanteisiin varautuminen perustuu Suomessa vahvasti hallinnon ja elinkeinoelämän yhteistyölle.
Security of supply-related activities are organised as a comprehensive collaborative network which flexibly and cost-effectively develops society’s crisis resilience through voluntary public-private partnerships.
Huoltovarmuustyö on organisoitu kattavaksi yhteistyöverkostoksi, jossa yhteiskunnan kriisinsietokykyä kehitetään joustavasti ja taloudellisesti kumppanuuteen perustuvalla yksityisen ja julkisen sektorin vapaaehtoisella yhteistoiminnalla.
Cyber threats have become more dangerous to society in general.
Kybertoimintaympäristöön kohdistuvat uhkat ovat muuttuneet vaikutuksiltaan vaarallisemmiksi koko yhteiskunnan kannalta.
In addition to information security violations and cybercrime, cyber attacks can be used as a means of political and economic pressure: in a serious crisis they can be employed as an instrument of influence alongside traditional means of military force.
Kybertoimintaympäristössä toteutettavien tietoturvaloukkausten ja rikosten lisäksi kyberhyökkäyksiä voidaan käyttää myös poliittisen ja taloudellisen painostuksen välineinä ja vakavassa kriisissä yhtenä vaikuttamiskeinona muiden perinteisten sotilaallisten voimakeinojen ohella.
Finland’s cyber response capability is closely connected with international cooperation.
Suomen kansallinen kyky vastata kyberuhkiin on vahvasti sidoksissa kansainväliseen yhteistyöhön.
Cyber security, including its ancillary tasks, provides an example of a comprehensive security challenge affecting all administrative branches.
Kyberturvallisuuden kehittäminen ja siihen liittyvät tehtävät ovat esimerkki kaikkia hallinnonaloja koskevasta kokonaisturvallisuuden haasteesta.
In addition to networked cooperation the compilation of a cyber security picture along with continuous forecasting and analysis require centralised solutions such as the Government Situation Centre and the Cyber Security Centre.
Kyberturvallisuuden tilannekuvan luominen ja jatkuva ennakointi- sekä arviointitoiminta edellyttävät verkostoyhteistyön lisäksi valtioneuvoston tilannekuvatoiminnan ja kyberkoordinaatiokeskuksen tyyppisiä keskitettyjä ratkaisuja.
The national Cyber Security Strategy, to be completed in early 2013, lays the foundation for cyber security arrangements in Finland.
Vuoden 2012 lopussa valmistuva kokonaisvaltainen kansallinen kyberturvallisuusstrategia antaa perusteet toimintojen järjestämiselle Suomessa.
The Strategy extensively utilises the expertise of society’s security actors, especially that of the business community.
Kyberturvallisuusstrategian valmistelussa on hyödynnetty laajasti koko yhteiskunnan turvallisuustoimijoiden ja erityisesti elinkeinoelämän vahvaa osaamista.
The guidelines of the Cyber Security Strategy will be put into practice through an action plan which will be drafted in 2013.
Kansallisen kyberturvallisuusstrategian linjaukset viedään käytäntöön vuonna 2013 laadittavan toimeenpano-ohjelman avulla.
The capacity of the security authorities must be maintained in all situations.
Turvallisuusviranomaisten toimintakyky on varmistettava kaikissa tilanteissa.
All threat scenarios must include extensive preparedness.
Laaja-alaisen varautumisen on ulotuttava kaikkiin uhkamalleihin.
The support society gives to comprehensive security and national defence requires ever more intensive networking.
Yhteiskunnan voimavarojen tuki kokonaisturvallisuudelle ja maanpuolustukselle edellyttää yhä syvempää verkottumista.
Reliance on society’s security of supply and, subsequently, on production that supports the military defence and security as well as system maintenance, keeps growing.
Riippuvuus yhteiskunnan huoltovarmuudesta ja sitä kautta sotilaallista maanpuolustusta sekä turvallisuutta tukevasta tuotannosta ja järjestelmien ylläpidosta kasvaa.
Due to the interdependence of national and international security the tasks of the Defence Forces, i.e. the military defence of Finland, interauthority cooperation and international military crisis management will be more intertwined in the future.
Kansallisen ja kansainvälisen turvallisuuden keskinäisriippuvuuden vuoksi puolustusvoimien tehtävät eli Suomen sotilaallinen puolustaminen, viranomaisyhteistyö ja kansainvälinen sotilaallinen kriisinhallinta nivoutuvat tulevaisuudessa enemmän yhteen.
While Finland prepares to defend itself, it must also be able to protect the population and secure the viability of society.
Samalla kun Suomi varautuu maan puolustamiseen, on kyettävä suojaamaan väestöä ja turvaamaan yhteiskunnan toimintakyky.
In accordance with the Government Programme a separate report will assess the need to build more civil defence shelters.
Väestönsuojarakentamisen yleisestä tarpeellisuudesta laaditaan hallitusohjelman mukainen erillinen selvitys.
Developing Finland’s defence
Suomen puolustuksen kehittäminen
5.1. Defence policy
5.1. Puolustuspoliittiset linjaukset
Defence policy measures advance Finland’s security, support national foreign and security policy decision-making and create the preconditions for the maintenance and development of the defence capability.
Puolustuspolitiikan keinoin edistetään Suomen turvallisuutta, tuetaan kansallista ulko- ja turvallisuuspoliittista päätöksentekoa ja luodaan edellytykset puolustuskyvyn ylläpidolle ja kehittämiselle.
Having an active defence policy guarantees a wide range of instruments available to the state leadership and supports the realisation of Finland’s foreign and security policy goals.
Aktiivisen puolustuspolitiikan avulla varmistetaan, että valtiojohdon käytössä on riittävä keinovalikoima, ja sillä tuetaan Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan päämäärien saavuttamista.
The key objectives of Finland’s defence development are the maintenance of a defence capability tailored to our security environment and resources, defence development as part of comprehensive security and the intensification of multinational defence cooperation, which also serves the goals of Finland’s crisis management participation.
Suomen puolustuksen kehittämisen keskeiset tavoitteet ovat turvallisuusympäristöön ja voimavaroihin suhteutetun puolustuskyvyn ylläpitäminen, puolustuksen kehittäminen osana kokonaisturvallisuutta sekä kansainvälisen puolustusyhteistyön syventäminen, mikä palvelee myös Suomen tavoitteita kriisinhallintaan osallistumisessa.
In the desired end state, in the 2020s Finland will have the capability, respected by the state leadership and others, to defend the country and its independence, sustain the livelihood of its citizens and, in concert with international actors, manage security threats.
Tavoitetilassa 2020-luvun Suomella on kansalaisten, valtiojohdon ja ulkopuolisten arvostama kyky puolustaa maata, sen itsenäisyyttä ja kansalaisten elinmahdollisuuksia sekä kyky yhteistyössä kansainvälisten toimijoiden kanssa hallita turvallisuusuhat.
Finland advances its security by maintaining capable defence forces in accordance with the comprehensive concept of security, by participating in crisis management and through active international cooperation.
Suomi edistää turvallisuuttaan ylläpitämällä suorituskykyiset puolustusvoimat laaja-alaisen turvallisuuskäsityksen mukaisesti, osallistumalla kriisinhallintaan sekä aktiivisella kansainvälisellä yhteistyöllä.
The primary objective of the defence capability is to establish deterrence against the use of military force and the threat thereof.
Puolustuskyvyn ylläpidon ensisijaisena päämääränä on muodostaa ennaltaehkäisevä kynnys sotilaallisen voiman käytölle ja sillä uhkaamiselle.
Should Finland become the victim of armed aggression the vital functions of society will be protected and the attack will be repelled.
Jouduttaessa hyökkäyksen kohteeksi yhteiskunnan kannalta keskeisiä toimintoja suojataan ja hyökkäys torjutaan.
Preparedness against the use of military force, or the threat thereof, requires such military capabilities which raise the threshold against the use of force on Finland and make any military action ineffective.
Maahan kohdistuvan sotilaallisen voimankäytön ja sillä uhkaamisen torjumiseen varautuminen edellyttää sellaisia sotilaallisia suorituskykyjä, jotka nostavat kynnystä käyttää sotilaallista voimaa Suomea vastaan ja tekevät sotilaalliset toimet kannattamattomiksi.
In normal conditions the capabilities needed for territorial surveillance and the protection of territorial integrity are emphasised.
Normaalioloissa korostuvat kyvyt, joita tarvitaan alueellisen koskemattomuuden valvonnassa ja turvaamisessa.
Foreign actors continually evaluate Finland’s defence capability and its development.
Ulkopuoliset toimijat arvioivat Suomen puolustuskykyä ja sen kehitystä jatkuvasti.
The assessments of our deterrence comprise a number of factors.
Arviot ennalta ehkäisykyvystä muodostuvat useasta eri tekijästä.
At the political and societal level the evaluation includes political and economic stability, the decision-making capability, resources allocated to defence, the will to defend the country, and the scope and depth of our international cooperation.
Poliittisella ja yhteiskunnallisella tasolla arvioidaan mm. poliittista ja taloudellista vakautta sekä päätöksentekokykyä, puolustukseen käytettäviä resursseja, maanpuolustustahtoa sekä kansainvälisen yhteistyön laajuutta ja syvyyttä.
The military assessment focuses on the entirety of our military capabilities.
Sotilaallisessa arviossa tarkastellaan sotilaallisten suorituskykyjen kokonaisuutta.
The key factors include command and control, intelligence, surveillance and logistics systems, as well as the readiness and mobilisation capability, the level of training and equipment, the capabilities of the units and weapon systems and the skills of the personnel.
Keskeisiä osatekijöitä ovat johtamis-, tiedustelu-, valvonta- ja logistiikkajärjestelmät, valmiudensäätely- ja liikekannallepanokyky, joukkojen koulutus- ja varustamistaso, joukkojen ja asejärjestelmien suorituskyky sekä henkilöstön osaaminen.
In particular, the most capable and rapidly deployable troops and weapon systems are able to raise the threshold against the use of force and, if necessary, begin to repel an attack.
Erityisesti p
As a militarily non-aligned country Finland prepares to repel military threats without outside assistance. Consequently, it maintains all capability areas of the defence system.
Sotilasliittoon kuulumattomana maana Suomi varautuu sotilaallisten uhkien torjumiseen ilman ulkopuolista tukea ja ylläpitää tämän vuoksi kaikkia puolustusjärjestelmän suorituskykyalueita.
The nucleus of Finland’s defence is the military defence capability generated by the Defence Forces.
Suomen puolustusjärjestelmän ydin on puolustusvoimien tuottama sotilaallinen puolustuskyky.
The Finnish Defence Forces must retain control over all of the critical capabilities of the military defence system.
Sotilaallisen puolustusjärjestelmän kaikki avainsuorituskyvyt on pidettävä puolustusvoimien hallussa.
Military defence is a part of society’s comprehensive security.
Sotilaallinen maanpuolustus on osa yhteiskunnan kokonaisturvallisuutta.
Crises increasingly affect all sectors of society, and it is difficult to limit them.
Kriisit vaikuttavat entistä enemmän kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla, ja niiden alueellinen rajaaminen on vaikeaa.
While the growing interdependence increases risks and the vulnerability of society, it also enables the benefits that can be obtained through intensifying cooperation.
Keskinäisriippuvuuden kasvu lisää riskejä ja yhteiskunnan haavoittuvuutta, mutta se toisaalta myös mahdollistaa tiivistyvän yhteistyön kautta saatavia hyötyjä.
Securing the vital functions of society, crisis resilience and security of supply as well as guaranteeing critical competence are pivotal factors which also affect defence.
Yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaaminen, kriisinsietokyky ja huoltovarmuus sekä kriittisen osaamisen varmistaminen ovat keskeisiä puolustukseenkin vaikuttavia tekijöitä.
Society’s support is critical to the implementation of defence during a crisis, just as the support of the Defence Forces is valuable to securing the effectiveness of the civilian authorities’ activities.
Kriisitilanteessa muualta yhteiskunnasta saatava tuki on ratkaisevaa sotilaallisen puolustuksen toteuttamiseksi, samoin kuin puolustusvoimien tuki on tärkeä siviiliviranomaisten toiminnan tehokkuuden varmistamiselle.
It will be increasingly challenging to allocate society’s resources to protracted, wide-ranging defence activities in the future.
Yhteiskunnan voimavarojen suuntaaminen pitkäkestoisiin ja laajamittaisiin puolustustoimiin on tulevaisuudessa entistä haastavampaa.
The private sector has taken over an ever-growing share and responsibility of society’s critical resources and vital functions.
Suomen kriittisistä voimavaroista ja toiminnoista yhä suurempi osa on yksityisen sektorin omistuksessa ja vastuulla.
In order to meet the requirements of emergency conditions, cooperation with strategic and other partners, government authorities, businesses and NGOs is being intensified.
Poikkeusolojen vaatimusten ja tarpeiden täyttämiseksi syvennetään yhteistyötä strategisten ja muiden kumppaneiden, viranomaisten, yritysten ja kansalaisjärjestöjen kanssa.
Partnership is a feature of managing wartime capabilities and life cycle costs as well as the cost-effectiveness of the defence.
Kumppanuus on osa sodan ajan suorituskyvyn ja elinjaksokustannusten hallintaa sekä puolustuksen kustannustehokkuutta.
Multinational defence cooperation strengthens the defence capability and ensures the development of military capabilities.
Kansainvälisellä puolustusyhteistyöllä vahvistetaan puolustuskykyä ja turvataan sotilaallisten suorituskykyjen kehittämistä.
In the most important areas cooperation can be achieved via several venues by avoiding unnecessary duplication.
Tärkeimmillä alueilla yhteistyötä voidaan tehdä usealla taholla päällekkäisyyksiä välttäen.
By participating in defence cooperation Finland can also influence its content and structures.
Puolustusyhteistyöhön osallistuminen mahdollistaa myös vaikuttamisen sen sisältöön ja rakenteisiin.
It is particularly important for Finland to maximise its influence so as to be able to add in the special requirements arising from our defence solution.
Vaikuttavuuden maksimointi on erityisen tärkeää Suomelle, jotta puolustusratkaisusta johtuvat erityistarpeet pystytään ottamaan huomioon.
Interaction within international structures and organisations, for its part, improves our situation awareness and the ability to pre-emptively influence crisis resolution in the regions of their origin.
Toiminta kansainvälisissä rakenteissa ja organisaatioissa osaltaan parantaa tilannetietoisuutta ja kykyä vaikuttaa ennalta ehkäisevästi kriisien ratkaisemiseen niiden syntysijoilla.
Active defence cooperation improves Finland’s deterrence.
Aktiivinen puolustusyhteistyö parantaa Suomen ennalta ehkäisykykyä.
While the cooperation does not provide any security guarantees, it facilitates the reception of political, military and other assistance should Finland’s resources prove inadequate.
Yhteistyö ei tarjoa turvatakuita, mutta se edesauttaa poliittisen tuen ja sotilaallisen sekä muun avun saantia tilanteessa, jossa Suomen voimavarat osoittautuisivat riittämättömiksi.
In return, Finland must be ready and able to provide military and other assistance to others when required.
Vastavuoroisesti tämä edellyttää Suomelta valmiutta ja kykyä sotilaallisen ja muun avun antamiseen tarvittaessa.
Cooperation takes place under the auspices of the EU and NATO partnership, in regional groups and bilaterally.
Yhteistyötä toteutetaan EU:ssa ja Naton kumppanuuden piirissä, alueellisissa ryhmissä sekä kahdenvälisesti.
The EU and NATO play supportive roles in multinational projects.
EU:n ja Naton roolit monikansallisissa hankkeissa ovat toimintaa tukeva.
Tangible collaboration between willing partners occurs in country groupings, of which the most important from Finland’s perspective is the Nordic defence cooperation arrangement NORDEFCO.
Konkreettinen yhteistoiminta tapahtuu halukkaiden maiden kesken eri maaryhmissä, joista Suomen kannalta keskeisin on pohjoismaisen puolustusyhteistyön järjestely, Nordefco.
Other important cooperation partners for Finland are especially the United States and the countries in Northern Europe.
Muita tärkeitä yhteistyötahoja Suomelle ovat erityisesti Yhdysvallat sekä Pohjois-Euroopan maat.
Cooperation promotes military interoperability, the creation and development of capabilities, and strengthens our faculty for international crisis management participation.
Yhteistyöllä edistetään sotilaallista yhteensopivuutta, suorituskykyjen kehittämistä ja rakentamista sekä vahvistetaan valmiuksia osallistua kansainväliseen kriisinhallintaan.
NATO standards and procedures are the mainstay of interoperability.
Naton standardit ja toimintatavat ovat kaikilla yhteistoiminnan perustana.
Nordic defence cooperation has significantly intensified in recent years.
Pohjoismainen puolustusyhteistyö on syventynyt ja tiivistynyt viime vuosien aikana merkittävästi.
Nordic cooperation attempts to achieve synergies while aiming to gain operational, economic, technical and industrial added value.
Yhteistyöllä haetaan kustannustehokkuutta pyrkien samalla saavuttamaan operatiivista, taloudellista, teknistä ja teollista lisäarvoa.
This collaboration also strives for interoperability which would facilitate intensified and more wide-ranging cooperation to supplement national defence solutions and capabilities.
Yhteistyöllä tavoitellaan myös yhteensopivuutta, joka mahdollistaisi jatkossa Pohjoismaiden puolustusvoimien nykyistä tiiviimmän ja laaja-alaisemman yhteistyön täydentämään kansallisia puolustusratkaisuja ja suorituskykyjä.
Nordic cooperation areas are the following:
Yhteistyö on organisoitu seuraaviin osa-alueisiin:
defence policy, strategic development, capabilities, human resources and education, training and exercises, and operations.
puolustuspolitiikka, strateginen kehittäminen, suorituskyvyt, henkilöstö ja koulutus, harjoitukset ja operaatiot.
Multinational exercises and international rapid response force pools will become increasingly important as vehicles for maintaining and improving interoperability.
Monikansallisten harjoitusten ja kansainvälisten valmiusjoukkopoolien merkitys yhteistoimintakykyä ylläpitävänä ja kehittävänä välineenä kasvaa tulevaisuudessa.
The Defence Forces develop their capabilities and interoperability, especially by participating in the EU’s battle groups and in activities supplementing the NATO Response Force (NRF), and associated exercises.
Puolustusvoimien suorituskykyjä ja niiden yhteensopivuutta kehitetään erityisesti osallistumalla EU:n taisteluosastoihin ja Naton nopean toiminnan joukkoja (NRF) täydentävään toimintaan sekä niihin liittyvään harjoitustoimintaan.
Participation in military crisis management strengthens Finland’s defence capability.
Osallistuminen sotilaalliseen kriisinhallintaan vahvistaa Suomen puolustuskykyä.
The goal of preparation and implementation is to guarantee the effectiveness of the participation.
Valmistelussa ja toteutuksessa pyritään varmistamaan osallistumisen vaikuttavuus.
The quantitative and qualitative goals of operational participation are set on a case-by-case basis.
Osallistumisen määrälliset ja laadulliset tavoitteet asetetaan operaatiokohtaisesti.
5.2 Using and developing the defence system
5.2. Puolustusjärjestelmän käyttö ja kehittäminen
Finland demonstrates its defence capability through territorial surveillance and by protecting its territorial integrity, through national training and exercises, through participation in military crisis management, and through a strong will to defend the country.
Suomi osoittaa puolustuskykyään alueellisen koskemattomuuden valvonnalla ja turvaamisella, kansallisella koulutus- ja harjoitustoiminnalla, osallistumalla sotilaalliseen kriisinhallintaan sekä korkealla maanpuolustustahdolla.
Finland’s defence underscores good situation awareness and command and control capability, joint effects and the ability to exploit the strengths of its own territory.
Suomen puolustuksessa korostuvat hyvä toimintaympäristötietoisuus ja johtamiskyky, kyky aktiiviseen vaikuttamiseen sekä kyky hyödyntää oman alueen käytön vahvuuksia.
Defence readiness is regulated to correspond to the prevailing security environment.
Puolustusjärjestelmän valmiutta säädellään turvallisuusympäristön tilannekehityksen mukaisesti.
The requirements of the operating environment will be met by:
Toimintaympäristön asettamiin vaatimuksiin vastataan:
Generating comprehensive situation awareness and a situation picture,
tuottamalla kattava toimintaympäristötietoisuus ja tilannekuva,
Maintaining an early-warning capability,
ylläpitämällä ennakkovaroituskyky,
Maintaining continuous decision-making and command and control readiness, and a robust C4 system,
ylläpitämällä jatkuva päätöksentekokyky- ja johtamisvalmius sekä häiriönsietokykyinen johtamisjärjestelmä,
Maintaining a flexible readiness control capability,
ylläpitämällä joustava valmiuden säätelykyky,
Maintaining the appropriate capability for territorial surveillance and the protection of territorial integrity,
ylläpitämällä tilanteen edellyttämä kyky alueellisen koskemattomuuden valvontaan ja turvaamiseen,
Maintaining the suitable mission-oriented capabilities of operational, regional and local troops,
ylläpitämällä operatiivisten, alueellisten ja paikallisjoukkojen tehtävänmukainen suorituskyky,