natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Left-wing extremist and anarchic movements in Finland have been fairly moderate and peaceful compared to other European countries.
Äärivasemmistolainen ja anarkistinen liikehdintä on Suomessa ollut varsin maltillista ja rauhanomaista verrattuna muuhun Eurooppaan.
However, a number of arson attacks and other, sabotage-like acts of vandalism were carried out last year, for which anarchists have publicly claimed responsibility.
Kuitenkin vuoden sisällä on tapahtunut useita tuhopolttoja ja sabotaasiluonteisia vahingontekoja, joista anarkistit ovat ottaneet julkisesti vastuun.
To prevent violent extremism, it is important to reduce social exclusion among young people in particular, along with social polarisation and regional segregation.
Väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn kannalta on tärkeää vähentää erityisesti nuorten syrjäytymistä yhteiskunnasta, yhteiskunnan jakaantumista ja alueellista segregaatiota.
Internationalisation adds to the challenges of prevention, as extremist movements are influenced by other countries.
Kansainvälistyminen lisää ennaltaehkäisyn haasteita, sillä ääriliikkeet saavat vaikutteita ulkomailta.
International developments may also radicalise domestic extremist movements.
Kansainvälinen kehitys voi myös radikalisoida kotimaisia ääriliikkeitä.
The Action Plan contains the following measures to prevent violent extremism:
Ohjelma sisältää seuraavat toimenpiteet väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisemiseksi:
•\tab Establishing a National Cooperation Network for the Prevention of Violent Extremism and regional cooperation networks in Helsinki, Turku, Tampere and Oulu
•\tab Asetetaan kansallinen yhteistyöverkosto väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisemiseksi sekä paikalliset yhteistyöverkostot Helsinkiin, Turkuun, Tampereelle ja Ouluun
•\tab Strengthening young people’s trust in the democratic system and using it to make a difference by promoting democracyrelated discussions among young people, enhancing young people’s participation, and selecting a Young Democracy Ambassador every year
•\tab Vahvistetaan nuorten luottamusta demokraattiseen järjestelmään ja sen kautta vaikuttamiseen edistämällä demokratiaan liittyvää keskustelua nuorten keskuudessa, vahvistamalla nuorten osallisuutta sekä valitsemalla vuosittain nuori demokratialähettiläs
•\tab Piloting an operating model that enables fast access to health care services for indivuals assessed as being at high risk of committing violent acts against other people
•\tab Pilotoidaan toimimallia, joka mahdollistaa nopean pääsyn terveydenhuollon piiriin silloin, kun arvioidaan että yksilöllä on suuri riski toteuttaa väkivaltaisia tekoja muita ihmisiä kohtaan
•\tab Increasing low-threshold services provided by organisations, such as mentoring, to support an individual in relinquishing violent ideas and fantasies about acts of violence
•\tab Lisätään järjestöjen tuottamia matalan kynnyksen palveluja, esimerkiksi mentorointia, jotka edistävät yksilön irtaantumista väkivaltaisista ajatuksista ja väkivaltaisiin tekoihin liittyvistä fantasioista
•\tab Organising meetings with the media
•\tab Järjestämällä aihetta käsitteleviä yhteistyötapaamisia median kanssa
•\tab Strengthening Internet policing
•\tab Vahvistamalla nettipoliisitoimintaa
•\tab Preparing a biannual situation overview on violent extremism, in support of preventive work
•\tab Laatimalla ennaltaehkäisyn tueksi puolivuosittain väkivaltaisen ekstremismin tilannekatsaus
•\tab Collating an electronic toolbox of good practices and other material supporting practical work in preventing violent extremism
•\tab Kokoamalla väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn hyvät käytännöt ja muu käytännön työtä tukeva aineisto sähköiseksi työkalupakiksi sekä
Keywords:
Avainsanat (asiasanat):
internal security, improving security, cooperation, intersectoral
sisäinen turvallisuus,  turvallisuuden parantaminen, yhteistyö, poikkihallinnollisuus
Other information:
Muut tiedot:
ISBN 978-952-491-775-9 (PDF)
ISBN 978-952-491-765-0 (pdf)
Name of series and number of publication:
Sarjan nimi ja numero:
Ministry of the Interior publications
Sisäasiainministeriön julkaisusarja
Confidentiality rating:
Luottamuksellisuus:
Distributed by:
Jakaja:
Ministry of the Interior
Sisäasiainministeriö
Published by:
Kustantaja:
Finland is a relatively safe country.
Suomi on varsin turvallinen maa.
Key contributors to the safety of Finnish society include strong social cohesion, and trust in institutions and other people.
Tärkeitä tekijöitä suomalaisen yhteiskunnan turvallisuuden taustalla ovat vahva sosiaalinen koheesio sekä luottamus instituutioihin ja toisiin ihmisiin.
Thanks to its strong social cohesion, Finland has been a harmonious country.
Vahvan sosiaalisen koheesion johdosta Suomi on ollut eheä maa.
People living in Finland have had a sense of belonging, working not only for their personal benefit, but also for the common good.
Suomessa asuvat ovat kokeneet yhteenkuuluvuutta ja sitä, että työtä tehdään omaksi mutta myös yhteiseksi hyväksi.
This may be part of the reason why Finland has been placed among the world’s top countries in various welfare comparisons.
Tämä on osaltaan vaikuttanut siihen, että Suomi on sijoittunut erilaisissa hyvinvointivertailuissa maailman kärkivaltioiden joukkoon.
Social change has been rapid in the last few decades.
Yhteiskunnallinen muutos on ollut nopeaa muutaman viime vuosikymmenen aikana.
Urbanisation has continued and the population has become more diverse.
Kaupungistuminen on jatkunut ja väestö on monimuotoistunut.
Generation gaps have become wider, and increased immigration has significantly changed the face of larger cities in particular.
Sukupolvien väliset erot ovat kasvaneet, ja lisääntyvä maahanmuutto on muuttanut merkittävästi varsinkin suurempien kaupunkien ilmettä.
For some of the population, globalisation has created significant new opportunities, while others may feel left on the sidelines in this fast-changing society.
Globalisaatio on tuottanut osalle väestöä merkittäviä uusia mahdollisuuksia, mutta samalla osa väestöstä voi tuntea jääneensä nopeasti muuttuvassa yhteiskunnassa sivuraiteelle.
Citizens feel that social differences have become greater.
Kansalaiset kokevat, että yhteiskunnalliset erot ovat kasvaneet.
The Government has therefore set itself the goal of narrowing the income, welfare and health gaps.
Hallitus onkin asettanut tavoitteeksi kaventaa tulo-, hyvinvointija terveyseroja.
Polarisation within a society can form a basis for extremist ideas.
Yhteiskunnan polarisaatio voi luoda pohjaa ääriajattelulle.
International examples show that extremist thinking can also lead to violent acts against society and other individuals.
Kansainväliset esimerkit osoittavat, että ekstremistiset ajatukset voivat johtaa myös väkivaltaisiin tekoihin yhteiskuntaa ja muita ihmisiä kohtaan.
Violence and terrorism justified by extremist ideologies or ideas are not new phenomena.
Väkivalta ja terrorismi, jota perustellaan äärimmäisillä ideologioilla tai ajatuksilla, eivät ole uusia ilmiöitä.
Throughout history, there have been individuals, groups or states that have tried to influence politics or society through the threat or use of violence.
Kautta historian on ollut yksilöitä, ryhmiä tai valtioita jotka ovat pyrkineet vaikuttamaan politiikkaan tai yhteiskuntaan väkivallalla uhkaamalla tai sitä käyttämällä.
For decades, the threat of terrorism has been a part of everyday life in many European countries.
Terrorismin uhka on ollut arkipäivää monessa Euroopan maassa jo vuosikymmenten ajan.
In Finland, the threat of violence posed
Suomessa ääriajatteluun perustuvan väkivallan uhka on ollut vähäinen.
However, Finland has not been entirely untouched by this phenomenon.
Suomi ei ole kuitenkaan ollut kokonaan tämän ilmiön ulkopuolella.
There have been two school attacks in Finland, in which the offenders and motives were very different from homicides in general.
Suomessa on tapahtunut myös kaksi koulusurmaa, joiden tekijät ja motiivit olivat varsin erilaisia verrattuna henkirikoksiin yleensä.
In the last twenty years, globalisation and the development of communication technology have meant that, for better or worse, Finland has become more closely entwined in the international community.
Kahden viimeisen vuosikymmenen aikana erityisesti globalisaatio ja viestintäteknologian kehittyminen ovat vaikuttaneet siihen, että Suomesta on tullut niin hyvässä kuin pahassakin aiempaa kiinteämpi osa kansainvälistä yhteisöä.
Violent extremism is an international phenomenon.
Väkivaltainen ekstremismi on kansainvälinen ilmiö.
Preventive programmes similar to the one under discussion have already been prepared in many Member States of the European Union.
Vastaavat ennaltaehkäisyyn painottuvat toimintaohjelmat on laadittu jo useissa Euroopan unionin maissa.
Preventing and combating violent extremism is a European-Union-wide challenge; responsibility for preventive action lies with each Member State.
Väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisy ja torjunta on Euroopan unionin laajuinen haaste, ja vastuu ennalta ehkäisevistä toimista on jokaisella jäsenmaalla.
The objective of this Action Plan is to prevent violent extremism at the earliest possible stage, before it leads to acts of violence.
Toimenpideohjelman tavoitteena on, että väkivaltaista ekstremismiä torjutaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, ennen kuin se johtaa väkivaltaisiin tekoihin.
Effective prevention requires extensive cooperation between the authorities and civic society.
Tehokas ennaltaehkäisy edellyttää laajaa yhteistyötä viranomaisten välillä ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.
Prevention is important for the sake of individuals and the whole of society.
Ennaltaehkäisy on tärkeää sekä yksilöiden että koko yhteiskunnan kannalta.
Participating in the activities of extremist groups that commit violent acts, or promoting these ideologies through violence may, in the life of an individual, lead to a situation where returning to a normal life proves difficult, if not impossible.
Väkivaltaisia tekoja tekevien ekstremististen ryhmien toimintaan osallistuminen, tai näiden aatteiden edistäminen väkivaltaa käyttämällä, voi johtaa yksittäisen ihmisen elämässä tilanteeseen, jossa palaaminen tavalliseen elämään voi osoittautua vaikeaksi, jopa mahdottomaksi.
A situation where individuals and institutions live in fear is dangerous in terms of society’s overall development.
Tilanne, jossa yksittäiset ihmiset ja instituutiot elävät pelon vallassa, on koko yhteiskunnan kehityksen kannalta vaarallinen.
This could lead to the use of social resources for security purposes rather than enhancing society’s well-being and competitiveness.
Se voi johtaa siihen, että yhteiskunnan voimavaroja käytetään vaaroilta suojautumiseen sen sijaan, että niillä lisättäisiin yhteiskunnan hyvinvointia ja kilpailukykyä.
Success in preventing violent extremism is important both to society at large and to each individual member of society.
Onnistuminen väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyssä on tärkeä asia yhteiskunnalle laajasti ja meille jokaiselle yhteiskunnan jäsenelle.
This Action Plan provides a solid basis for cooperation between various authorities and representatives of civic society in the prevention of violent extremism.
Toimenpideohjelma antaa hyvän pohjan eri viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien yhteistyölle väkivaltaisen ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi.
Helsinki
Helsingissä
Minister of the Interior
Sisäasiainministeri
1.\tab Introduction
1.\tab Johdanto
In its programme of 17 June 2012, Prime Minister Jyrki Katainen’s Government decided on the preparation of the third Internal Security Programme.
Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelmassa 17.6.2011 päätettiin kolmannen sisäisen turvallisuuden ohjelman valmistelusta.
In accordance with the Government Programme, the core content of the Internal Security Programme consists of measures to help prevent and resolve key security issues in terms of their influence on everyday life.
Hallitusohjelman mukaisesti sisäisen turvallisuuden ohjelman ydinsisällön muodostavat arjen näkökulmasta keskeisimpiä turvallisuusongelmia ennalta ehkäisevät toimenpiteet ja niiden ratkaisut.
The Government Programme requires improved prevention of both violence and violent radicalisation.
Hallitusohjelmassa edellytetään väkivallan nykyistä parempaa torjumista ja väkivaltaisen radikalisoitumisen ennaltaehkäisyä.
On 3 November 2011, mandated by the Government Programme Resolution, the Government set up a project for the preparation of the Internal Security Programme.
Hallitusohjelman päätöksen perusteella valtioneuvosto asetti 3.11.2011 hankkeen valmistelemaan sisäisen turvallisuuden ohjelmaa.
As part of this Resolution, an expert group was appointed to draw up a Programme of Measures for the prevention of violent extremism.
Asettamispäätöksessä asetettiin asiantuntijaryhmä laatimaan toimenpideohjelma väkivaltaisen ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi.
Such a Programme of Measures will be implemented as part of the Internal Security Programme.
Toimenpideohjelma toimeenpannaan osana sisäisen turvallisuuden ohjelmaa.
For their part, measures determined in the Internal Security Programme will promote the prevention of violent extremism.
Sisäisen turvallisuuden ohjelmassa päätetyt toimenpiteet edistävät osaltaan väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyä.
The Programme of Measures to prevent violent extremism will complement the Internal Security Programme.
Toimenpideohjelma väkivaltaisen ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi täydentää sisäisen turvallisuuden ohjelmaa.
Since 2005, several European countries have prepared programmes to combat violent extremism.
Väkivaltaisen ekstremismin vastaisia ohjelmia on laadittu useissa Euroopan maissa vuodesta 2005 lähtien.
At the moment, the contents of these programmes are being reviewed to take better account of extreme right and left-wing groups that use violence.
Parhaillaan on käynnissä vaihe, jossa ohjelmien sisältöä tarkistetaan niin, että ne ottavat laajemmin huomioon äärioikeistolaiset ja äärivasemmistolaiset väkivaltaa käyttävät ryhmät.
In Finland, the second Internal Security Programme included some preventive measures against violent radicalisation, but this is the first Programme of Measures to comprise extensive measures for the prevention of violent extremism.
Suomessa toiseen sisäisen turvallisuuden ohjelmaan sisältyi joitain väkivaltaista radikalisoitumista ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä, mutta nyt valmistunut ohjelma on ensimmäinen laaja väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn toimenpideohjelma.
It also covers school killings and similar acts of violence.
Toimenpideohjelma kattaa myös koulusurmat ja vastaavat väkivallanteot.
The objective of the Programme is to prevent all violence predicated on ideas and ideologies.
Toimenpideohjelman tavoitteena on ehkäistä kaikkea väkivaltaa, jota perustellaan aatteilla tai ideologioilla.
The Programme of Measures to prevent violent extremism will be complemented by the Counterterrorism Strategy mandated by the Government in 2010. It will also be updated in accordance with the resolutions of Prime Minister Jyrki Katainen’s Government Programme.
Väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn toimenpideohjelmaa täydentää terrorismin torjunnan strategia, jota koskevan päätöksen valtioneuvosto teki vuonna 2010 ja joka päivitetään pääministeri Jyrki Kataisten hallituksen ohjelmassa päätetyn mukaisesti.
Violent extremism does not necessarily lead to terrorism.
Väkivaltainen ekstremismi ei välttämättä johda terrorismiin.
As a rule, preventive measures are public, and implemented by representatives of civic society as well as the authorities.
Ennalta ehkäisevät toimenpiteet ovat pääsääntöisesti julkisia ja niiden toimeenpanoon osallistuvat viranomaisten ohella myös kansalaisyhteiskunnan edustajat.
The Counterterrorism Strategy focuses on uncovering and preventing terrorist activities.
Terrorismin torjunnan strategia painottuu terrorististen tekojen paljastamiseen ja torjuntaan.
It also ensures that the authorities remain fully functional in the case of a terrorist attack.
Se varmistaa myös viranomaisten toimintakyvyn mahdollisen terrori-iskun tapahtuessa.
In Finland, the main responsibility for counterterrorism lies with the police.
Suomessa terrorismin torjunnan päävastuu on poliisilla.
When the nature of the assignment is cast as crime prevention, the prevention of violent extremism becomes counterterrorism under the responsibility of the law enforcement authorities.
Väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisystä siirrytään lainvalvontaviranomaisten vastuulla olevaan terrorismin torjuntaan siinä vaiheessa, kun tehtävänä on rikoksentorjunta.
Extensive measures for improving security have been included in the Internal Security Programme.
Sisäisen turvallisuuden ohjelmassa on päätetty laajasti eri toimenpiteistä turvallisuuden parantamiseksi.
Some of these measures, such as addressing bullying at schools, improving the safety of young people and immigrants, preventing serious violence, and improving trust and participation, are also central to the prevention of violent extremism.
Osa näistä toimenpiteistä on keskeisiä myös väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyssä, kuten koulukiusaamiseen puuttuminen, nuorten ja maahanmuuttajien turvallisuuden parantaminen, vakavan väkivallan ennaltaehkäisy sekä luottamuksen ja osallisuuden parantaminen.
2.\tab Objective of the Action Plan
2.\tab Toimenpideohjelman tavoite
The Programme of Measures for preventing violent extremism seeks to identify and prevent violent acts aimed at promoting extremist ideas or ideologies.
Väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn toimenpideohjelman tavoitteena on tunnistaa ja ennalta ehkäistä väkivaltaisia tekoja, joiden tavoitteena on edistää ekstremistisiä aatteita tai ideologioita.
Preventing violent extremism is a key part of strengthening our democratic system.
Väkivaltaisen ekstremismin ehkäisy on tärkeä osa demokraattisen järjestelmän vahvistamista.
The Programme of Measures for preventing violent extremism is being implemented extensively by the authorities, organisations and communities.
Väkivaltaisen ekstremismin ennaltaehkäisyn toimenpideohjelman toimeenpanoon osallistuvat laajasti viranomaiset, järjestöt ja yhteisöt.
3.\tab Violent extremism and its prevention
3.\tab Väkivaltainen ekstremismi ja sen ennaltaehkäisy
3.1\tab Violent extremism
3.1\tab Väkivaltainen ekstremismi
No single, clear, internationally accepted definition of violent extremism exists.
Väkivaltaiselle ekstremismille ei ole olemassa yhtä selkeää, kansainvälisesti hyväksyttyä määritelmää.
In this Action Plan, extremism refers to a radical ideology, doctrine or extreme idea, devoted to fomenting anti-democratic, illegal acts and policies aimed at achieving fundamental social change.
Tässä toimenpideohjelmassa ekstremismillä tarkoitetaan radikaalia ideologiaa, oppia tai ääriajattelua, jonka keskeisenä sisältönä on luoda demokraattisten periaatteiden vastaisiin, perusteellisiin yhteiskunnallisiin muutoksiin tähtääviä laittomia toimia ja politiikkaa.
Extremist violence refers to illegal activities and violence motivated by an extremist view of the world that can, at its most extreme, also lead to terrorism.
Ekstremistisellä väkivallalla tarkoitetaan ekstremistisestä maailmankuvasta motivoitunutta laitonta toimintaa ja väkivaltaa, joka voi äärimmillään johtaa myös terrorismiin.
Radical ideas in themselves do not constitute extremism.
Radikaalit ajatukset eivät ole ekstremismiä.
Radicalism can be a positive, developmental and socially progressive force.
Radikalismi voi olla myönteinen, kehittävä ja yhteiskuntaa eteenpäin vievä voima.
Extremist activities, on the other hand, are in principle totalitarian, anti-democratic, extra-parliamentary, and often illegal.
Ekstremismi taas on lähtökohtaisesti totalitaarista, demokratian vastaista, toimintatavoiltaan ulkoparlamentaarista ja usein laitonta.
Non-violent extremism that refrains from violence is not, in itself, objectionable, although in terms of social cohesion extreme thinking arising from intolerance and hate is a cause for concern.
Väkivallaton ja laittomasta toiminnasta pidättäytyvä ekstremismi ei ole sinällään tuomittavaa, vaikka yhteiskunnan eheyden kannalta suvaitsemattomuudesta ja vihasta kumpuava ääriajattelu onkin huolestuttavaa.
The individual radicalisation process may take years or can be very rapid.
Henkilön radikalisoitumisprosessi voi kestää vuosia tai se voi olla hyvin nopeaa.
Extremism is characterised by a clear-cut, black-and-white image of the opposition, based on which individual issues and people are viewed as representatives of a larger group or unit.
Ekstremismille on ominaista selkeä, mustavalkoinen viholliskuva, jossa yksittäiset asiat ja henkilöt nähdään jonkin suuremman ryhmän tai tahon edustajina.
Violence springing from extremist ideas can be targeted at ethnic, sexual, or religious minorities, specific occupational groups, or anyone the extremist considers wrong-thinking and thus the enemy.
Ääriajattelusta kumpuava väkivalta voi kohdistua esimerkiksi etnisiin, seksuaalisiin tai uskonnollisiin vähemmistöihin, tiettyihin ammattiryhmiin tai kehen tahansa, joka on ekstremistin maailmankuvassa väärinajattelija ja siten vihollinen.
Extremism can motivate acts of vandalism, or threatening or intimidating behaviour, which damage society and disrupt its functioning.
Ekstremismi voi motivoida myös vandalismiin, uhkauksiin tai pelotteluun, jotka aiheuttavat vahinkoja yhteiskunnalle ja häiriöitä sen toiminnalle.
Very few of those who have adopted extremist thinking, and even of those who approve of the use of fear and violence, ever attempt serious acts of violence against other people.
Vain erittäin pieni osa ekstremistisen ääriajattelun omaksuneista, ja jopa pelon ja väkivallan käytön hyväksyvistä, päätyy yrittämään vakavaa väkivallan tekoa ihmisjoukkoa kohtaan.
Still, just one person drifting into extremism can lead to extreme, and, in terms of society and its citizens, very serious acts of violence.
Silti yhdenkin henkilön ajautuminen ekstremismiin voi johtaa äärimmäisiin, ja yhteiskunnan ja sen kansalaisten kannalta erittäin vakaviin väkivaltaisiin tekoihin.
Considerable research has been performed on violent extremism and the recruitment process of extreme movements.
Väkivaltaista ekstremismiä ja ääriliikkeisiin liittymistä on tutkittu paljon.
However, researchers have been unable to identify any particular reason for the radicalisation of an individual to the point where he or she is willing to use violence against other people.
Ei ole kuitenkaan löydetty yhtä yksittäistä syytä siihen, miksi yksilö radikalisoituu aina siihen asti, että hän on valmis käyttämään väkivaltaa muita ihmisiä kohtaan.
Identifying, preventing, counteracting and researching the phenomenon are challenging, since it ultimately concerns an internal change within a person.
Ilmiön tunnistaminen, ennaltaehkäisy, torjuminen ja sen tutkiminen on haastavaa, koska kyseessä on viime kädessä yksilön sisäinen muutos.
Possible causes of violent extremism may include issues related to a young person’s development, such as seeking an identity and direction in life.
Väkivaltaisen ekstremismin taustalla voi olla muun muassa nuoren ihmisen kehitykseen liittyvä identiteetin etsintä ja suunnan haku omalle elämälle.
Experiences of discrimination, racism, or feelings of exclusion may render a young person more vulnerable to extremist messages.
Syrjinnän, rasismin tai ulkopuolisuuden kokemukset voivat edistää sitä, että nuori on haavoittuvaisempi ekstremistien viestille.
When a person begins to act in order to rectify his or her exclusion and seeks a new direction in life, he or she becomes receptive to different ideas and influences.
Kun yksilö ryhtyy kohentamaan syrjäytynyttä asemaansa ja etsimään uutta suuntaa omalle elämälleen, niin hän on altis erilaisille ajatuksille ja vaikutteille.
For a young person feeling excluded from society, an extreme movement may be the first community to offer appreciation and status, whether in or outside the movement.
Ääriliike voi olla yhteiskunnasta syrjäytyneelle nuorelle ensimmäinen yhteisö, jossa hän voi tuntea saavansa arvostusta ja asemaa niin liikkeen sisällä kuin sen ulkopuolella.