natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The current licence system for terrestrial television operations differs from that for cable-television operations, which, from 1998 onwards, have not been subject to a licence.
Nykyinen maanpäällisen televisiotoiminnan toimilupakäytäntö poikkeaa kaapelilähetystoiminnasta, joka vapautettiin toimiluvanvaraisuudesta jo vuonna 1998.
For terrestrial television operations, the licence system is still in force, because of the scarcity of transmission capacity.
Toimilupajärjestelmän säilyminen maanpäällisessä televisiotoiminnassa perustuu lähetyskapasiteetin niukkuuteen.
With digitisation, the situation has changed considerably and the grounds for granting programme licences need to be reconsidered.
Tilanne on digitalisoinnin myötä muuttunut merkittävästi ja ohjelmistotoimilupien perusteita on siten arvioitava uudelleen.
Abandoning the programme licence system would also simplify administration and decrease the administrative burden of companies.
Ohjelmistolupajärjestelmistä luopuminen keventäisi myös hallintoa ja vähentäisi yritysten hallinnollista taakkaa.
Sufficiently flexible licence policies can also safeguard the profitability of radio operations.
Riittävän joustavalla toimilupapolitiikalla voidaan turvata myös radiotoiminnan kannattavuutta.
We need to be able to develop operations without being restricted by licence terms that are too strict for today’s environment.
Toimintaa tulee voida kehittää ilman, että nykytilanteessa tarpeettoman tiukat toimilupaehdot rajoittavat sitä.
The policy programme boosts spectrum efficiency.
Ohjelmalla tehostetaan taajuuksien käyttöä.
Currently, television operations utilise various multiplexes, of which some are underused.
Televisiotoiminnan käytössä on tällä hetkellä useita kanavanippuja, joista osa on vajaakäytössä.
Through television frequency re-planning and the adoption of more efficient transmission and compression technologies, some current television frequencies can be allocated to mobile communications already in 2017, even if some programmes will be sent in both standard digital and new-generation high-definition format.
Televisiotaajuuksien uudelleensuunnittelu sekä tehokkaampien lähetys- ja pakkaustekniikoiden käyttöönotto mahdollistavat sen, että osa nykyisistä televisiotaajuuksista voidaan osoittaa matkaviestintään jo vuodesta 2017 alkaen, vaikka eräitä ohjelmistoja lähetetäänkin sekä perinteisinä digitaalisina että uuden sukupolven teräväpiirtolähetyksinä.
In the future, when programmes of similar content and quality are no longer sent in several multiplexes, the demand for frequencies may continue to diminish.
Tulevaisuudessa myös luopuminen samansisältöisten ja –laatuisten lähetyksien lähettämisestä eri kanavanipuissa voi vähentää edelleen taajuuksien kysyntää.
The efficiency of frequency utilisation can be influenced with fees related to the processes for granting of various user rights, and adjustments to these fees.
Taajuuksien käytön tehokkuuteen voidaan vaikuttaa eri käyttöoikeuksien myöntämismenettelyihin liittyvillä maksuilla ja niiden tasolla.
As the utilisation of wireless communication services continues to grow, operators in the industry have an increasing need for more usable radio frequencies.
Toimijoiden tarve käyttökelpoisimmille radiotaajuuksille on kasvanut jatkuvasti langattomien viestintäpalveluiden käytön lisääntyessä.
At the same time, the financial value and societal significance of radio frequencies have grown considerably.
Samalla radiotaajuuksien taloudellinen arvo ja yhteiskunnallinen merkitys ovat kasvaneet voimakkaasti.
Various mechanisms that boost the efficient use of frequencies can be deployed to ensure efficient utilisation of the most sought-after frequencies.
Kysytyimpien taajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi voidaan ottaa käyttöön erilaisia taajuuksien käytön tehostamismekanismeja.
These mechanisms include frequency auctions, permanent spectrum fees that encourage efficient use of frequencies, and frequency licences that are resellable and technology- and service-neutral.
Näihin mekanismeihin kuuluvat mm. taajuushuutokaupat, taajuuksien tehokkaaseen käyttöön kannustavat jatkuvat taajuusmaksut sekä taajuustoimilupien teknologia- ja palveluneutraalisuus ja edelleen kaupattavuus.
The frequency needs of analogue radio are influenced by the growing audiences of internet radio.
Analogisen radion taajuustarpeeseen vaikuttaa internetkuuntelun yleistyminen.
The issue of digital radio, which would multiply the number of radio channels within a certain frequency band, is also essential to technology development in the area.
Radion teknologiakehitykseen liittyy myös kysymys digitaaliradiosta, joka moninkertaistaisi radiokanavien määrän tietyllä taajuuskaistalla.
The expansion of new, alternative distribution channels is promoted.
Edistetään uusien, vaihtoehtoisten jakeluteiden leviämistä.
In addition to terrestrial distribution channels, television content is distributed via cable and satellite.
Televisiosisältöjä jaetaan maanpäällisen jakelutien lisäksi kaapeliverkoissa sekä satelliittivälitteisesti.
Currently, terrestrial broadcasting and cable-television broadcasting reach households in equal numbers.
Tällä hetkellä maanpäällisten lähetysten ja kaapelilähetysten osuudet kotitalouksista ovat yhtä suuret.
Additional, growing methods of distribution of audiovisual content include IPTV transmission
Näiden lisäksi osuuttaan audiovisuaalisten sisältöjen jakeluteinä kasvattavat kokonaan IP-muotoisina erityisin laatutakuujärjestelyin lähetettävät IPTV-lähetykset
IPTV refers generally to linear television services transmitted in an IP network where television channels are broadcast to viewers so as to be able to guarantee the viewer full quality television image in all situations, irrespective of other load experienced by the network and the distribution system.
IPTV:llä tarkoitetaan yleensä IP-verkossa siirrettyä lineaarista televisiopalvelua, jossa katsojille välitetään televisiokanavia niin, että kuluttajalle voidaan taata täyden laadun televisiokuva kaikissa tilanteissa verkon ja jakelujärjestelmän muusta kuormituksesta riippumatta.
Developments in the latter areas will have a significant impact on the future of terrestrial television.
Näistä viimeksi mainittujen kehittyminen vaikuttaa merkittävästi maanpäällisen televisioverkon tulevaisuuteen.
On 4 December 2008, the Finnish Government issued a resolution on a nationwide broadband project.
Valtioneuvosto teki 4.12.2008 periaatepäätöksen valtakunnallisesta laajakaistahankkeesta.
By the end of 2015, all permanent residences (almost 99 per cent of the population) and the permanent facilities of companies and public administration are to be no more than two kilometres from an optical fibre or cable network that enables connection speeds of 100 Mbit/s.
Vuoden 2015 loppuun mennessä lähes kaikki (yli 99 prosenttia väestöstä) vakinaiset asunnot sekä yritysten ja julkishallinnon organisaatioiden vakinaiset toimipaikat ovat enintään kahden kilometrin etäisyydellä nopeudella 100 Mbit/s toimivan yhteyden mahdollistavasta valokuitu- tai kaapeliverkosta.
Consumers will purchase a subscription at their own cost from a telecommunications company of their choice.
Kuluttajat hankkivat tilaajayhteyden omalla kustannuksellaan valitsemaltaan teleyritykseltä.
The Broadband 2015 project promotes the proliferation of high-speed broadband connections both in areas governed by the market and in those where operations are not financially viable.
Laajakaista 2015 -hankkeella edistetään nopeiden laajakaistayhteyksien leviämistä sekä markkinaehtoisilla alueilla että kaupallisesti kannattamattomilla alueilla.
The act on broadband construction aid in sparsely populated areas (1186/2009) took effect at the start of 2010.
Laki laajakaistarakentamisen tuesta haja-asutusalueilla (1186/2009) tuli voimaan vuoden 2010 alusta.
Amendments to this act are being prepared, with the proposal being to amend it in light of the interim review of the broadband project.
Lakia koskeva muutos on valmisteilla. Sitä ehdotetaan muutettavaksi perustuen laajakaista-hankkeen väliarvioinnin tuloksiin.
One goal in this is to simplify the financing of supported broadband projects during network construction.
Tehtävien muutosten tarkoituksena on muun muassa helpottaa tuettujen laajakaistahankkeiden rahoitusta verkkojen rakennusaikana.
Allocating low frequencies to mobile communications also promotes the distribution of audiovisual content via high-speed mobile-communication networks.
Matalien taajuuksien osoittaminen matkaviestintään edistää myös audiovisuaalisten sisältöjen jakelua nopeiden matkaviestinverkkojen välityksellä.
V
Viestintäpoliittisen ohjelman eri tavoitteet saattavat vaikuttaa ristiriitaisilta keskenään.
T
Kokonaisuutena katsottuna on kuitenkin erityisesti taajuuksien tehokkaan käytön sekä viestintäpalveluja käyttävien kuluttajien kannalta tarkoituksenmukaista mahdollistaa erilaisten vaihtoehtojen laaja tarjonta.
Governance and regulatory authorities have the task of seeing that companies working with different distribution channels have equal foundations for their operation.
Hallinnon ja sääntelyviranomaisen tehtävänä on huolehtia, että eri jakeluteillä toimivilla yrityksillä on tasapuoliset toimintamahdollisuudet.
New IP distribution channels will be in direct competition with traditional television distribution channels.
Uudet, IP-muotoiset jakelutiet tulevat kilpailemaan merkittävästi perinteisten television jakelukanavien kanssa.
By combining television services available from the terrestrial network with additional channels and video-on-demand services brought by new distribution channels, viewers can be offered versatile, highly interesting sets of services.
Yhdistämällä maanpäällisen verkosta saatavilla oleviin televisiopalveluihin uusien jakeluteiden ylitse saatavat lisäkanavat ja tilausohjelmapalvelut saadaan katsojille tarjottua monipuolisia ja kiinnostavia palveluita.
The flexible cost structure of new distribution channels also enables financially viable provision of new kinds of television channels and video-on-demand services.
Uusien jakeluteiden joustava kulurakenne mahdollistaa myös uudenlaisten televisiokanavien ja tilausohjelmapalveluiden taloudellisesti mielekkään tarjoamisen.
Regional or highly specialised television operations, for example, may thus become financially sound.
Tällöin esimerkiksi paikallisen tai hyvin erikoistuneen televisiotoiminnan harjoittaminen voi olla kannattavaa.
The development of new distribution channels is boosted by the intensifying construction of fixed and mobile broadband and the internet connections, interactive services, and service platforms (ConnectedTV or Internet TV) integrated into television sets.
Uusien jakeluteiden kehittymistä edistää toisaalta kiihtyvä kiinteän ja mobiilin laajakaistan rakentaminen sekä televisiolaitteisiin sisällytetyt internetyhteydet, interaktiiviset palvelut ja palvelualustat (ConnectedTV tai Internet-TV).
We cannot foresee any individual options that would replace FM listening, but, as multi-channel distribution gains ground, the promotion of high-speed broadband connections is also important in terms of the future of radio.
Vaikka yhtä ainoaa FM-kuuntelun korvaavaa vaihtoehtoa ei ole näköpiirissä, myös radioiden tulevaisuuden kannalta nopeiden laajakaistayhteyksien edistämisellä on tärkeä merkitys monikanavajakelun merkityksen kasvaessa.
Steps are taken to ensure operating conditions for radio broadcasting.
Turvataan radiotoiminnan toimintaedellytykset.
The term for new analogue radio licences began in January 2012.
Analogisen radion uusi toimilupakausi alkoi tammikuussa 2012.
These are valid until 2019.
Toimiluvat ovat voimassa vuoteen 2019 asti.
To develop the industry, one must review current licence policies and ensure that they guarantee sufficient and efficient competition.
Toimialan kehittämiseksi on tarpeen tarkastella nykyistä toimilupapolitiikkaa siten, että sillä voidaan mahdollistaa riittävä ja toimiva kilpailu.
Genuine competition and equal operation conditions for competing operators improve the financial performance of the industry.
Aito kilpailutilanne ja lähtökohdiltaan kilpailijoiden tasavertaiset toimintaedellytykset parantavat toimialan taloudellisia edellytyksiä.
Developments in radio technology must be monitored, and preparations must be made for national-level decisions.
Radion teknologiakehitystä tulee seurata ja valmistautua myös kansallisiin ratkaisuihin.
In this phase, there is no apparent need to promote digital radio by communication policy means.
Tässä vaiheessa digitaalisen radion edistämiselle viestintäpolitiikan toimin ei nähdä tarvetta.
The proliferation of internet-based radio is a key factor in the assessment for the licence period that begins in 2020.
Vuonna 2020 alkavaa toimilupakautta arvioitaessa merkittävää on myös internet-pohjaisten radioiden yleistyminen.
The most significant factors improving the operations conditions of radio broadcasting will be evaluated in more detail in an action plan to be drafted in cooperation with operators in the field.
Yhdessä alan toimijoiden kanssa laadittavassa toimintasuunnitelmassa arvioidaan tarkemmin merkittävimpiä radiotoiminnan toimintaedellytyksiä parantavia tekijöitä.
By modernising the licence system, we can improve the conditions the radio industry has for focusing on content development.
Toimilupajärjestelmää ajanmukaistamalla voidaan parantaa radiotoimialan edellytyksiä panostaa sisällön kehittämiseen.
This involves questions of licence period duration and the content of licence terms.
Tähän liittyvät kysymykset toimilupakausien pituudesta sekä toimilupaehtojen sisällöstä.
PREPARATION OF THE COMMUNICATIONS POLICY PROGRAMME
VIESTINTÄPOLIITTISEN OHJELMAN VALMISTELU
This policy programme was drafted by public officials of the Ministry of Transport and Communications as part of their normal duties.
Ohjelma on laadittu liikenne- ja viestintäministeriössä virkamiestyönä.
In drawing up the programme, stakeholders were consulted by providing them with an opportunity to present their views verbally and organising a round for consultation.
Ohjelmaa laadittaessa sidosryhmiä on kuultu järjestämällä kuulemistilaisuus sekä lausuntokierros.
The programme has been prepared in cooperation and open dialogue with operators in the field and with organisations representing them.
Ohjelma on laadittu yhteistyössä ja avoimessa vuorovaikutuksessa alan toimijoiden ja heitä edustavien yhteisöjen kanssa.
The draft programme was widely circulated for comments between 23 May 2012 and 2 July 2012.
Ohjelmaluonnos lähetettiin varsin laajalle lausuntokierrokselle 23.5.2012.  Lausuntojen määräaika oli 2.7.2012.
The total number of submissions was 44.
Lausunnon toimitti 44 tahoa.
After the consultation stage, the draft was edited on the basis of the feedback received.
Ohjelmaluonnosta on muokattu lausuntokierroksella saadun palautteen perusteella.
The most significant change introduced concerns the timetable and roadmap for switching over to HD-only transmissions.
Merkittävin luonnokseen tehty muutos koskee kokonaan teräväpiirtolähetyksiin siirtymisen ajankohtaa sekä etenemismallia.
The ministerial working group on transport and communications policy discussed the programme on 17 September 2012.
Ohjelmaa on käsitelty liikenne- ja viestintäpoliittisessa ministerityöryhmässä 17.9.2012.
FINNISH MEDIA ENVIRONMENT
SUOMALAINEN MEDIAMAISEMA
Television-equipped households
Televisiotaloudet
Television continues to be an important medium: on average Finns watch it for nearly three hours each day.
Televisio on edelleen suomalaisille tärkeä media; sitä katsotaan keskimäärin lähes 3 tuntia päivässä.
Viewing habits are, however, diverging to some extent.
Katselu on kuitenkin jossakin määrin eriytymässä.
In 2011, different age groups viewed television as follows:
Vuonna 2011 television katselu jakautui eri ikäryhmien välillä seuraavasti:
1 h 24 min
1 t 24 min
2 h 23 min
2 t 23 min
46–64-year-olds
45–64-vuotiaat
3 h 35 min
3 t 35 min
over-65-year-olds
yli 65-vuotiaat
4 h 30 min
4 t 30 min
According to Finnpanel Oy’s 2011 survey, 90 per cent of all Finnish households are able to view real-time television transmission at their home by using a digital adapter, digital television, or digital television card for a PC.
Finnpanel Oy:n vuotta 2011 koskevien tietojen mukaan kaikista suomalaistalouksista 90 prosenttia pystyy katsomaan reaaliaikaisia televisiolähetyksiä kotonaan digisovittimen tai -television tai PC:ssä olevan digitaalisen kortin avulla.
Still 11,000 households (0.4 per cent) have only a computer with a TV card or a digital adapter.
11 000 (0,4 %) taloudella on pelkästään tietokone, jossa on tv-kortti tai digisovitin.
Roughly every other household has a single television set, and just under 40 per cent of households have two or more television sets at their disposal.
Noin joka toisella taloudella on ainoastaan yksi ja vajaalla 40 prosentilla on kaksi tai useampi televisiovastaanotin käytössään.
Approximately 450,000 households (18 per cent of all households) have a television set at a second home or summer cottage, and 67,000 households (roughly three per cent of all households) had television sets used elsewhere – for example, in cars or boats.
Noin 450 000 taloudella (18 %:a kaikista talouksista) on televisio kakkosasunnolla tai kesämökillä. Muualla (esimerkiksi veneessä tai autossa) käytössä olevia televisioita on 67 000 taloudella eli noin 3 prosentilla kaikista talouksista.
The total number of television sets in Finland is approximately 4.1 million.
Yhteensä televisiovastaanottimia on Suomessa noin 4,1 miljoonaa kappaletta.
Fewer than one in five television-viewing households have purchased at least one television set during the past 12 months.
Vajaa viidennes televisiotalouksista on hankkinut vähintään yhden uuden televisiovastaanottimen viimeisen vuoden aikana.
The majority of households that do not have a television set are single-person households in the 25–44-year-old age group, living in blocks of flats in cities.
Taloudet, joissa ei ole televisiota, ovat suurimmaksi osaksi kaupunkien kerrostaloissa asuvia 25 - 44 -vuotiaita yhden hengen talouksia.
Ten per cent of households in the 25–44-year-old age group do not have a television set.
25 - 44 -vuotiaista talouksista 10 prosenttia on ilman televisio-vastaanotinta.
Households in the below-25 age group are fewer in number, but 30 per cent of them do not have a television set or a digital adapter or TV card in their computer.
Alle 25-vuotiaita talouksia on määrällisesti vähemmän, mutta näistä talouksista 30 prosentilla ei ole televisiovastaanotinta tai digisovitinta tai televisiokorttia tietokoneessaan.
About 81 per cent of households, both with and without television sets, have a computer that they can use at home.
Sekä televisiottomista talouksista että televisiotalouksista noin 81 prosentilla on tietokone kotikäytössä.
Roughly one in five (20 per cent) households without a television set views Finnish programmes in their entirety via the internet at least once a week.
Televisiottomista talouksista noin viidennes (20 prosenttia) katselee kokonaisia kotimaisia ohjelmia internetin kautta vähintään kerran viikossa.
The corresponding number for households with a television set is 13 per cent.
Vastaava luku televisiotalouksissa on 13 prosenttia.
According to the study, around 46 per cent of television-viewing households still own at least one cathode-ray tube television set.
Televisiotalouksista 46 prosenttia omistaa edelleen vähintään yhden kuvaputkitelevision.
The number of households with a tube television set was down from 52 per cent at the beginning of 2011 to 46 per cent at the end of the year.
Kuvaputkitelevisiotalouksien määrä laski alkuvuoden 52 prosentista 46 prosenttiin loppuvuonna 2011.
Three quarters of television-viewing households have a flat-screen television set, 2.0 per cent of television-using households have a 3D set, and nine per cent have the option of using internet services directly via the television set (so-called Internet TV).
Litteä taulutelevisio on 75 prosentissa televisiotalouksista. 3D-ominaisuus on 2,0 prosentilla televisio-talouksista ja mahdollisuus internetpalveluiden käyttöön suoraan televisiosta (ns. Internet-TV) on 9 prosentilla.
According to Finnpanel, the latter number may be an overestimate, as viewers do not necessarily differentiate between Internet TV and viewing via a computer.
Finnpanelin mukaan viimeksi mainittu luku saattaa olla liian korkea, koska katsoja ei välttämättä erota Internet-TV:tä tietokoneen kautta katselusta.
Approximately 71 per cent of television-viewing households have at least one separate digital adapter, and 58 per cent have an integrated television receiver – i.e.
Noin 71 prosentilla televisiotalouksista on vähintään yksi erillinen digisovitin ja 58 prosentilla on integroitu televisiovastaanotin eli ns. digitelevisio.
More than one million households (47 per cent of television-using households) have at least one receiver that is prepared for high-definition (HD) use – i.e., HD-ready – or has Full HD capability.
Yli miljoonalla taloudella (47 prosenttia televisiotalouksista) on vähintään yksi HD-ready tai Full HD -tarkkuuden vastaanotin.
In all, roughly one in five television-equipped households (21 per cent) have an HD tuner either in a television set or in a separate digital adapter.
Kaikkiaan noin joka viidennellä (21 prosenttia) televisiotaloudella on HD-viritin joko televisiossaan tai erillisessä digisovittimessa.
The number of households with an HD tuner either in a television set or in a Digibox unit had grown to 21 per cent of television-using households.
HD-virittimillä varustettujen joko televisioiden tai digiboxien määrä on kasvanut 21 prosenttiin televisiotalouksista.
The corresponding figure early in 2011 was 19 per cent.
Vastaava luku alkuvuonna 2011 oli 19 prosenttia.
However, with 3.3 per cent of television-using households stating that they subscribe to high-definition channels, their subscriber numbers remain low.
HD-kanavien tilaajamäärät ovat kuitenkin edelleen pienet, 3,3 prosenttia televisiotalouksista tilaa oman ilmoituksensa mukaan teräväpiirtokanavia.
In comparison to the beginning of the year, this shows an increase of roughly 0.7 percentage points.
Muutos alkuvuoteen on lisäystä noin 0,7 prosenttiyksikköä.
Growth in the size of flat-screen television sets generates greater demand for higher picture quality and content in high-definition format.
Litteiden taulutelevisioiden tuumakoon kasvaminen luo osaltaan kysyntää paremmalle kuvanlaadulle ja teräväpiirtotasoiselle sisällölle.
The following figure presents flat-screen television sets’ features in 2011.
Seuraavassa kuvassa esitetään litteän taulutelevision ominaisuuksia vuonna 2011.
Pergentage of all television-equipped households
%-osuus televisiotalouksista
Television-equipped households in Finland (source: Finnpanel survey on television in households in Finland in late 2011,
TV- taloudet Suomessa (Lähde: Finnpanel, TV-Taloudet Suomessa 2011 loppuvuosi  n=3198)
Financial aspects of the television industry
Televisiotoimialan talous
According to Statistics Finland, the size of the Finnish mass-media market in 2010 was approximately EUR 4.3 billion.
Tilastokeskuksen mukana Suomen joukkoviestintämarkkinoiden koko oli noin 4,3 miljardia euroa vuonna 2010.
Print media continue to constitute the largest sector of the Finnish mass-media market, but their share was down considerably.
Graafinen viestintä on Suomessa edelleen joukkoviestintätalouden suurin sektori, mutta sen osuus on laskenut selvästi.
While in 2000 the figure was still 75 per cent, it had since fallen by approximately 11 percentage points, predominantly because of a shift in favour of electronic mass communication:
Vuonna 2000 osuus oli vielä 75 prosenttia. Osuus on laskenut noin yksitoista prosenttiyksikköä, lähinnä sähköisen joukkoviestinnän eduksi.
the share of electronic mass communication has grown rapidly, boosted by growth in television and online media.
Sähköisen joukkoviestinnän osuus on kasvanut nopeasti television ja verkkomedian kasvun myötä.
In 2010, the size of the electronic-communication market was approximately EUR 1.25 billion.
Vuonna 2010 sähköisen viestinnän markkinoiden koko oli noin 1,25 miljardia euroa.