natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Finnish Transport Safety Agency Trafi, for its part, has responsibility for official duties relating to the transport system, for developing its safety and for promoting its environmental friendliness.
Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi vastaa liikennejärjestelmän viranomaistehtävistä, kehittää sen turvallisuutta ja edistää ympäristöystävällisyyttä.
State enterprise Finavia Corporation is responsible for airports according to the network principle.
Valtionyhtiö Finavia Oyj vastaa lentoasemista verkostoperiaatteella.
The municipalities are responsible for streets, and private road maintenance associations for private roads.
Kunnat vastaavat kaduista ja yksityiset tiehoitokunnat yksityisteistä.
Municipalities participate in investments to develop the national transport infrastructure on a case-by-case basis.
Kunnat osallistuvat valtion liikenneinfrastruktuurin kehittämisinvestointeihin tapauskohtaisesti.
In this, funding for transport networks, services for transport provided by the authorities, transport subsidies and outsourced services as well as the operating expenses of the Ministry of Transport and Communications, the Finnish Transport Agency and the Finnish Transport Safety Agency have been taken into account, with the value added tax expenditure of the administrative branch excluded.
Tässä on huomioitu rahoitus liikenneverkkoihin, liikenteen viranomaispalveluihin, liikenteen tukemiseen ja ostopalveluihin sekä liikenne- ja viestintäministeriön, Liikenneviraston ja Liikenteen turvallisuusviraston toimintamenot, pois luettuina hallinnonalan arvonlisäveromenot.
Each Finnish citizen pays some EUR 300 a year for transport routes (the share of development is some EUR 110).
Jokainen suomalainen maksaa liikenneväylistä noin 300 euroa vuodessa (kehittämisen osuus noin 110 euroa).
Including fuel tax (EUR 2,675 million), car tax (EUR 1,209 million), vehicle tax (EUR 770 million), railway tax (EUR 19 million) and fairway dues (EUR 80 million).
sisältäen polttoaineveron (2 675 M€), autoveron (1 209 M€), ajoneuvoveron (770 M€), rataveron (19 M€) ja väylämaksut (80 M€).
The international flight connections that are vital for businesses and tourism have increased as desired.
Elinkeinoelämän ja matkailun tärkeät kansainväliset lentoyhteydet ovat lisääntyneet toivotusti.
In passenger traffic, those driving regularly are satisfied with the traffic conditions both in the areas where they live and over longer distances.
Henkilöliikenteessä säännöllisesti autoilevat ovat tyytyväisiä liikenneolosuhteisiin sekä omalla asuinseudulla että pitkillä matkoilla.
While traffic currently runs smoothly on main roads, the situation will deteriorate unless the growth in traffic volumes can be controlled.
Vaikka pääteiden liikenteen sujuvuus on tällä hetkellä pääosin hyvällä tasolla, tulee se heikkenemään, ellei liikennemäärien kasvua saada hallintaan.
People’s satisfaction with local public transport varies by area – the most common causes for dissatisfaction being ticket prices, unsuitable routes and departure schedules, and the availability of connections in the evenings and at weekends.
Tyytyväisyys paikallisjoukkoliikenteeseen vaihtelee alueittain - eniten tyytymättömyyttä herättivät lippujen hinnat, reittien ja vuorojen sopimattomuus sekä vuorotarjonta iltaisin ja viikonloppuisin.
The most important development target in long-distance public transport is local public transport connections with the stations.
Pitkämatkaisessa joukkoliikenteessä eniten kehitettävää on paikallisjoukkoliikenteen liityntäyhteyksissä asemille.
A special challenge is
Erityisenä haasteena on
Two successive winters with exceptionally demanding conditions tested the service level of icebreaking.
Jäänmurron palvelutaso on kahtena poikkeuksellisen vaativana talvena joutunut koetukselle.
More than 90 per cent of vessels got through without waiting, but the average waiting time for the remaining vessels considerably exceeded the target time of 3.5 hours.
Yli 90 prosenttia aluksista pääsee läpi ilman odotusta, mutta odottamaan joutuneiden keskimääräinen odotusaika on ollut huomattavasti 3,5 tunnin tavoiteaikaa pitempi.
Traffic has increased significantly, while icebreaker capacity has remained the same, while the ability of merchant vessels to navigate independently in ice has deteriorated.
Liikenne on lisääntynyt merkittävästi murtajakapasiteetin pysyessä ennallaan kauppa-alusten itsenäisen jäissäkulkukyvyn samanaikaisesti heikentyessä.
In the road network, the proportion of roads in poor condition is 670 km (approx. 4% of the main road network) and in the rest of the network 2,700 km (approx. 7% of the network).
Maantieverkolla huonokuntoisten teiden määrä on päätieverkolla 670 km (n. 4 % päätieverkosta) ja muulla tieverkolla 2 700 km (n. 7 prosenttia verkosta).
A great number of road bridges are reaching an age where renovation is needed, and it is currently estimated that approximately 5 per cent of all bridges are in poor condition.
Maantiesiltoja on tulossa paljon peruskorjausikään ja tällä hetkellä noin 5 % silloista arvioidaan huonokuntoisiksi.
In rail traffic, the condition-related factor that has the greatest impact on traffic is speed limits due to ground frost damage in springtime.
Rautatieliikenteessä eniten liikenteeseen vaikuttava kuntotekijä on routavaurioista aiheutuvat nopeusrajoitukset keväisin.
In 2003–2009, the proportion of railways affected by frost damage was rather low (50 km), while in the last two winters, it was on average 950 km.
Vuosina 2003–2009 niiden määrä on ollut varsin alhainen (50 km), mutta kahtena viime talvena keskimäärin 950 km.
In waterway lanes, the proportion of fairways in poor condition is approximately 1,000 km, of which less than one half are fairways for merchant shipping.
Vesiväylillä huonokuntoisia väyliä on noin 1 000 km, joista vajaa puolet on kauppamerenkulun väyliä.
Traffic safety
Liikenneturvallisuus
Traffic accidents are a problem that affects road traffic in particular.
Liikenneonnettomuudet ovat erityisesti tieliikenteen ongelma.
In commercial aviation, shipping and rail traffic, fatalities and serious injuries are rare.
Kaupallisessa lentoliikenteessä, merenkulussa ja rautatieliikenteessä liikennekuolemat ja vakavat loukkaantumiset ovat harvinaisia.
Road safety has improved over the long term in Finland.
Tieliikenteen turvallisuus on Suomessa pitkällä aikavälillä parantunut.
In 2011, however, the favourable trend was reversed with fatalities on the road increasing by 20 compared to the previous year.
Vuonna 2011 suotuisa kehitys kääntyi kun tieliikenteen kuolemat lisääntyivät kahdellakymmenellä edelliseen vuoteen verrattuna.
The negative trend continued in early 2012, making the goal of reducing fatalities on the roads by one half even more challenging.
Epäsuotuisa kehitys on jatkunut alkuvuonna 2012, mikä tekee tieliikenteen tavoitteen kuolemien puolittamisesta entistä haasteellisemmaksi.
In 2011, a total of 292 people died and 7,919 were injured on the roads.
Vuonna 2011 tieliikenteessä kuoli 292 ja loukkaantui 7 919 henkilöä.
In previous years, Finland has also ranked relatively high in European road safety comparisons, but recently this situation has deteriorated (11th in proportion to population in 2010, 23rd when comparing the reduction in percentage points over ten years).
Myös Euroopan laajuisessa liikenteen turvallisuusvertailuissa Suomi on pärjännyt aikaisemmin kohtuullisesti, mutta viime vuosina tilanne on heikentynyt (11. sija asukasmäärään suhteutettuna vuonna 2010 ja 23. sija kun verrataan prosentuaalista vähenemistä kymmenen vuoden ajalta).
Finland’s aim has been to be among the five top ranking countries in Europe.
Suomen tavoitteena on ollut sijoitus viiden parhaan Euroopan maan joukossa.
The average for accidents at railway level crossings (2002–2011) is 34, with an average of 7 casualties each year.
Rautateiden tasoristeysonnettomuuksien keskiarvo (2002–2011) on 34 onnettomuutta, joissa menehtyi keskimäärin seitsemän henkilö vuodessa.
In 2011, 25 accidents with 2 fatalities were recorded.
Vuonna 2011 tapahtui 25 onnettomuutta, joissa kuoli kaksi henkilöä.
In recent years, there have been no rail accidents leading to the death of passengers.
Rautatieliikenteessä ei viime vuosina ole tapahtunut matkustajan kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.
In 2011, there were four fatalities caused by railway accidents, two of which were caused by accidents at level crossings.
Vuonna 2011 rautatieliikenteen onnettomuuksissa kuoli neljä henkilöä, joista kaksi tasoristeysonnettomuuksissa.
Fatalities in commercial
Kaupallisen
In general and recreational aviation, 1-3 fatal accidents have taken place in recent years, and an average of 50-60 people lose their lives in boating accidents each year.
Yleis- ja harrasteilmailussa on viime vuosina tapahtunut vuosittain 1-3 kuolemaan johtanutta onnettomuutta, ja veneilyonnettomuuksissa menehtyy keskimäärin 50–60 henkilöä vuosittain.
The environment
Ympäristö
Carbon dioxide emissions from domestic transport increased since the recession in the early 1990s up till 2007. After a reduction during the recession in 2008–2009, the emissions began to rise again in 2010.
Kotimaan liikenteen hiilidioksidipäästöt ovat 1990-luvun alkupuolen laman jälkeen kasvaneet vuoteen 2007 asti, vuosina 2008–2009 pienentyneet taloudellisen taantuman vuoksi ja vuonna 2010 lähteneet taas nousuun.
In 2010, carbon dioxide emissions from domestic transport were 13.57 million tons.
Vuonna 2010 kotimaan liikenteen hiilidioksidipäästöt olivat 13,57 milj. tonnia.
It is predicted that carbon dioxide emissions from Finnish transport will grow until 2017, after which they will more or less stabilise until the end of the predicted period, that is until 2029.
Suomen liikenteen hiilidioksidipäästöjen ennustetaan kasvavan vuoteen 2017 asti, minkä jälkeen päästöt pysyvät lähes samalla tasolla ennusteen loppuun eli vuoteen 2029 saakka.
Domestic traffic produced less than a quarter of the total national emissions of carbon dioxide in 2009.
Kotimaan liikenteen hiilidioksidipäästöjen osuus koko maan päästöistä oli vajaa neljännes vuonna 2009.
The majority (73 per cent) of carbon dioxide emissions from transport are caused by road traffic (streets and roads), the proportion of roads in total emissions from transport being 46 per cent.
Valtaosa (73 prosenttia) liikenteen hiilidioksidipäästöistä tulee tieliikenteestä (kadut ja maantiet), maanteiden liikenteen osuus liikenteen kokonaispäästöistä on 46 prosenttia.
Resources allocated to combating the environmental impacts of transport have been inadequate.
Liikenteen ympäristöhaittojen torjuntaan ei ole kohdennettu riittävästi resursseja.
Reducing traffic volumes over the long term will be vital in order to combat climate change, as this will also help to reduce other environmental impacts of traffic.
Liikennemäärien vähentäminen pitkällä aikavälillä ilmastonmuutoksen torjumiseksi on tärkeää, koska samalla pienenevät myös muut liikenteen ympäristöhaitat.
In addition to controlling emissions, the most significant challenges in the transport sector relate to noise, air quality deterioration, the state of the Baltic Sea, ground water contamination, use of natural resources, generation of waste and loss of biodiversity.
Päästöjen hillitsemisen ohella merkittävimpiä haasteita liikennesektorilla ovat melu, ilmanlaadun heikkeneminen, Itämeren tila, pohjavesien pilaantuminen, luonnonvarojen käyttö ja jätteiden synty sekä luonnon monimuotoisuuden häviäminen.
In addition, routes and other structures needed for transport require a significant amount of space and often reduce the attractiveness of the environment.
Lisäksi väylät ja muut liikenteen vaatimat rakennelmat vaativat huomattavan määrän tilaa ja vähentävät usein ympäristön viihtyisyyttä.
Environmental noise may cause direct and indirect health impacts.
Ympäristömelu voi aiheuttaa suoria ja epäsuoria terveyshaittoja.
It is estimated that some 430,000 people are currently exposed to traffic noise exceeding 55 dB.
Liikenteen yli 55 dB melulle arvioidaan tällä hetkellä altistuvan noin 430 000 ihmistä.
The areas exposed to noise from road transport in particular have increased continuously as transport performance increases, and the challenges of noise abatement will accumulate with efforts to improve the cohesion of the urban structure.
Etenkin tieliikenteen melualueet ovat jatkuvasti kasvaneet liikennesuoritteiden kasvaessa, ja meluntorjunnan haasteet kasvavat yhdyskuntarakennetta eheytettäessä.
In Finland a target has been set to reduce the number of those living in areas exposed to noise exceeding 55 dB by a minimum of 20 per cent by 2020 compared to 2003.
Suomessa tavoitteeksi on asetettu, että yli 55 desibelin melualueilla asuvien määrä saadaan vuoteen 2020 mennessä vähintään 20 prosenttia pienemmäksi kuin vuonna 2003.
Finland has excellent ground water resources, and we must do everything in our power to ensure that the situation remains good in the future.
Suomessa on hyvät pohjavesivarannot ja meidän tulee kaikin tavoin huolehtia siitä, että tilanne säilyy hyvänä myös tulevaisuudessa.
The construction and maintenance of transport routes and airports require solutions where impacts on ground water play a key role in the planning.
Liikenneväylien ja lentoasemien rakentaminen ja ylläpito edellyttävät ratkaisuja, joissa otetaan keskeisesti huomioon myös vaikutukset pohjavesiin.
Of roads, 6,190 km (approx. 8 per cent) are located in important ground water areas, and 290 km of these roads are structurally protected.
Maanteistä 6 190 km (n. 8 prosenttia) sijaitsee tärkeillä pohjavesialueilla, joista 290 km on rakenteellisesti suojattu.
Sites where the ground water risk has already been or is about to be realised remain over a distance of approx. 103 km.
Kohteita, joissa pohjavesiriski on jo toteutunut tai toteutumassa, on edelleen noin 103 kilometrin matkalla.
Reconditioning of contaminated soils will be required mainly in the areas of the old filling stations and railway engine sheds at some 20–25 sites.
Pilaantuneen maaperän kunnostustoimia tarvitaan lähinnä rautateiden vanhojen tankkauspaikkojen ja veturitallien alueilla, noin 20–25 kohteessa.
The market
Markkinat
There are 23,000 transport companies operating in Finland, and these employ 130,000 persons in total (more than 5 per cent of employed persons).
Suomessa toimii 23 000 liikenneyritystä, jotka työllistävät yhteensä 130 000 henkilöä (yli 5 prosenttia työllisistä).
In public transport, buses account for more than one half of the market measured in passenger volumes.
Julkisen liikenteen osalta linja-autoliikenne edustaa yli puolta markkinoista matkustajamäärissä mitattuna.
The price trend in transport sector services since 2000 has averaged +3.5 per cent a year on the price of train and bus tickets and +3 per cent a year on taxi journeys, while the price levels of air travel have remained more or less at the 2000 levels.
Liikennetoimialan palvelujen hintakehitys vuodesta 2000 on esimerkiksi juna- ja linja-autolippujen hinnoissa ollut keskimäärin +3,5 prosenttia vuodessa ja taksimatkoissa +3 prosenttia vuodessa, mutta lentomatkojen hintataso on säilynyt lähestulkoon vuoden 2000 tasolla.
Over the same period, the increase in the consumer price index has been slightly less than 2 per cent annually.
Kuluttajahintaindeksin nousu on ollut samassa ajanjaksossa hieman alle 2 prosenttia vuodessa.
The freeing of competition progressed from the transport of goods on the roads and by sea to air transport and, most recently, also to rail transport in the 2000s. This development will continue in the years to come.
Kilpailun vapauttaminen on edennyt tieliikenteen tavarankuljetuksista ja merikuljetuksista lentokuljetuksiin ja viimeksi 2000-luvun aikana myös rautatiekuljetuksiin, ja tämä kehitys jatkuu tulevina vuosina.
Long-distance traffic is, as a rule, market driven.
Kaukoliikenne on pääsääntöisesti markkinaehtoista.
Air connections from Helsinki to Savonlinna and Varkaus are co-funded by the state and municipalities, which compensate for the deficit of loss-making traffic in equal shares.
Lentoliikenneyhteyksiä rahoitetaan valtion ja kuntien toimesta Helsingistä Savonlinnaan ja Varkauteen, jossa valtio ja kunnat korvaavat tappiollisen liikenteen alijäämää puoliksi.
In Helsinki urban region as well as in Tampere and Turku, competitive bidding in the transport sector is an established practice, and the areas covered by this activity are about to be extended.
Helsingin seudulla sekä Tampereella ja Turussa liikenteen kilpailuttaminen on jo vakiintunutta, ja alueet ovat parhaillaan laajentumassa.
The new public transport act will also enable competitive bidding in other regional bus operations after a transition period.
Uuden joukkoliikennelain myötä kilpailuttaminen on mahdollista muussakin alueellisessa bussiliikenteessä siirtymäajan jälkeen.
Taxi services are subject to a licensing system.
Taksiliikenteen harjoittaminen on luvanvaraista.
Access to the sector is restricted not only by eligibility criteria applicable to the licence applicant but also by limiting the number of taxi licences issued.
Alalle pääsyä rajoitetaan paitsi luvanhakijaa koskevin soveltuvuusvaatimuksin, myös taksilupien määrän rajoituksilla.
Under EU law, rail transport of goods was opened to competition in Finland as from 1 January 2007.
Rautateiden tavaraliikenne avattiin kilpailulle Suomessa EU-lainsäädännön mukaisesti 1.1.2007.
Regardless of this, only one rail company, VR Group, to date operates on the state rail network.
Kilpailun avautumisesta huolimatta valtion rataverkolla toimii edelleen vain yksi rautatieyritys, VR-Yhtymä Oy.
In practice, the VR Group also has exclusive rights to passenger traffic.
Käytännössä VR:llä on yksinoikeus myös henkilöliikenteeseen.
The local transport agreement covering the Helsinki Metropolitan Area between Helsinki Region Transport and the VR Group will expire at the end of 2017, and the agreement between the VR Group and the Ministry of Transport and Communications that guarantees the VR Group exclusive rights to passenger traffic on the current passenger network will expire at the end of 2019.
Vuoden 2017 lopussa raukeaa HSL:n ja VR:n välinen pääkaupunkiseudun lähiliikennesopimus, ja vuoden 2019 lopussa päättyy VR:n ja LVM:n välinen yksinoikeussopimus, joka takaa VR:lle yksinoikeuden henkilöliikenteessä nykyisellä henkilöliikenteen verkolla.
The
Liikenneviraston
In infrastructure management contracts, competition as a rule works well.
Kilpailu toimii väylänpidon hankinnoissa pääsääntöisesti hyvin.
There are numerous tenderers for design contracts and investments, and competition is tough.
Suunnittelussa ja investoinneissa tarjoajia on runsaasti ja kilpailu kireää.
The supplier market is the most centralised as regards maintenance. The market leader in road maintenance is Destia Ltd and in railway maintenance VR Track Ltd.
Keskittyneimpiä toimittajamarkkinat ovat hoidossa, jossa tiestön hoidon markkinajohtajana on Destia Oy ja ratojen hoidon VR Track Oy.
However, competition has also worked well in competitive bidding for maintenance contracts.
Urakkakilpailu on kuitenkin ollut toimivaa myös hoitourakoiden kilpailutuksessa.
In maritime fairway maintenance, competition is being opened up, and the market is still evolving.
Meriväylien hoidossa kilpailua ollaan avaamassa ja siellä markkinat ovat vielä kehittymisvaiheessa.
In icebreaking, the trends in terms of competition and costs have not yet developed as desired.
Jäänmurrossa kilpailu- ja kustannuskehitys ei ole ollut toivotunlaista.
The availability of trained staff is a key factor in the provision of all transport services and their support services.
Koulutetun henkilökunnan saatavuus on avaintekijä kaikkien liikennepalvelujen ja niiden tukipalvelujen saatavuuden kannalta.
In comparison with other fields, the transport sector has not been able to attract as many young people to training and education as would be optimal.
Vertailtaessa muihin toimialoihin liikennesektori ei ole parhaiten pystynyt houkuttelemaan nuoria toimialan koulutukseen.
Vision for transport 2030+
Liikenteen visio 2030+
Service-oriented transport system
Palveleva liikennejärjestelmä
Finland’s regional structure will be developed as a multi-centred, networking concept based on good transport connections.
Suomen aluerakennetta kehitetään monikeskuksisena ja verkottuvana sekä hyviin liikenneyhteyksiin perustuvana kokonaisuutena.
The centres will be developed as nodes of regional structure, not only regionally but also nationally and internationally.
Keskuksia kehitetään aluerakenteen solmukohtina niin alueellisesti, kansallisesti kuin kansainvälisestikin.
Transport system development will be linked to the development of business, the economy, employment and the regions, and it will be implemented in close cooperation with the planning of regional and urban structures.
Liikennejärjestelmän kehittäminen kytketään osaksi elinkeinoelämän, talouden, työllisyyden ja alueiden kehittämistä, ja se toteutetaan tiiviissä yhteistyössä alue- ja yhdyskuntarakenteen suunnittelun kanssa.
Connections to international transport networks will also be crucial.
Yhteydet kansainvälisiin liikenneverkkoihin ovat myös tärkeitä.
Transport policy will be developed with a strong emphasis on service level thinking by specifying target levels for the various service level factors involved in travel and transport.
Liikennepolitiikkaa kehitetään vahvasti palvelutasoajattelun suuntaan, määrittelemällä matkojen ja kuljetusten erilaisten palvelutasotekijöiden tavoitetaso.
Figure 1 below illustrates the key service level factors that influence the effectiveness of travel and transport.
Matkojen ja kuljetusten toimivuuteen vaikuttavat keskeiset palvelutasotekijät on esitetty kuvassa 1.
When specifying the service level, societal impacts should also be taken into account (including environmental sustainability and equality), and the aim should be to create a system that forms a balanced whole.
Palvelutasoa määriteltäessä tulee lisäksi ottaa huomioon yhteiskunnalliset vaikutukset (mm. kestävyys ympäristön kannalta, tasa-arvo) sekä pyrkiä tasapainoiseen kokonaisuuteen.
Figure 1. Key service level factors in travel and transport
Kuva 1. Matkojen ja kuljetusten keskeiset palvelutasotekijät
Transport policy based on service levels sets out to define the service levels required of travel and transport funded from public finances and of up-to-date information related to the transport system.
Palvelutasoperusteisessa liikennepolitiikassa linjataan julkisin varoin tarjottavaa matkojen ja kuljetusten sekä liikennejärjestelmään liittyvän ajantasaisen tiedon palvelutasoa.
The service level is based on customer needs, societal objectives and the available resources.
Palvelutaso perustuu asiakastarpeisiin, yhteiskunnallisiin tavoitteisiin sekä käytettävissä oleviin resursseihin.
Political decision-making will take place at the level of objectives and resources.
Poliittinen päätöksenteko tehdään tavoitteiden ja resurssien tasolla.
The transport administration and transport service providers will both participate in implementing the specified service level.
Liikennehallinto ja liikennepalvelujen tuottajat vastaavat molemmat omalta osaltaan päätetyn palvelutason toteutumisesta.
This will be based on cooperation with other administrative branches and service providers.
Tämä edellyttää yhteistyötä muiden hallinnonalojen ja palveluntuottajien kanssa.
At present transport network maintenance contracts specify quality criteria for maintenance, while the contractor assumes the actual operative responsibility.
Nykyisin liikenneverkon kunnossapidon sopimuksissa on määritelty kunnossapidon laatuvaatimukset ja itse operatiivinen vastuu on urakoitsijalla.
In public transport, demand-responsive contracting systems based on the service level are being introduced.
Joukkoliikenteessä ollaan ottamassa käyttöön palvelutasoon perustuvaa tilaamista.