natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In addition, Ålands Mobiltelefon Ab operates in the county of Åland.
Niiden lisäksi Ålands Mobiltelefon Ab toimii Ahvenanmaan maakunnassa.
Third-generation (3G) mobile-communication networks (UMTS/HSPA/HSPA+) provide fast data-transfer connections.
Kolmannen sukupolven 3G-matkaviestinverkot (UMTS/HSPA/HSPA+) tarjoavat nopeita tiedonsiirtoyhteyksiä.
In densely populated areas, 3G networks utilise the 2,100 MHz spectrum band, and the best coverage in sparsely populated areas is currently achieved with the 900 MHz band.
Tiheään asutulla alueella 3G-verkot käyttävät 2100 MHz taajuusaluetta ja harvemmin asutulla seudulla paras kattavuus saavutetaan tällä hetkellä 900 MHz:n taajuusalueella.
The first LTE networks operate in the 1,800 MHz and 2,600 spectrum bands, thus enabling transmission speeds of dozens of megabits per second.
Ensimmäiset LTE-verkot toimivat 1800 MHz:n ja 2600 MHz:n taajuusalueella mahdollistaen usean kymmenen megabitin siirtonopeudet.
Already, 3G networks reach more than 95 per cent of Finns.
3G-verkot tavoittavat jo yli 95 prosenttia suomalaisista.
In addition to major urban areas, 3G networks cover most smaller towns and, to a large extent, even sparsely populated areas.
Suurten asutuskeskusten lisäksi 3G-verkot kattavat valtaosan pienemmistä paikkakunnista ja laajalti myös harvaan asuttua seutua.
Moreover, the Government Resolution on Spectrum Policy outlines that the operator winning the auction for a licence in the 800 MHz spectrum band must build a nearly nationwide (99 per cent) LTE network by 2019.
Lisäksi valtioneuvoston taajuuspoliittisessa periaatepäätöksessä on linjattu, että 800 megahertsin taajuusalueelle huutokaupassa toimiluvan voittaneen operaattorin tulee rakentaa lähes koko valtakunnan (99 prosenttia) kattava LTE-verkko vuoteen 2019 mennessä.
Wireless broadband services are available also via other radio networks.
Langattomia laajakaistapalveluita on saatavilla myös muiden radioverkkojen avulla.
The most important of these are the 450 MHz spectrum band’s wireless broadband network (Digiset) and the 3.5 GHz spectrum band (regional) fixed wireless access networks.
Näistä tärkeimmät ovat 450 MHz:n taajuusalueen langaton laajakaistaverkko (Digiset) ja 3.5 GHz taajuusalueen (alueelliset) kiinteät langattomat liityntäverkot.
Almost every fourth Finnish household has both fixed broadband and mobile broadband connections, after the percentage of these households nearly doubled in 2011.
Melkein neljäsosalla Suomen kotitalouksista on sekä kiinteä laajakaista- että mobiililaajakaistayhteys ja näiden kotitalouksien osuus lähes kaksinkertaistui vuoden 2011 aikana.
One explanatory factor for the strong growth of mobile broadband is its lower price when compared to fixed broadband.
Yksi selittävä tekijä mobiililaajakaistan voimakkaalle kasvulle on sen edullisempi hinta verrattuna kiinteään laajakaistaan.
Outside major cities, in particular, the price difference is very significant, as one can subscribe to mobile broadband for almost half the price of fixed broadband.
Varsinkin suurten kaupunkien ulkopuolella hintaero on todella suuri; mobiililaajakaistan saa melkein puolet halvemmalla kuin kiinteän laajakaistan.
In Northern and Southern Savo, over 40 per cent of broadband-equipped households used a mobile broadband subscription as their only internet connection, whereas the proportion of such households in Uusimaa was below 20 per cent.
Pohjois- ja Etelä-Savossa yli 40 prosentilla laajakaistatalouksista on pelkkä mobiililaajakaista internetyhteytenä, kun Uudellamaalla tällaisten talouksien osuus on vajaat 20 prosenttia.
Roughly 80 per cent of households that utilise both fixed broadband and mobile broadband consider fixed broadband to be their primary internet connection.
Kotitalouksista, joilla on käytössään sekä kiinteä laajakaista että mobiililaajakaista, noin 80 prosenttia pitää kiinteää laajakaistaa pääasiallisena internetyhteytenään.
However, the share of those who describe mobile broadband as their primary internet connection nearly doubled during 2011.
Vuoden 2011 aikana mobiililaajakaistan pääasialliseksi internetyhteydekseen valinneiden osuus on kuitenkin lähes kaksinkertaistunut.
Almost half of all Finnish households already have mobile broadband subscriptions.
Mobiililaajakaistaliittymiä on jo lähes puolella suomalaisista kotitalouksista.
The most common reason for acquiring a mobile broadband subscription in 2011 was the opportunity to use the subscription irrespective of place or on the move.
Yleisin syy mobiililaajakaistan hankkimiseen vuonna 2011 oli mahdollisuus käyttää liittymää paikasta riippumatta tai liikkuessa.
More than 40 per cent indicated that mobility was the primary reason for the acquisition of the subscription, while in the previous year, their share had been five percentage points larger.
Reilut 40 prosenttia hankki liittymänsä pääasiassa mobiliteetin vuoksi, kun edellisenä vuonna osuus oli viisi prosenttiyksikköä suurempi.
Correspondingly, various service packages that include mobile broadband subscriptions were an increasingly common reason for acquiring a subscription in 2011.
Vastaavasti erilaiset palvelupaketit, jonka osana mobiililaajakaista hankittiin, olivat vuonna 2011 yhä yleisemmin syynä liittymän hankintaan.
Roughly 60 per cent of those who use mobile broadband with a mobile phone had already acquired a subscription for reasons of mobility.
Noin 60 prosenttia matkapuhelimella mobiililaajakaistaa käyttävistä oli hankkinut liittymän mobiliteetin vuoksi.
Using a single subscription with several pieces of equipment is continuously becoming more common, and, as a result, even those who use mobile broadband with desktop computers appreciate the possibility of using the connection location-independently.
Yhden liittymän käyttäminen useissa eri laitteissa yleistyy jatkuvasti ja tämän seurauksena jopa pöytätietokoneiden kanssa mobiililaajakaistaa käyttävät arvostavat paikasta riippumatonta käyttömahdollisuutta.
Hybrid model:
Hybridimalli:
Broadband as an enabler of supplementary services in terrestrial television
laajakaista maanpäällisen television lisäpalveluiden mahdollistaja
Combining mass-communication networks with targeted communication networks via hybrid technology is one of the development directions of the future.
Joukkoviestintäverkon ja kohdeviestintäverkon yhdistäminen niin sanotulla hybriditekniikalla on yksi tulevaisuuden kehityssuunnista.
Television services, especially high-definition programmes, require high data
Televisiopalvelut, etenkin teräväpiirto-ohjelmat, vaativat suuria tiedonsiirtonopeuksia.
This is why it is cost-efficient, particularly with wireless distribution, to keep television services in a network built specifically for this use.
Siksi televisiopalvelut on edullista pitää erillisessä tähän tarkoitukseen rakennetussa verkossa, etenkin langattomassa jakelussa.
On the other hand, supplementary services or content that is not distributed via a television network can be transferred in a targeted communication network, such as a broadband network.
Toisaalta lisäpalvelut tai sellaiset sisällöt, joita televisioverkossa ei jaeta, voidaan siirtää kohdeviestintäverkossa, kuten laajakaistaverkossa.
Supplementary services for terrestrial television broadcasting can be made possible with a broadband connection.
Maanpäällisten televisiolähetysten lisäpalvelut voidaan mahdollistaa laajakaistayhteydellä.
A wireless connection could introduce supplementary services wherever terrestrial television services are available.
Langattomalla yhteydellä voitaisiin tuoda lisäpalvelut kaikkialle sinne, missä maanpäälliset televisiopalvelutkin ovat saatavilla.
This is why reserving frequencies from the UHF spectrum band, which enables large coverage, also for wireless broadband must be seen as an opportunity also in terms of development of television operations.
Tämän vuoksi se, että suuret peittoalueet mahdollistavalta UHF-taajuusalueelta varataan taajuuksia myös langattomalle laajakaistalle, on nähtävä mahdollisuutena myös televisiotoiminnan kehittämisen kannalta.
Terrestrial distribution is a requirement for introducing television services everywhere in Finland.
Maanpäällinen jakelu on edellytys sille että televisiopalvelut voidaan tuoda kaikkialle Suomeen.
Similarly, reserving UHF frequencies also for wireless broadband promotes the implementation of supplementary television services throughout the country.
Samoin UHF-taajuuksien varaaminen myös langattomalle laajakaistalle edistää television lisäpalveluiden toteuttamista koko maahan.
With hybrid solutions, it is also possible to introduce new services in locations where a fast broadband connection is not available.
Hybridiratkaisulla on mahdollista tuoda uudet palvelut myös sellaisiin paikkoihin, joissa nopeaa laajakaistayhteyttä ei ole saatavilla.
IPTV services are generally provided by a broadband operator, whereas hybrid technology is implemented primarily by the terminal equipment, as the television set or Digibox is connected to the internet.
IPTV-palvelun tarjoaa yleensä laajakaistaoperaattori, kun taas hybriditekniikka toteutetaan päätelaitteessa liittämällä internetyhteys televisioon tai digisovittimeen.
Combinations of television and internet services are considered to be one of the possibilities of the future, changing the way people watch television and creating new services, such as video rentals and interactive services.
Televisio- ja internetpalveluiden yhdistäminen nähdään yhtenä tulevaisuuden mahdollisuuksista, joka muuttaa televisionkatselun ja tuo uusia palveluita, kuten videovuokraamoja ja vuorovaikutteisia palveluja.
Promoting multicast technology in IP traffic
Ryhmälähetystekniikan edistäminen IP-liikenteessä
As one of the key questions related to providing television content over the internet, content-producers, in particular, have brought up the need to promote multicasts in IP traffic of telecommunications companies.
Yhtenä teknisenä kysymyksenä televisiosisältöjen tarjoamisessa internetin välityksellä etenkin sisällöntuottajat ovat säännöllisesti ottaneet esille tarpeen edistää nk. multicastia eli ryhmälähetystekniikkaa teleyritysten IP-liikenteessä.
Technically, multicasts constitute one IP traffic routing model.
Teknisesti ryhmälähetys on yksi IP-liikenteen reititysmalli.
Most typically, IP traffic is unicast traffic: communication between a single sender and a single receiver.
Tyypillisin IP-liikenne on unicast-liikennettä eli lähettämistä yhdeltä yhdelle.
In multicast traffic, IP packets are delivered from one to many, with the target group predefined.
Multicast-liikenteessä IP-paketit toimitetaan yhdeltä monelle siten, että kohdejoukko on ennalta määritelty ryhmä.
Multicasts are not widely used in the networks of telecommunications companies.
Ryhmälähetystä ei ole kovinkaan laajalti otettu käyttöön teleyritysten verkoissa.
As a network feature, they can be compared to IPv6, for example: the question here is about network features that telecommunications companies can deploy once they are feasible both technically and commercially.
Sen voi verkon ominaisuutena rinnastaa esimerkiksi IPv6:een; kysymys on verkon ominaisuuksista, joita teleyritys ottaa käyttöön, kun ne ovat sekä teknisesti että kaupallisesti mielekkäitä.
Multicasts are technically challenging and require careful planning and configuration of the network for optimisation of the transmission capacity used by the broadcasts.
Ryhmälähetys on teknisesti haastava ja vaatii huolellista suunnittelua ja konfigurointia verkossa lähetysten käyttämän välityskapasiteetin optimoimiseksi.
This is simpler to execute within the telecommunications company's own network, and in all likelihood operators' own IPTV services will, to some extent, utilise multicasts.
Tämä on yksinkertaisempaa vain teleyrityksen oman verkon sisällä ja todennäköisesti operaattoreiden omissa IPTV -palveluissa hyödynnetäänkin jossain määrin ryhmälähetystä.
The need for careful planning is emphasised in the IP interconnection of telecommunications-company networks, where it has to be ensured that other networks will not experience disturbances and the company’s own network will remain able to transmit the traffic received.
Teleyritysten verkkojen välillä IP-yhteenliittämisessä huolellisen teknisen suunnittelun vaatimukset korostuvat, jotta muiden verkoille ei aiheudu haittaa ja jotta omassa verkossa pystytään välittämään vastaanotettu liikenne.
Operators in the industry have traditionally been able to resolve such questions of interoperability, and, where doing so is necessary, the
Tällaiset yhteentoimivuuskysymykset on vakiintuneesti saatu ratkaistua alan toimijoiden kesken  ja tarvittaessa niitä on mahdollista tarkentaa myös Viestintäviraston teknisillä määräyksillä esimerkiksi verkonhallinnan ja yhteentoimivuuden näkökulmista.
So far, telecommunications companies have not deemed it necessary to create solutions for questions of interoperability.
Toistaiseksi teleyrityksillä ei kuitenkaan ole ollut tarvetta yhteentoimivuusratkaisujen aikaansaamiseen.
It also needs to be noted that the service chain from the content creator to the customer may include several telecommunications companies.
On myös huomattava, että palveluketjussa sisällöntuottajalta asiakkaalle voi olla useampi teleyritys.
Both content providers and customers need to acquire an internet subscription from a telecommunications company, and there may be other telecommunications companies relaying traffic in line with interconnection agreements.
Sekä sisällöntuottajan että asiakkaan täytyy hankkia yhteys internetiin teleyritykseltä ja välissä voi olla myös muita teleyrityksiä, jotka välittävät liikennettä yhteenliittämisopimusten mukaisesti.
The full service chain should support multicasts.
Koko palveluketjun tulisi tukea ryhmälähetystä.
From the telecommunications companies’ point of view, there are two key perspectives on the financial feasibility of offering multicasts.
Ryhmälähetyksen tarjoamisen kaupalliseen mielekkyyteen teleyritysten kannalta näyttäisi liittyvän kaksi olennaista näkökohtaa.
The internet ecosystem is undergoing a transformation, and as far as telecommunications companies are concerned, gaining access to income streams derived from other operations than technical transmission is a key challenge.
Internetin ekosysteemi on murroksessa ja teleyritysten näkökulmasta yksi haasteellinen kysymys on se, kuinka ne pääsevät osallisiksi muistakin tulovirroista kuin teknisestä välittämisestä saaduista tuloista.
For telecommunications companies, it is not worthwhile to develop technical platforms for services if the related income will go to content providers.
Teleyrityksen ei ole mielekästä kehittää teknistä alustaa palveluille, joista tulot kertyvät sisällöntuottajille.
Also, the commercial prerequisites for multicasts are affected by the requirements multicast traffic imposes on IP interconnection agreements.
Toiseksi ryhmälähetysten kaupallisiin edellytyksiin vaikuttaa se, mitä tarpeita ryhmälähetysliikenne aiheuttaa IP-yhteenliittämissopimuksiin.
These needs involve both traffic pricing and the technical features of interconnection products.
Nämä tarpeet voivat liittyä sekä liikenteen hinnoitteluun että yhteenliittämistuotteiden teknisiin ominaisuuksiin.
In the EU's regulatory framework, IP interconnection agreements are not covered by regulatory controls on undertakings with significant market power, as they are drawn up purely on commercial grounds.
IP-yhteenliittämissopimukset eivät kuulu EU-säädöskehikossa huomattavan markkinavoiman sääntelyn piiriin ja ne tehdään puhtaasti kaupallisin perustein.
However, the European Commission is investigating whether there are phenomena in the evolving IP interconnection market that jeopardise healthy competition and, indirectly, the development of services provided over the internet.
Komissio on kuitenkin selvittämässä, onko kehittyvillä IP-yhteenliittämisen markkinoilla ilmiöitä, jotka vaarantavat kilpailun toimivuutta ja välillisesti myös internetin päällä tarjottavien palvelujen kehittymistä.
Vitality of terrestrial television
Maanpäällinen televisio on elinvoimainen
The terrestrial television network is the only nationwide television distribution network.
Television jakeluverkoista maanpäällinen televisioverkko on ainoa valtakunnallinen verkko.
Television distribution implemented via cable or optical fibre reaches predominantly the residents of urban areas.
Kaapelin tai valokuidun kautta toteutettu televisiojakelu tavoittaa pääasiassa taajamien asukkaat.
Wireless networks, such as the terrestrial television network and satellite network, enable television viewing location-independently.
Langattomat verkot, kuten maanpäällinen televisioverkko ja satelliittiverkko, mahdollistavat televisionkatselun paikasta riippumatta.
Terrestrial and satellite networks serve all Finnish households, and they reach also summer residences.
Maanpäällinen televisioverkko ja satelliittiverkko palvelevat kaikkia Suomen kotitalouksia ja tavoittavat myös kesäasunnot.
They enable mobile or portable reception and television viewing even in places where it is not commercially feasible to build a cable-television or other broadband network.
Ne mahdollistavat siirtyvän tai liikkuvan vastaanoton ja televisiovastaanoton sielläkin, missä kaapelitelevisio- tai muun laajakaistaverkon rakentaminen ei ole taloudellisesti tarkoituksenmukaista.
The terrestrial television network also enables the distribution of regional content.
Maanpäällinen televisioverkko tarjoaa myös mahdollisuuden välittää alueellista sisältöä.
Terrestrial television will continue to be vital.
Maanpäällinen televisio tulee pysymään elinvoimaisena.
It is the only distribution channel that reaches everyone, and it enables the free reception of the content that is most popular.
Se on ainut jakelutie, joka tavoittaa kaikki ja suosituin sisältö on sen kautta vastaanotettavissa ilmaiseksi.
Cable and fibre networks cannot compete with the terrestrial network in terms of coverage.
Kaapeli- ja kuituverkot eivät voi kattavuudellaan kilpailla maanpäällisen televisioverkon kanssa.
Moreover, households that use IPTV services can additionally utilise the terrestrial television network, for example, with a second television.
On myös nähtävissä että IPTV-palveluita käyttävissä kotitalouksissa maanpäällistä televisioverkkoa voidaan hyödyntää rinnalla esimerkiksi kodin kakkostelevisiossa.
Mobility and the hybrid model provide new opportunities for developing the terrestrial distribution network and utilising its special characteristics.
Mobiiliteetti ja hybridimalli tarjoavat uusia mahdollisuuksia kehittää maanpäällistä jakeluverkkoa ja hyödyntää sen erityispiirteitä.
The future of terrestrial television is also promoted by the 13 television operators, from around the world, who in the spring of 2012 agreed on the Future of Broadcast Television (FOBTV) initiative.
Maanpäällisellä television tulevaisuutta edistävät myös ne 13 eri televisiotoiminnan harjoittajaa ympäri maailmaa, jotka ovat keväällä 2012 sopineet yhdessä tulevaisuuden televisiota koskevasta aloitteesta (the Future of Broadcast Television (FOBTV) initiative).
The objective of these operators is to identify shared terrestrial digital television technologies that could be used by all standardisation organisations.
Näiden toimijoiden tavoitteena on hakea yhteisiä maanpäällisen digitaalisen television tekniikoita, joita kaikki standardointiorganisaatiot voisivat käyttää.
Ideally, it could, for example, lead to the same standard being used worldwide, as LTE is in the field of mobile communications.
Parhaimmillaan se voisi johtaa esimerkiksi siihen, että käytössä olisi sama standardi koko maailmassa, vastaavasti kuin LTE matkaviestinpuolella.
This would have a positive impact on equipment sales, and in the future it could also promote mobile television, as the same receiver could be used on different continents.
Tällä olisi positiivinen vaikutus laitemyyntiin, mutta se voisi tulevaisuudessa myös edistää mobiilitelevisiota, kun samaa vastaanotinta voisi käyttää eri mantereilla.
If the initiative is a success, the work will support the vitality of terrestrial television and its development towards a global market.
Onnistuessaan aloitteen mukainen työ tukee maanpäällisen television elinvoimaisuutta ja kehittymistä globaaliksi markkinaksi.
Moreover, the initiative strengthens the future opportunities of terrestrial television for providing new services and uses, such as UHDTV, mobility and television+broadband hybrid services.
Lisäksi aloite edistää maanpäällisen television edellytyksiä tarjota uusia palveluita ja käyttötapoja tulevaisuudessa kuten UHDTV, mobiiliteetti sekä television ja laajakaistan hybridipalvelut.
The terrestrial distribution network also plays a key role in the security of supply amid exceptional circumstances or crisis situations.
Maanpäällisellä jakeluverkolla on lisäksi keskeinen rooli huoltovarmuuden kannalta poikkeusoloissa tai kriisitilanteissa.
Cognitive radio networks
Kognitiiviset radioverkot
Cognitive radio refers to intelligent radio that is aware of its environment and detects other radio networks and frequencies in use.
Kognitiivinen radio on älykäs radio, joka on tietoinen ympäristöstään havaitsemalla käytössä olevat muut radioverkot ja käytössä olevat taajuudet.
Awareness of the environment enables the radio communication to use the most appropriate radio frequency available at the time.
Tiedostamalla ympäristönsä se käyttää kulloinkin sopivinta vapaata radiotaajuutta.
A key benefit of cognitive radio is its ability to use scarce frequency resources more efficiently than traditional radio units do.
Kognitiivisen radion suurimpia etuja on sen kyky käyttää niukkoja taajuusvaroja tehokkaammin kuin tavanomainen radio.
There are, however, various technical challenges still unresolved in relation to the deployment of cognitive radio.
Kognitiivisen radion käyttöönottoon liittyy kuitenkin paljon erilaisia teknisiä haasteita, joita ei ole vielä ratkaistu.
These challenges involve areas such as the method with which cognitive radio builds an awareness of its radio environment – will it use a location database or detect and identify other radio equipment and transmits?
Nämä haasteet liittyvät mm. siihen kuinka kognitiivinen radio muodostaa tiedon radioympäristöstään – paikkatietokannan avulla vai havaitsemalla ja tunnistamalla muut radiolaitteet ja -lähetteet.
Several research projects, such as the Tekes trial research programme, are ongoing, focusing on these functions.
Näiden toiminnallisuuksien osalta on meneillään paljon erilaisia tutkimusprojekteja, kuten TEKESin Trial-tutkimusohjelma.
In addition to technical challenges, there is great difficulty in development of revenue generation and business models when frequency use can be very dynamic and there is no ‘guaranteed’ spectrum band allocated for a particular user.
Teknisten haasteiden lisäksi ansainta- ja liiketoimintamallien kehittäminen on hyvin haastavaa, koska taajuuksien käyttö voi olla hyvin dynaamista eikä ns. taattua taajuuskaistaa ole osoitettavissa tietylle käyttäjälle.
Currently, the most interesting applications involve long-range wireless local networks and machine-to-machine (M2M) traffic.
Tällä hetkellä kiinnostavimmat käyttökohteet ovat mm. pidemmän kantaman langattomat lähiverkot ja koneiden välinen liikenne (M2M).
The problem with these applications is that similar applications and services are already used in other spectrum bands.
Näissä sovelluksissa on ongelmana se, että vastaavia sovelluksia ja palveluja on jo käytössä muilla taajuuskaistoilla.
Use in the spectrum band allocated for television operations does not necessarily increase the usability of these applications in comparison to existing solutions.
Televisiokäyttöön osoitetulle taajuusalueelle tuleva käyttö ei välttämättä lisää näiden sovellusten käytettävyyttä jo olemassa oleviin ratkaisuihin verrattuna.
The term ‘white space’, which refers to a spectrum band where a frequency range allocated for a wireless system is unused either geographically or temporally, is also used in connection with cognitive radio.
Kognitiivisen radion yhteydessä käytetään myös termiä ’white space’, jolla tarkoitetaan taajuuskaistaa, jossa jollekin langattomalle järjestelmälle myönnetty taajuusalue on osittain hyödyntämättä maantieteellisesti tai ajallisesti.