natgillin/translations-raw huggingface dataset:
However, the Union may issue regulations on minimum requirements regarding occupational safety and, subject to certain restrictions, labour law, to promote gender equality and the assurance of non-discrimination of employees.
Unioni voi antaa myös säännöksiä vähimmäisvaatimuksista esimerkiksi työsuojelun ja eräin rajoituksin myös työoikeuden alalla miesten ja naisten tasa-arvon edistämiseksi työelämässä ja työntekijöiden yhdenvertaisuuden lisäämiseksi.
Regulation may also be complemented by collective agreements between labour market organisations.
Työmarkkinajärjestöjen välisillä sopimuksilla voidaan myös täydentää sääntelyä.
However, the legal bases related to the EU’s employment and social policy do not permit regulation of minimum wages.
EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevat oikeusperustat eivät kuitenkaan mahdollista vähimmäissääntelyä palkkauksesta.
Such wage regulation by the EU is not to be pursued because cost levels vary considerably from one country to another. Moreover, wages and salaries are in many countries determined by collective agreements.
Vähimmäispalkkoja koskeva EU-sääntely ei ole tavoiteltavaa, koska kustannustasot jäsenmaiden välillä vaihtelevat huomattavasti, minkä lisäksi useissa maissa palkkauksesta sovitaan työ- ja virkaehtosopimuksin.
All attempts to interfere with the labour market organisations' right to collective bargaining with regard to wage formation must be resisted.
Yritykset puuttua työmarkkinajärjestöjen vapaaseen neuvotteluoikeuteen palkanmuodostuksen osalta tulee torjua.
The EU’s employment policy is closely linked to the coordination of economic policy, the integrated guidelines for economic and employment policy and the country-specific recommendations related to the European Semester.
EU:n työllisyyspolitiikka kytkeytyy talouspolitiikan koordinaatioon, talous- ja työllisyyspolitiikan integroituihin suuntaviivoihin sekä eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyviin maakohtaisiin suosituksiin.
Because of the bleak prospects for growth and high unemployment, the EU and the Member States are required to take more decisive action to solve the economic and employment crisis as well as the more long-term structural problems.
Heikkojen kasvunäkymien ja vaikean työllisyystilanteen vuoksi EU:lta ja jäsenvaltioilta edellytetään entistä päättäväisempää toimintaa sekä talous- ja työllisyyskriisin että pidemmän ajan rakenneongelmien ratkaisemiseksi.
Economic growth is the necessary prerequisite for improving employment.
Talouskasvu on työllisyyden parantamisen keskeinen edellytys.
The employment policy aims at increasing the employment rate; reducing unemployment; securing the availability of skilled labour; increasing the supply of labour; helping jobseekers and vacancies meet; promote the vocational and geographical mobility of the workforce; and prolong job careers.
Työllisyyspolitiikan tavoitteena on nostaa työllisyysastetta, alentaa työttömyyttä, turvata osaavan työvoiman saatavuus, lisätä työvoiman tarjontaa, parantaa työvoiman tarjonnan ja kysynnän kohtaantoa, edistää työvoiman ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta sekä pidentää työuria.
The measures to reduce unemployment target specifically young people, immigrants and the long-term unemployed.
Toimet työttömyyden vähentämiseksi kohdistuvat erityisesti nuoriin, maahanmuuttajiin ja pitkäaikaistyöttömiin.
While responsibility for things like skills development rests with the Member States, EU action and tools are also required; for example, the resources of the European Social Fund and the Globalisation Adjustment Fund could be drawn upon.
Vastuu esimerkiksi osaamisen kehittämisestä kuuluu jäsenvaltioille, mutta tarvittaessa myös EU-tason toimia ja välineitä, esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston ja globalisaatiorahaston toimia voidaan hyödyntää.
The EURES network should also be used more efficiently and developed further to advance the free mobility of labour.
Työvoiman vapaan liikkuvuuden edistämiseksi tulee hyödyntää ja edelleen kehittää Eures-työnvälitysverkostoa.
While the main responsibility needs to be borne by the Member States themselves, funds have been allocated in the EU budget to countries with the highest youth unemployment rates; moreover, all Member States have been urged to put in place a youth guarantee that ensures work, education or a traineeship to all young people.
Päävastuu on jäsenmailla itsellään, mutta EU-tasolla on ongelman hoitamiseksi osoitettu varoja yhteisestä talousarviosta kaikkein korkeimman nuorisotyöttömyyden maille ja suositeltu kaikkia jäsenmaita ottamaan käyttöön nuorille työ-, koulutus- tai harjoittelupaikan turvaava nuorisotakuu.
Additionally, several Member States have been issued recommendations for the reduction of youth employment within the framework of the European Semester.
Eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa monille jäsenmaille on annettu myös maakohtaisia suosituksia nuorisotyöttömyyden alentamiseksi.
Workforce mobility fuels economic growth in regions suffering from the shortage of labour supply and alleviates the pressure on social security systems in regions with a high unemployment rate.
Työvoiman liikkuvuus edistää talouskasvua työvoimapulasta kärsivillä alueilla ja lieventää sosiaaliturvajärjestelmiin kohdistuvia paineita korkean työttömyyden alueilla.
The EU must continue to implement measures that remove practical-level barriers to the free movement of people.
EU:n tulee jatkaa toimia, joilla henkilöiden vapaalta liikkuvuudelta poistetaan käytännön esteitä.
To promote mobility, the
Liikkuvuuden edistämiseksi jäsenmaiden
In Finland, social security is based on domicile whereas in most Member States it is provided through employment.
Suomalainen sosiaaliturvajärjestelmä on asumisperustainen, kun taas useimmissa muissa jäsenmaissa sosiaaliturva tulee työskentelyn kautta.
The latter system has proved to be easier to reconcile with the principle of free mobility.
Jälkimmäinen järjestelmä on osoittautunut helpommin yhteensovitettavaksi vapaan liikkuvuuden periaatteen kanssa.
The dissimilarity of the Finnish system is increasingly leading to situations where national and EU-level legislation is hard to reconcile.
Oman järjestelmämme erilaisuus on johtanut yhä useammin tilanteeseen, jossa kansallinen ja EU-tason lainsäädäntö ovat vaikeasti yhteensovitettavissa.
When the national social security system is developed, the needs brought about by growing mobility and immigration are to be considered.
Kansallista sosiaaliturvajärjestelmää kehitettäessä otetaan huomioon laajenevan liikkuvuuden ja maahanmuuton tarpeet.
To secure growth, employment and welfare, it is necessary to reform the labour markets and service systems.
Kasvun, työllisyyden ja hyvinvoinnin turvaaminen edellyttää työmarkkinoiden ja palvelujärjestelmien uudistuksia.
Responsibility for this rests with the Member States.
Vastuu on jäsenvaltioilla.
At the EU level, these reforms are monitored as part of the European Semester and its country-specific recommendations.
EU-tasolla uudistuksia seurataan osana eurooppalaista ohjausjaksoa ja sen maakohtaisia suosituksia.
The objective of the EU
EU:n
During 2014–2020, funding will be provided to promote growth, employment and social inclusion in accordance with the priorities set out in the Europe 2020 strategy.
Kaudella 2014–2020 rahoitusta kohdennetaan Eurooppa 2020 -strategian painopisteiden mukaisesti kasvun, työllisyyden ja osallisuuden edistämiseen.
One of the criteria applied by the European Social Fund in distributing aid is the unemployment rate.
Työttömyysaste on yksi Euroopan sosiaalirahaston jakokriteereistä.
A minimum of 20 per cent of all the financing provided by the fund is intended to be used for increasing social inclusion and eradicating poverty.
Vähintään 20 prosenttia kaikesta rahaston rahoituksesta on tarkoitus kohdistaa sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen ja köyhyyden poistamiseen.
Also, there are a number of other funds and programmes, such as the Globalisation Adjustment Fund, that lend support to the Member States facing structural changes.
Lisäksi EU:ssa on joukko rahastoja ja ohjelmia, kuten globalisaatiorahasto, josta tuetaan jäsenvaltioita rakennemuutostilanteissa.
But the proposal – made in connection with the plans to develop the EMU – for a European unemployment insurance system that would complement or partly replace national insurance schemes cannot be deemed viable.
EMU:n kehittämisen yhteydessä ehdotettua eurooppalaista työttömyysvakuutusjärjestelmää, joka täydentäisi tai korvaisi osittain kansalliset työttömyysvakuutusjärjestelmät, ei voi pitää tarkoituksenmukaisena.
As far as the monitoring of pay levels is concerned, it is advisable to underline the need to honour national wage formation systems and the roles of the national labour market organisations and their right to negotiate and agree on wages and other terms of employment between themselves.
Palkkakehityksen seurannan osalta on korostettava tarvetta kunnioittaa kansallisia palkanmuodostusjärjestelmiä ja kansallisten työmarkkinajärjestöjen roolia sekä vapautta neuvotella ja sopia palkoista ja muista työehdoista keskenään.
A leader in energy and climate policy
Energia- ja ilmastopolitiikan edelläkävijä
Energy, climate and environmental issues form a coherent area where the decisions affect not only these three but also other policy sectors.
Energia-, ilmasto- ja ympäristökysymykset muodostavat kokonaisuuden, jossa tehdyillä päätöksillä on vaikutuksia paitsi näihin kolmeen sektoriin myös muihin politiikka-alueisiin.
Efforts to mitigate climate change and changes in access to energy raw materials affect the global operating environment creating uncertainty about the availability and price of energy, and raising the threshold for major energy investments in the EU.
Ilmastonmuutoksen torjunta ja energian raaka-aineiden saatavuuden muutokset vaikuttavat globaaliin toimintaympäristöön ja aiheuttavat epävarmuutta energian saatavuuteen sekä hintaan ja nostavat kynnystä merkittäviin energiainvestointeihin EU:ssa.
As a result of the bleak economic prospects and the deterioration of the EU’s competitive position especially relative to the United States and China, many Member States are increasingly underlining competitiveness as the primary aim of energy policy.
Taloudellisten kehitysnäkymien sekä EU:n kilpailuaseman heikkeneminen erityisesti suhteessa Yhdysvaltoihin ja Kiinaan ovat aiheuttaneet sen, että monissa jäsenmaissa on alettu jälleen korostaa aiempaa enemmän kilpailukykyä energiapolitiikan tavoitteena.
Oil production is now at its peak; however, total production will probably begin to decline already during the current decade and the price of oil will increase.
Öljyntuotannossa eletään huippukautta, mutta öljyn kokonaistuotanto alkaa vähentyä todennäköisesti vielä tällä vuosikymmenellä ja sen hinta noussee.
For one thing, the exploitation of the shale gas resources in the United States has increased the supply of gas and also reduced the price of coal even though it is not an attractive fuel for climate reasons.
Muun muassa Yhdysvaltojen liuskekaasuvarojen hyödyntäminen on lisännyt kaasun tarjontaa ja laskenut myös kivihiilen hintaa, mutta hiili ei ilmastosyistä ole houkutteleva raaka-aine.
Almost invariably, all increases in renewable energy sources have been due to greater-than-anticipated public subsidies; solar energy generation in China, however, is believed to become commercially competitive within a few years.
Uusiutuvien energianlähteiden lisääntyminen on lähes poikkeuksetta perustunut ennakoitua suuremmiksi kasvaneisiin julkisiin tukiin, mutta esimerkiksi Kiinan aurinkoenergian uskotaan olevan markkinaehtoisesti kilpailukykyistä jo muutaman vuoden päästä.
Germany’s decision to phase out nuclear power by 2022 will only increase demand for renewable energy sources, and accordingly, Germany is considering to discontinue wind power subsidies in the next few years.
Saksan päätös luopua ydinvoimasta vuoteen 2022 mennessä kasvattaa uusiutuvien energialähteiden kysyntää entisestään, ja Saksa kaavaileekin tuulivoiman tuista luopumista lähivuosina.
While each Member State is free to choose its energy mix independently, certain framework conditions for these choices are imposed by the changes in the operating environment and the Union regulations pertaining to the environment and climate change, among other things.
Jokainen jäsenmaa päättää itsenäisesti energianlähteiden valinnasta, mutta toimintaympäristön muutokset ja muun muassa ympäristöön ja ilmastonmuutokseen liittyvät unionin säädökset asettavat ratkaisuille reunaehtonsa.
Finland seeks to secure access to reasonably affordable energy by putting in place a diversified energy programme, investing in renewable domestic energy, making wider use of the gas markets and cutting down on the use of mineral oil.
Suomi pyrkii turvaamaan riittävän edullisen energiansaannin monipuolisella energiapaletilla ja panostamalla jatkossa erityisesti kotimaiseen uusiutuvaan energiaan, kaasumarkkinoiden laajempaan hyödyntämiseen ja mineraaliöljyn käytön vähentämiseen.
An efficient internal energy market needs to be created for the European Union by 2014.
Euroopan unionille on luotava toimivat energian sisämarkkinat vuoteen 2014 mennessä.
It would strengthen the EU’s position globally, lower the price of energy and improve the security of supply.
Toimivat energian sisämarkkinat vahvistaisivat EU:n asemaa globaalisti, vaikuttaisivat energian hintaa alentavasti ja parantaisivat toimitusvarmuutta.
To achieve this, it is necessary to implement the internal market legislation more efficiently in the Member States.
Tämä edellyttää, että sisämarkkinalainsäädännön kansallista toimeenpanoa tehostetaan jäsenmaissa.
In many of them, access to the electricity and gas markets has not been provided on an equal basis even though this is required under EU law.
Monissa jäsenmaissa toimijoiden pääsy sähkö- ja kaasumarkkinoille ei ole toteutunut tasapuolisesti, vaikka yhdessä sovittu EU-lainsäädäntö niin edellyttää.
The project to create an internal energy market should be advanced transparently on market terms, while rejecting subsidies and capacity mechanisms distorting cross-border trade.
Energian sisämarkkinoita tulisi viedä eteenpäin markkinaehtoisesti, läpinäkyvästi ja jäsenmaiden rajat ylittävää kauppaa vääristäviä tukia tai kapasiteettimekanismeja välttäen.
In implementing these principles, the well-functioning Nordic electricity market could serve as a model for a Europe-wide power market.
Näiden periaatteiden toteuttamisessa pohjoismaiden hyvin toimivat sähkömarkkinat voivat tarjota mallin koko Euroopan sähkömarkkinoille.
While efforts should be made to coordinate subsidy regulations, a harmonised subsidy level is not feasible because of different natural conditions.
Tukisäädöksiä tulee EU-tasolla pyrkiä yhtenäistämään, mutta harmonisoituun tukitasoon ei esimerkiksi erilaisten luonnonolosuhteiden takia ole edellytyksiä.
Efficient operation of the energy market calls for further investments in the infrastructure, such as cross-border electricity and gas transmission capacity.
Energiamarkkinoiden tehokas toiminta edellyttää investointien lisäämistä infrastruktuuriin, kuten sähkön ja kaasun rajat ylittävään siirtokapasiteettiin.
The infrastructure projects must be carried out on market terms.
Infrastruktuuria tulee kehittää markkinaehtoisesti.
Naturally, national subsidies and even EU funding may play a part.
Kansallisella julkisella ja EU-rahoituksellakin on tosin osansa.
For Finland’s part, one project requiring EU financing is the plan to join the European gas distribution network by establishing an LNG terminal and laying a gas pipeline between Finland and Estonia.
Suomen osalta EU-rahoitusta vaativa hanke on liittyminen osaksi Euroopan kaasuverkkoa perustamalla LNG-terminaali ja rakentamalla Suomen ja Viron välille kaasuyhteys.
The main responsibility for nuclear safety rests with the national authorities.
Päävastuu ydinturvallisuudesta on kansallisilla viranomaisilla.
Of great importance in this respect is also the exchange of information between government agencies and other cooperation, such as peer reviews within the EU.
Tärkeää on myös kansallisten viranomaisten välillä tehtävä tietojenvaihto ja yhteistyö, kuten EU:ssa tehtävät vertaisarvioinnit.
Dependent on imported energy as it is, the EU must take steps to further strengthen its unity in external energy relations by making full use of the new arrangements in this area.
Tuontienergiasta riippuvaisen EU:n tulee edelleen vahvistaa yhtenäisyyttään energia-alan ulkosuhteissa niitä koskevia uusia järjestelyjä hyödyntäen.
At the same time, the energy security of the Member States and the EU’s position in the global competition for energy will be strengthened by developing the transboundary infrastructure and creating the internal market.
Jäsenmaiden energiavarmuutta ja EU:n asemaa globaalissa energiakilpailussa vahvistetaan myös kehittämällä rajat ylittävää infrastruktuuria ja toteuttamalla sisämarkkinat.
Like wind and solar power, bio-energy plays an important role in attaining the renewable energy objectives of the climate policy.
Ilmastopolitiikkaan kuuluvien uusiutuvan energian tavoitteiden saavuttamisessa bioenergialla on merkittävä rooli tuuli- ja aurinkovoiman ohella.
As the use of forest-based biomass is important to Finland, it is vital to ensure the future sustainability of forest energy and its treatment as an emission-free source.
Suomelle keskeistä on metsäpohjaisen biomassan käyttö.  On tärkeää varmistaa jatkossakin metsäenergian kestävyys sekä kestävän metsäenergian kohtelu päästöttömänä lähteenä.
Finland needs to develop its scientific knowledge of forest-based bio-energy and promote product development to make full use of the growth potential.
Suomen on syvennettävä metsäpohjaisen bioenergian tieteellistä osaamista ja tuotekehitystä alan kasvumahdollisuuksien hyödyntämiseksi.
Over the next few years, improving energy efficiency will be a central theme at both the EU and national levels.
Energiatehokkuuden parantaminen on tulevina vuosina keskeinen teema niin EU-tasolla kuin kansallisesti.
In the EU context, the main emphasis will be placed on the implementation of the Energy Efficiency Directive which must enable sufficiently flexible and cost-efficient national-level solutions.
EU-työssä pääpaino on energiatehokkuusdirektiivin toimeenpanossa, jonka tulee mahdollistaa riittävän joustavat ja siten kustannustehokkaat kansalliset ratkaisut.
The EU is one of the leaders in international
EU on yksi kansainvälisen
Finland is active within the EU and internationally to put in place a global climate agreement in 2015.
Suomi toimii aktiivisesti EU:ssa ja kansainvälisesti vuoden 2015 globaalin ilmastosopimuksen aikaansaamiseksi.
An agreement would not only intensify efforts to prevent global warming but also create a basis for investments in green energy.
Sopimus paitsi vahvistaisi toimia ilmaston lämpenemisen torjumiseksi myös loisi pohjaa vihreän energiatalouden investoinneille.
At the same time, steps must be taken to ensure that the agreement will not lead to carbon leakage, i.e., the relocation of production from Europe to countries with less stringent emission targets.
Samalla on varmistettava, ettei sopimus mahdollista hiilivuotoa eli johda tuotannon siirtymiseen Euroopasta maihin, joissa ei ole yhtä tiukkoja päästötavoitteita.
The Member States have agreed on targets for emission reductions, renewable energy and energy efficiency up to the year 2020. Additionally, emission reductions of 80–95 per cent have been established for 2050. The EU is offering to increase its emissions reduction to 30% by 2020 if other industrialised countries commit to equivalent reduction targets and emerging economies participate adequately in emissions reductions according to their possibilities.
EU-maat ovat sopineet sitovista tavoitteista päästövähennyksille, uusiutuvalle energialle ja energiatehokkuudelle vuodelle 2020. Lisäksi on sovittu 80–95 prosentin päästövähennystavoitteesta vuodelle 2050. EU on valmis kiristämään päästövähennystavoitettaan 30 prosenttiin vuodelle 2020, jos muut teollisuusmaat sitoutuvat vastaaviin päästövähennyksiin ja keskeiset nopeasti kasvavat taloudet osallistuvat mahdollisuuksien mukaan riittäviin päästöjenvähennystoimiin.
The discussion on the EU 2030 climate targets has started.
Keskustelu vuodelle 2030 asetettavista EU:n ilmastotavoitteista on käynnistynyt.
The post-2020 targets for emission reductions must be consistent with the overriding two-degree warming limit.
Vuoden 2020 jälkeisten päästövähennystavoitteiden tulee olla linjassa kahden asteen yleisen lämpenemisrajoitetavoitteen kanssa.
This discussion is affected by the changes in the energy policy environment discussed above.
Tähän keskusteluun vaikuttavat edellä kuvatut energiapoliittisen toimintaympäristön muutokset.
By formulating overall climate policy outlines early enough, it is possible to clarify the operating environment and enable efficient energy investments in the private sector.
Ilmastopolitiikan peruslinjausten tekeminen hyvissä ajoin selventää toimintaympäristöä ja mahdollistaa osaltaan yksityisen sektorin tehokkaat investoinnit energiantuotantoon.
Most likely, the best cost-efficiency is achieved by establishing a single objective – the emission reduction target – which can be expected to have the foreseen impact.
Ainoastaan yhden ohjausvaikutuksiltaan suunnitellusti toimivan tavoitteen eli päästövähennystavoitteen asettaminen johtaa todennäköisesti parhaimpaan kustannustehokkuuteen.
An EU target for renewable energy would add predictability important to investors and technology developers.
EU:n uusiutuvalle energialle asettama tavoite toisi ennakoitavuutta investoijille ja teknologian kehittäjille.
The target for the use of renewable energy for the EU or for the Member States individually should be for guidance only – or any binding objective moderate enough – to allow sufficient leeway for national energy policies and changing national situations.
EU:n yhteisen tai jäsenvaltiokohtaisen uusiutuvan energian tavoitteen tulisi olla ohjeellinen tai sitovan tavoitteen maltillinen, jotta kansalliselle energiapolitiikalle ja kansallisten olosuhteiden mahdollisille muutoksille jäisi riittävästi liikkumatilaa.
Three separate targets established at the EU level would prevent optimisation of the measures.
Kolme erillistä EU-tasolla asetettua tavoitetta estäisivät toimien optimoinnin.
For this reason, the energy-efficiency target to be defined by the EU should be indicative, and the national target specified by Finland.
Siksi mahdollisen EU:n energiatehokkuustavoitteen tulisi olla ohjeellinen ja kansallisen tavoitteen Suomen itsensä määrittelemä.
Emission trading is the most competition-neutral mechanism to reach the emission reduction targets. However, its operation is hampered by an over-supply of emissions permits.
Päästökauppa on kilpailuneutraalein mekanismi päästövähennysten saavuttamiseksi, mutta päästöoikeuksien ylitarjonta haittaa sen toimivuutta.
In the future, it is important to ensure the functioning of emissions trading and make sure it will steer investments as planned.
Jatkossa on tärkeää turvata päästökaupan toimivuus ja varmistaa sen investointeja ohjaava vaikutus.
All forms of subsidies for renewable energy should be as competition-neutral as possible and gradually reduced.
Uusiutuvan energian tukien tulisi olla mahdollisimman kilpailuneutraaleja, ja niitä tulee asteittain vähentää.
Changes in climate and energy policies have had a significant impact on the market
Ilmasto- ja energiapolitiikan muutokset ovat vaikuttaneet merkittävästi alan markkinoihin.
with the focus shifting from resources to expertise.
Painopiste on siirtymässä resursseista osaamiseen.
The clean technology sector has been growing at a brisk pace.
Puhtaan teknologian sektori on kasvanut voimakkaasti.
An important objective in establishing EU regulations for the climate and energy sector is to improve the operating environment for green energy and promote economic growth and employment.
Luotaessa EU-säännöstöä ilmasto- ja energiasektorilla tärkeänä tavoitteena tulee olla vihreän energiatalouden edellytysten vahvistaminen ja talouskasvun ja työllisyyden edistäminen.