natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland actively promotes a broad-based development of the EU-Russia relationship.
Suomi osallistuu aktiivisesti EU:n ja Venäjän välisten suhteiden laajapohjaiseen kehittämiseen.
EU-Russian cooperation should also be developed in the field of foreign and security policy.
EU:n ja Venäjän yhteistyötä tulisi kehittää myös ulko- ja turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä.
Finland also develops its relationships with the emerging states
Suomi kehittää kahdenvälisiä suhteitaan myös nouseviin valtioihin.
Finland continues to invest in versatile bilateral relations with developing countries. Development policy is a key instrument in this cooperation.
Suomi panostaa jatkossakin monipuolisiin kahdenvälisiin suhteisiin kehittyvien maiden kanssa, ja kehityspolitiikka on yhteistyön keskeinen väline.
Trade relations, too, will be broadly developed.
Myös kaupallistaloudellisia suhteita kehitetään laajasti.
Finland advocates increasingly robust global governance structures and in particular the development of the capacity of the UN system.
Suomi työskentelee globaalihallinnan rakenteiden vahvistamiseksi sekä erityisesti YK-järjestelmän toimintakyvyn kehittämiseksi.
The UN and its Security Council have a central role in legitimising universally binding solutions.
YK:lla ja sen turvallisuusneuvostolla on keskeinen asema kaikkia valtioita sitovien kansainvälisten ratkaisujen oikeuttajana.
The Security Council should be expanded so as to make it more representative. It should also be made more efficient by increasing transparency, among other things.
YK:n turvallisuusneuvostoa olisi laajennettava sen edustavuuden parantamiseksi ja toimintaa olisi tehostettava mm. avoimuutta lisäämällä.
The international economic crisis must be resolved and international economic interaction must be reformed in a manner that strengthens sustainable development, fair global governance and transparent economic interaction.
Kansainvälinen talouskriisi on ratkaistava ja kansainvälistä taloudellista kanssakäymistä on uudistettava kestävää kehitystä, oikeudenmukaista globaalihallintaa ja avointa taloudellista kanssakäymistä vahvistavalla tavalla.
Finland particularly influences the international economy within the EU and through the Nordic community.
Suomi vaikuttaa kansainväliseen taloushallintaan erityisesti EU:n kautta sekä myös pohjoismaisen vaikuttamisen avulla.
Finland aims to internationally highlight the model of the Nordic welfare state which has prevailed and demonstrated its effectiveness and resilience in the global transition.
Suomi pyrkii pitämään kansainvälisesti esillä pohjoismaista yhteiskuntamallia, joka on menestynyt ja osoittanut tuloksellisuutensa ja kestävyytensä globaalissa muutoksessa.
Finland promotes the strengthening of international law and, especially the work of the International Criminal Court (ICC) and other international war crimes tribunals in their efforts to reduce impunity.
Suomi toimii kansainvälisen oikeuden vahvistamiseksi ja tukee erityisesti Kansainvälisen rikostuomioistuimen (International Criminal Court, ICC) työtä rankaisemattomuuden vähentämiseksi samoin kuin muiden kansainvälisten tuomioistuinten työtä.
Finland aims to advocate the application of the international Responsibility to Protect (RtoP) principle.
Suomi pyrkii edistämään kansainvälisen suojeluvastuun periaatteen soveltamista.
Finland operates within the framework of the OSCE to sustain and strengthen its principles and standards, and to comprehensively develop the organisation.
Suomi toimii Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyjin puitteissa määriteltyjen periaatteiden ja normien ylläpitämiseksi ja vahvistamiseksi sekä Etyjin laajapohjaiseksi kehittämiseksi.
The role of the OSCE as the proponent for wider European security development and unification should be preserved.
Etyjin rooli laajan Euroopan turvallisuuskehityksen ja yhtenäistymisen edistäjänä tulisi säilyttää.
Finland promotes the strengthening and promotion of the standards and mechanisms developed by the Council of Europe, and supports the focusing of the activities of the Council of Europe on the promotion of human rights, the rule of law and democracy.
Suomi toimii Euroopan neuvostossa kehitetyn normiston ja mekanismien vahvistamiseksi ja edistämiseksi sekä Euroopan neuvoston toiminnan keskittämiseksi ihmisoikeuksien, oikeusvaltion ja demokratian edistämiseen.
Finland supports conflict prevention and management as well as peacebuilding through the means of foreign, trade and development policies, and by participating in the development of civilian and military crisis management, mediation, humanitarian assistance, arms control and the promotion of human rights.
Suomi tukee konfliktien ennalta ehkäisyä ja hoitamista sekä rauhanrakentamista ulko-, kauppa ja kehityspolitiikan keinoin ja osallistumalla siviili- ja sotilaalliseen kriisinhallinnan, rauhanvälityksen, humanitaarisen avun ja asevalvonnan kehittämiseen sekä ihmisoikeuksien edistämiseen.
Finland influences the development of international mediation within the framework of the UN.
Suomi vaikuttaa kansainvälisen rauhanvälityksen kehittämiseen YK:ssa.
Finland and Turkey have jointly established the Group of Friends of Mediation.
Suomi ja Turkki ovat perustaneet rauhanvälityksen ystäväryhmän.
Finland is actively involved in the development of the EU’s mediation capacity and bilaterally supports the strengthening of the mediation capacities of regional organisations, such as the African Union.
Suomi on aloitteellinen EU:n rauhanvälityskyvyn kehittämiseksi ja tukee kahdenvälisesti alueellisten järjestöjen kuten Afrikan unionin rauhanvälityskyvyn vahvistamista.
The role of women in peace processes is strengthened and mediation resources are improved in Finland and in the Nordic context.
Naisten roolia rauhanprosesseissa vahvistetaan ja rauhanvälitysvoimavaroja kehitetään sekä kotimaassa että pohjoismaisesti.
Under Government guidelines development cooperation funds can be increased to advance comprehensive security in areas where Finland supports mediation, peacekeeping and crisis management activities.
Hallituksen linjausten mukaan kehitysyhteistyövaroja voidaan lisätä laajan turvallisuuden edistämiseksi niille alueille, joissa Suomi tukee rauhanvälitys-, rauhanturvaamis- ja kriisinhallintatehtäviä.
Sufficient resources will be earmarked for this purpose.
Tähän varmistetaan riittävät resurssit.
Tasks related to mediation, security sector reform and the rule of law often require rapid reaction and the flexible use of resources.
Rauhanvälitykseen, turvallisuussektorin uudistamiseen ja oikeusvaltiotoimintaan liittyvät tehtävät edellyttävät usein nopeaa reagointia ja voimavarojen joustavaa käyttöä.
In view of this the Ministry for Foreign Affairs has already introduced a simplified and expedited financing process for mediation.
Tässä tarkoituksessa ulkoasiainministeriössä on jo rauhanvälitystehtäviä varten otettu käyttöön yksinkertaistettu ja nopeutettu rahoituspäätösmenettely.
Should there be a need to establish new mechanisms in addition to the existing ones, the possibilities of implementing them will be studied.
Jos olemassa olevien rahoitusmenettelyjen lisäksi ilmenee tarvetta uusiin mekanismeihin, niiden toteuttamismahdollisuudet selvitetään.
Functions excluded by the criteria for official development assistance will not be financed through development cooperation funds.
Julkisen kehitysavun kriteerien ulkopuolelle suljettuja toimintoja ei jatkossakaan rahoiteta kehitysyhteistyövaroista.
International sanctions are an important element of the comprehensive approach in conflict prevention and management.
Kansainväliset pakotteet ovat tärkeä osa kokonaisvaltaista lähestymistapaa konfliktien ennalta ehkäisemisessä ja hoitamisessa.
Finland actively participates in the development of the international sanctions regime by emphasising the role of the UN Security Council as the originator of decisions that are binding to all UN Member States.
Suomi osallistuu aktiivisesti kansainvälisen pakotepolitiikan kehittämiseen korostaen YK:n turvallisuusneuvoston asemaa kaikkia jäsenvaltioita sitovien päätösten tekijänä.
Sanctions also comprise a key feature in the EU’s range of instruments.
Pakotteet ovat myös keskeinen osa Euroopan unionin keinovalikoimaa.
The wider the international support, the more effective the sanction regimes.
Pakotejärjestelmät ovat sitä tehokkaampia, mitä laajempi kansainvälisen yhteisön tuki niillä on takanaan.
Finland regards it important that sanctions be as accurately targeted as possible, and that the negative impacts to those not concerned be minimised and that the targets of sanctions retain the due protection of law.
Suomi pitää tärkeänä, että pakotteet kohdennetaan mahdollisimman tarkasti ja joustavasti, että sivullisille aiheutuvat kielteiset seuraamukset minimoidaan ja pakotteiden kohteiden oikeusturvasta huolehditaan.
Finland continues to participate in crisis management tasks in order to support security, stability and conflict solution, and to strengthen Finland’s security, international standing and defence capability.
Suomi osallistuu jatkossakin kriisinhallintatehtäviin tukeakseen turvallisuutta, vakautta sekä konfliktien ratkaisemista ja vahvistaakseen Suomen turvallisuutta, kansainvälistä asemaa ja puolustuskykyä.
Military crisis management develops the skills and capabilities needed in defending Finland and in crises affecting us.
Sotilaallinen kriisinhallinta kehittää Suomen puolustuksessa ja Suomeen vaikuttavissa kriiseissä tarvittavia valmiuksia ja kykyjä.
Finland aims to improve the effectiveness of its crisis management activities and its comprehensive participation in demanding international crisis management activities in a manner that takes into account Finland’s strengths.
Suomi pyrkii vahvistamaan kriisinhallintatoimintansa vaikuttavuutta sekä kykyjään osallistua myös vaativaan kansainväliseen kriisinhallintatoimintaan kokonaisvaltaisella ja Suomen vahvuudet huomioon ottavalla tavalla.
The objective is to have Finns in leading positions of crisis management operations.
Tavoitteena on saada suomalaisia kriisinhallintaoperaatioiden johtotehtäviin.
Military and civilian crisis management can be used in a complementary manner, tailored to the specific needs of each crisis area and international mission.
Sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan keinoja voidaan käyttää toisiaan täydentäen kunkin kriisialueen ja kansainvälisten operaatioiden erityistarpeiden pohjalta.
Military and civilian crisis management as well as development cooperation and humanitarian assistance should be coordinated to achieve the best possible and sustainable combined effects.
Sotilaallista ja siviilikriisinhallintaa sekä kehitysyhteistyötä ja humanitaarista apua tulisi koordinoida keskenään parhaan mahdollisen yhteisvaikutuksen ja kestävien tulosten aikaansaamiseksi.
Whereas the roles and responsibilities of military and civilian crisis management as well as development cooperation and humanitarian assistance are distinct, they can mutually reinforce each other.
Sotilaallisen ja siviilikriisinhallinnan sekä kehitysyhteistyön ja humanitaarisen avun roolit ja vastuut ovat erillisiä, mutta ne voivat olla toisiaan täydentäviä.
The UN principles of independence, impartiality and humanity are followed when it comes to the implementation of humanitarian assistance.
Humanitaarisen avun osalta noudatetaan YK:n määrittelemiä periaatteita, jotka koskevat mm. avun riippumattomuutta, epäpoliittisuutta ja tarveharkintaisuutta.
Supporting a crisis area’s own security structures and the rule of law, and training its security sector, strengthens the basic structures of society.
Kriisialueiden omien turvallisuusrakenteiden ja oikeusvaltiokehityksen tukeminen ja turvallisuustoimijoiden kouluttaminen ovat osa yhteiskunnan perusrakenteiden vahvistamista.
Alongside operational participation, increasing attention is given to the export of crisis management training expertise.
Operaatio-osallistumisen ohella panostetaan lisääntyvästi kriisinhallinnan koulutusosaamisen viemiseen.
The goal is to boost the developing countries’ local crisis management capacities, especially in Africa.
Tavoitteena on vahvistaa kehittyvien maiden omaa kriisinhallintakapasiteettia, erityisesti Afrikassa.
Crisis management will also take into account cross-cutting themes such as the promotion of human rights, gender equality, democracy and the rule of law as well as cultural and religious dimensions.
Kriisinhallintatoiminnassa huomioidaan läpileikkaavat teemat, kuten ihmisoikeuksien, tasa-arvon, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistäminen sekä kulttuuriset ja uskonnolliset ulottuvuudet.
The status of women and girls as well as their participation in issues related to peace and security will be advanced in accordance with the National Action Plan ‘Women, Peace and Security’.
Naisten ja tyttöjen asemaa ja osallistumista edistetään kansallisen Naiset, rauha ja turvallisuus -toimintaohjelman mukaisesti.
Finland participates in military crisis management in accordance with its foreign and security policy goals and at a level which sustains Finland’s long-term commitment to and development of peace and stability, and takes into account Finland’s decades-long tradition of participating in peacekeeping and military crisis management operations.
Suomi osallistuu sotilaalliseen kriisinhallintaan ulko- ja turvallisuuspoliittisten tavoitteiden mukaisesti tasolla, joka vastaa Suomen pitkäaikaista sitoutumista rauhan ja vakauden ylläpitämiseen ja kehittämiseen sekä ottaa huomioon Suomen vuosikymmenten pituisen ja merkittävän osallistumisen sotilaallisiin rauhanturva- ja kriisinhallintaoperaatioihin.
This strengthens Finland’s international standing and indicates a clear desire to participate in international burden-sharing; it also calls for sufficient training and resources.
Tämä vahvistaa Suomen kansainvälistä asemaa ja osoittaa selkeää halua osallistua kansainväliseen vastuunkantoon ja edellyttää riittävää koulutusta ja resurssointia.
The decision to participate in a crisis management operation will be based on foreign and security policy considerations, taking into account the needs of the crisis area and the operation, available capabilities and financial resources.
Päätös osallistumisesta sotilaalliseen kriisinhallintaoperaatioon tehdään ulko- ja turvallisuuspoliittisista lähtökohdista sekä kriisialueen ja operaation tarpeiden mukaisesti ottaen myös huomioon käytettävissä olevat suorituskyvyt ja taloudelliset edellykset.
The decision-making process will also evaluate the impact of our participation and any possible benefits to our military capabilities.
Päätöksenteossa arvioidaan myös osallistumisen vaikuttavuutta sekä operaatiosta saatavia hyötyjä suorituskykyjen kehittämiseksi.
Finland will primarily offer the assets to operations which are included in Finland’s troop register.
Operaatioihin pyritään ensisijaisesti tarjoamaan Suomen ilmoittamassa joukkorekisterissä olevia suorituskykyjä.
The budget proposal will prepare to finance ongoing operations or those in which Finland has already decided to participate.
Talousarviossa varaudutaan operaatioihin, jotka ovat käynnissä tai joihin osallistumisesta on päätös.
New operations will be financed through supplementary budgets.
Uudet operaatiot rahoitetaan lisätalousarviossa.
In addition, with supplementary budget provision, it is possible to cover the financing of additional costs arising from operations or to facilitate the continuance of operations, any potential new crisis management operations as well as other crisis management expenses.
Lisäksi talousarviossa osoitetaan varalla olevaa rahoitusta käynnissä olevien operaatioiden lisämenoihin ja niiden jatkamiseen, mahdollisiin uusiin kriisinhallintaoperaatioihin sekä muihin kriisinhallintamenoihin.
Finland’s crisis management participation continues to emphasise expertise in police, rule of law, border management, human rights and gender equality issues.
Suomen siviilikriisinhallinnan osallistumisessa korostuu jatkossakin korkeatasoinen poliisi-, oikeusvaltio-, rajaturvallisuus- sekä ihmisoikeus- ja tasa-arvoasiantuntemus.
The main focus is on the EU’s civilian crisis management operations.
Pääpaino on EU:n siviilikriisinhallintaoperaatioissa.
Finland also participates in the UN’s efforts in promoting international security and stability by allocating civilian assets, stressing the improvement of police activities and the rule of law.
Suomi osallistuu YK:n toimintaan kansainvälisen turvallisuuden ja vakauden edistämiseksi myös siviilivoimavaroin painottamalla poliisi- ja oikeusvaltiotoiminnan kehittämistä.
Finland also aims to improve the impact of its participation in civilian crisis management.
Myös siviilikriisinhallinnassa Suomen osallistumisen vaikuttavuutta pyritään kehittämään.
The goal is to second approximately 150 Finnish experts to civilian crisis management operations.
Siviilikriisinhallinnan operaatioissa tavoitteena on 150 suomalaisasiantuntijan taso.
Yet another goal is to have Finns selected to leadership positions of missions.
Tavoitteena on suomalaisasiantuntijoiden lähettäminen myös siviilikriisinhallintaoperaatioiden johtotehtäviin.
The increasing demands and risks to civilian crisis management experts in operations will be taken into account.
Siviilikriisinhallinnan tehtävien vaativuus ja operaatioissa toimiviin asiantuntijoihin kohdistuvien riskien kasvaminen huomioidaan.
Sufficient resources will be earmarked for the purpose of seconding Finnish experts to civilian crisis management tasks.
Suomalaisasiantuntijoiden lähettämiseen siviilikriisinhallintatehtäviin varataan tarvittavat taloudelliset resurssit.
The need to review international crisis management legislation or that related to other possible international cooperation will be determined later.
Jatkossa selvitetään kriisinhallintaan ja mahdolliseen muuhun kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät lainsäädännön muutostarpeet.
The aim is to begin the review during this Government term.
Muutostarpeiden selvitystyö pyritään aloittamaan tällä hallituskaudella.
Active defence cooperation bolsters regional stability and increases the credibility of defence.
Aktiivinen puolustusyhteistyö lisää alueellista vakautta ja lisää puolustuksen uskottavuutta.
Fully-fledged participation in multinational cooperation makes it possible for Finland to influence decisions on new cooperation areas, procedures and structures.
Täysimääräinen osallistuminen monikansalliseen yhteistyöhön mahdollistaa, että Suomi pystyy vaikuttamaan päätöksiin uusista yhteistyöalueista, menettelyistä tai rakenteista.
Situation awareness and international influencing also demand appropriate representation in international structures.
Tilannetietoisuus ja kansainvälinen vaikuttaminen edellyttävät myös riittävää edustautumista kansainvälisissä rakenteissa.
Finland is already dependent on multinational cooperation in the development and maintenance of military capabilities.
Suomi on riippuvainen kansainvälisestä yhteistyöstä sotilaallisten suorituskykyjen kehittämisessä ja ylläpitämisessä.
It is necessary to intensify cooperation in order to secure the capabilities.
Yhteistyön tiivistäminen on välttämätöntä suorituskykyjen turvaamiseksi.
Finland participates in defence cooperation in the Nordic context, in the EU, within the framework of NATO partnership and bilaterally.
Suomi osallistuu puolustusyhteistyöhön pohjoismaisesti, EU:ssa, Naton kumppanuuden puitteissa sekä kahdenvälisesti.
The goals of cooperation in the different combinations and structures are mutually reinforcing and complementary.
Yhteistyötavoitteet eri yhdistelmissä ja rakenteissa ovat toisiaan tukevia ja täydentäviä.
Finland sets out with the purpose of achieving practical and flexible cooperation, while keeping in mind the equal opportunities of the domestic defence industry in relation to their Nordic and European competitors.
Suomen lähtökohtana ovat käytännönläheiset ja joustavat yhteistyöratkaisut huomioiden kotimaisen puolustustarviketeollisuuden tasaveroiset toimintaedellytykset suhteessa Pohjoismaihin ja eurooppalaisiin kilpailijoihinsa.
Finland believes that the EU needs to develop a common vision for foreign, security and defence policy, and politically commit to the collective development, maintenance, pooling and sharing of military capabilities.
Suomen näkemyksen mukaan EU:n tulisi luoda yhteinen visio ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta ja sitoutua poliittisesti sotilaallisten suorituskykyjen yhteiseen kehittämiseen, ylläpitämiseen, käyttöön ja jakamiseen.
In particular, Finland supports the intensification of Nordic defence cooperation.
Suomi tukee erityisesti pohjoismaisen puolustusyhteistyön syventämistä.
The goal is to create a common desired end state for Nordic cooperation to advance its expansion and intensification.
Pohjoismaiselle yhteistyölle pyritään luomaan yhteinen tavoitetila, joka edistää sen laajentamista ja syventämistä.
Finland supports the development of cooperation related to the creation, maintenance and use of national and shared capabilities, and that of associated
Suomi tukee kansallisten ja yhteisten suorituskykyjen rakentamiseen, ylläpitoon ja käyttöön tähtäävän yhteistyön sekä niihin liittyvien toimintamallien kehittämistä.
The capability for joint operations both at home and in Finland’s neighbourhood as well as in crisis management operations, including cooperation in defence training and exercises, is being further honed.
Kykyä operatiiviseen yhteistoimintaan omalla ja lähialueella sekä kriisinhallintaoperaatioissa ja yhteistyötä puolustusalan koulutuksissa ja harjoituksissa kehitetään edelleen.
From the Finnish perspective the EU’s Battle Groups (EUBG) and participation in the activities supplementing the NATO Response Force (NRF) as well as international training and exercises are key practical instruments when it comes to developing the Defence Forces’ capabilities and interoperability.
Suomelle EU:n taisteluosastot ja osallistuminen Naton nopean toiminnan joukkoja täydentävään toimintaan sekä kansainvälinen koulutus- ja harjoitustoiminta ovat keskeisiä käytännön välineitä kehitettäessä puolustusvoimien suorituskykyjä ja niiden yhteensopivuutta.
Finland, at its discretion, continues to participate in the EUBGs and supports an increase in their capacity and deployability. Finland also continues to participate in the activities supplementing the NRF.
Suomi osallistuu jatkossakin päätöstensä mukaan EU:n taisteluosastoihin ja tukee niiden toimintakyvyn ja käyttömahdollisuuksien lisäämistä, sekä jatkaa myös osallistumista Naton nopean toiminnan joukkoja (NRF) täydentävään toimintaan.
The primary goal of Finland’s participation is to improve the capabilities needed in military crisis management. However, the participation also improves the national defence capability and the facilities of receiving assistance from abroad.
Suomen osallistuminen ensisijaisena tavoitteena on kehittää valmiuksia osallistua sotilaalliseen kriisinhallintaan, mutta osallistumisella parannetaan myös kansallista puolustuskykyä sekä ulkopuolisen avun vastaanottovalmiutta.
Finland highlights the importance of the UN as the keystone of multilateral arms control and disarmament structures, and as the primary forum for treaty regimes.
Suomi korostaa YK:n merkitystä monenkeskisen asevalvonta- ja aseidenriisuntajärjestelmän perustana ja ensisijaisena foorumina sopimusjärjestelyille.
Finland emphasises the need to intensify the implementation of arms control arrangements and to improve their monitoring mechanisms.
Suomi korostaa tarvetta tehostaa asevalvontajärjestelyjen toimeenpanoa ja kehittää toimeenpanon seurantamekanismeja.
Developing countries will be supported within available means so that they, too, can commit to international arms control obligations.
Kehitysmaita tuetaan käytettävissä olevin resurssein, jotta myös ne voisivat sitoutua kansainvälisiin asevalvontavelvoitteisiin.
Finland participates in arms control, disarmament and non-proliferation negotiation processes.
Suomi osallistuu asevalvontaa, aseidenriisuntaa ja asesulkua koskeviin neuvotteluprosesseihin.