natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland must pay close attention to security developments in the Arctic.
Suomessa tulee seurata arktisen alueen turvallisuuden kehittymistä.
When assessing the complex and increasingly multidimensional security threats, due account must be taken of the specific features and conditions of the Arctic region.
Alueen erityispiirteet on huomioitava laajojen ja aiempaa moniulotteisempien turvallisuusuhkien arvioinnissa.
Preparedness requires a comprehensive approach and well-functioning cooperation at both national and international level.
Varautuminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja toimivaa yhteistyötä sekä kansallisesti että kansainvälisesti.
One area conducive to security in the region is the development of shared situation awareness among the countries and authorities.
Yksi keskeinen arktisen alueen turvallisuutta edistävistä toimenpiteistä on alueen valtioiden ja viranomaisten tilannetietoisuuden kehittäminen.
This is of key importance to preparedness and inter-agency cooperation in the Arctic environment.
Tilannetietoisuus on erityisen tärkeää varautumisen ja viranomaisyhteistyön kannalta.
The Finnish Defence Forces have excellent capabilities for the Arctic environment due to its cold climate expertise and the materiel suited for northern conditions.
Suomen puolustuksen suorituskykyjen voidaan katsoa olevan arktisia kaikkien puolustushaarojen merkittävän kylmäosaamisen ja niiden käytettävissä olevan arktisiin olosuhteisiin soveltuvan kaluston vuoksi.
Additionally, Finland has extensive Arctic training and exercise areas in Rovajärvi, Sodankylä and Kajaani as well as in sea areas on the Quark, the Gulf of Bothnia and Gulf of Finland. The Finnish Air Force has experience in operating in Arctic cold climate conditions.
Suomella on myös laajat arktiseen koulutus- ja harjoitustoimintaan soveltuvat alueet esimerkiksi Rovajärvellä, Sodankylässä ja Kajaanissa, Selkä- ja Perämeren ja Suomenlahden merialueilla sekä kokemuksia ilmavoimien toiminnasta arktisessa ympäristössä.
Finland has offered its Arctic exercise and training to its international partners, which also contributes to its own forces’ interoperability.
Suomi on tarjonnut arktista harjoitus- ja koulutustoimintaa kansainvälisille yhteistyökumppaneille, mikä myös kehittää Suomen puolustuksen yhteistoimintakykyä.
It is also important for the defence administration to participate in exercises enhancing inter-agency cooperation, such as the Barents Rescue Exercises.
On myös tärkeää, että puolustushallinto osallistuu moniviranomaisyhteistyötä kehittäviin harjoituksiin, kuten
Thorvald Stoltenberg’s report (2009) on Nordic foreign and security policy cooperation also discusses forms of cooperation in Arctic issues.
Thorvald Stoltenbergin raportti (2009) pohjoismaisesta ulko- ja turvallisuuspoliittisesta yhteistyöstä kattaa myös arktiseen alueeseen soveltuvia yhteistyömalleja.
One of the priorities of Nordic Defence Cooperation, Nordefco, established in 2009, is the enhanced cooperation in defence capability development.
Vuonna 2009 perustetun Pohjoismaisen puolustusyhteistyön,
It also covers cooperation and expertise in Arctic conditions, prime examples of which are Nordic air forces’ cross-border exercises and the participation of Finland and Sweden in Iceland’s air-surveillance exercises, together with Norway.
Tämä kattaa myös arktisen yhteistyön ja osaamisen, josta esimerkkinä ovat pohjoismaisten ilmavoimien rajat ylittävä harjoitustoiminta ja Suomen ja Ruotsin osallistuminen Islannin ilmatilan valvontaan liittyvään harjoitustoimintaan yhdessä Norjan kanssa.
The development of maritime cooperation in the Arctic could draw on the existing best practices developed in the course of sea surveillance cooperation.
Meritilannekuvayhteistyön parhaita käytäntöjä voidaan hyödyntää myös arktisen alueen merellistä yhteistyötä kehitettäessä.
The Sea Surveillance Cooperation in the Baltic Sea area is highly advanced even by international standards.
Itämeren merellinen viranomaisyhteistyö on kansainvälisestikin arvioituna erittäin kehittynyttä.
Finland is closely involved in preparing the EU’s integrated maritime policy and developing the EU-wide system for the exchange of maritime information.
Lisäksi Suomi osallistuu aktiivisesti EU:n yhteisen integroidun meripolitiikan valmisteluun ja EU:n yhteisen merellisen tiedonvaihtoympäristön kehittämiseen.
Enhancing maritime situation awareness is also one of the priorities of the Arctic Security Forces Roundtable, which is represented by the armed forces and maritime safety agencies of the Arctic area nations (including the UK, the Netherlands and Germany).
Merialueiden tilannetietoisuuden edistämiseen on keskitytty myös
Internal security
5.3 Sisäinen turvallisuus
Arguably, several models for maintaining internal security already existing in many areas could also be applied to the Arctic region.
Sisäisen turvallisuustilanteen ylläpitämiseksi on jo useita muilla alueilla käytössä olevia yhteistyömalleja, joita hyvin perustein voidaan viedä arktiselle alueelle.
Making full use of this model is important in the context of Arctic cooperation in order to avoid a duplication of efforts.
Niiden hyödyntäminen arktisessa yhteistyössä on tärkeää päällekkäisyyksien välttämiseksi.
Similarly, enhancing cooperation between the authorities in the region and internationally is central to the assessment and prevention of security threats.
Myös arktisen alueen viranomaisyhteistyön ja yleisesti kansainvälisen yhteistyön kehittäminen alueen turvallisuusuhkien arvioimiseksi ja torjumiseksi on keskeistä.
Inter-agency dialogue should be intensified in order to exchange experiences and best practices as well as to identify flaws, synergies and areas of useful cooperation.
Viranomaisten välistä dialogia tulee vahvistaa parhaiden käytäntöjen ja kokemusten vaihtamiseksi sekä puutteiden, synergioiden ja yhteistyöalueiden tunnistamiseksi.
Moreover, it is important to identify the expertise possessed by other Arctic countries and make use of it in assessing the needs and potential future threats pertaining to the region.
On tärkeää selvittää myös muilla arktisen alueen mailla jo olemassa oleva asiantuntemus ja hyödyntää tätä alueen tarpeiden ja mahdollisten tulevaisuuden uhkien arvioimisessa.
As far as rescue services are concerned, various forms of efficient cooperation and practical operational models already exist in northern Europe.
Pelastuspalvelun osalta Pohjois-Euroopassa on monia hyvin toimivia yhteistyön rakenteita ja käytännön operatiivisia toimintamalleja.
These include the cooperation based on the Nordred and Barents Euro-Arctic agreements on rescue services, under which the Barents Rescue exercises are held every two years.
Näitä ovat pohjoismaiseen
Additionally, the Arctic Council’s EPPR
Lisäksi Arktisen neuvoston EPPR
EPPR Emergency Prevention, Preparedness and Response
Emergency Prevention, Preparedness and Response, EPPR
Effective as of 2013, the agreement on air and sea rescue cooperation in the Arctic region requires Finland to allocate funding to rescue resources north of the Polar Circle and also to international rescue cooperation.
Vuoden 2013 alusta voimaan tullut sopimus lento- ja meripelastusyhteistyöstä arktisella alueella edellyttää Suomelta panostamista napapiirin pohjoispuolisen alueen pelastusresursseihin ja pelastustoiminnan kansainväliseen yhteistyöhön.
Moreover, Finland possesses a wealth of expertise on international rescue operations and the management of such operations that could be exported to other Arctic areas.
Suomella on myös paljon pohjoisissa olosuhteissa tapahtuvaa kansainvälistä pelastustoimintaa ja pelastustoiminnan johtamista koskevaa erityisosaamista, jota voidaan viedä muualle arktiselle alueelle.
A prime example is the development of the EU-funded Cold Conditions Module intended for rescue operations in extreme conditions.
Esimerkkinä tällaisesta erityisosaamisesta on EU:n rahoittamana kehitetty kylmämoduuli, joka voidaan lähettää pelastustehtäviin kylmissä olosuhteissa.
While the cooperation carried out within the framework of the Council of the Baltic Sea States
Itämeren valtioiden neuvoston
Council of the Baltic Sea States, CBSS
Council of the Baltic Sea States, CBSS
These cooperation models can be further developed for application in the Arctic region.
Näitä yhteistyömalleja voidaan kehittää myös arktiselle alueelle soveltuviksi.
Among the best Baltic Sea practices suited for such exportation is Coastnet, a government communications network primarily intended for border authorities but can also be used for non-urgent sea rescue operations and the prevention of environmental damage.
Sinne sellaisenaan vietäväksi sopivista Itämeren parhaista käytänteistä voidaan mainita lähinnä rajaviranomaisten käyttöön tarkoitettu viranomaistiedonvaihtoverkko
This cooperation model for border and coastal guards has served as a model for several governmental Coast Guard fora, including the Black Sea and North Pacific.
Tämä raja- ja rannikkovartioviranomaisten yhteistyömalli on toiminut esimerkkinä monille viranomaisten
Therefore, steps should be taken to explore the possibility of setting up a Coast Guard cooperation forum for the Arctic region, a project in which Finland could actively participate.
Olisikin selvitettävä mahdollisuutta perustaa
Cooperation between national coast guards, in particular, could combine a number of security and law enforcement components while securing and promoting Arctic actions on a broad front.
Nimenomaan rannikkovartiostoyhteistyön kautta voitaisiin yhdistää useita turvallisuus- ja lainvalvontaelementtejä sekä turvata ja edistää kattavasti arktisella alueella tapahtuvia toimintoja.
While the Arctic region is of no special concern in terms of crime prevention for the time being, it is important to watch the developments in the area and give due consideration to potential future security threats.
Poliisitoimen osalta arktinen alue ei tällä hetkellä ole merkittävä rikostorjunnallisessa mielessä, mutta on tärkeää, että alueen kehitystä seurataan ja otetaan huomioon myös mahdolliset tulevaisuuden turvallisuusuhkat.
At the national level, Finland offers solid experience from inter-Nordic cooperation.
Kansallisesti Suomi voi tarjota vahvan kokemuksen Pohjoismaiden välisestä yhteistyöstä.
Finland, Sweden and Norway are engaged in close local cooperation in crime prevention in the Circumpolar Region.
Kalottialueella harjoitetaan Suomen, Ruotsin ja Norjan välillä tiivistä paikallistason rikostorjuntaviranomaisten välistä yhteistoimintaa.
PNT Polis och Tull i Norden, Nordic cooperation in crime prevention
Polis och Tull i Norden, PTN
The Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region (BSTF)
Itämeren alueen järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan keskittyvä toimintaryhmä BSTF
BSTF  the Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region
Baltic Sea Region Task Force on Organized Crime, BSTF
Finland’s status as an Arctic country
6.1 Suomen arktinen asema
One of Finland’s key objectives is to bolster its position as an Arctic country and to reinforce international Arctic cooperation.
Suomen keskeisiä tavoitteita ovat arktisen aseman vahvistaminen ja kansainvälisen yhteistyön laajentaminen.
Finland is actively involved in multilateral cooperation at the global and regional levels to achieve its own Arctic goals and to pre-empt global threats.
Suomi osallistuu monenkeskiseen yhteistyöhön globaali- ja aluetasolla omien arktisten tavoitteidensa saavuttamiseksi ja globaalien uhkien torjumiseksi.
The fundamental components of Arctic debate are cooperation, mutual dependence, trust and transparency.
Peruselementtejä arktisessa keskustelussa ovat yhteistyö, keskinäinen riippuvuus, luottamus ja avoimuus.
Finland’s thinking and action is built upon cooperation outlined in international conventions.
Suomen ajattelu ja toiminta nojaavat kansainvälisiin sopimuksiin perustuvaan yhteistyöhön.
It is advisable to review the adequacy of the existing conventions regarding the region.
Nykyisen arktista aluetta koskevan sopimuspohjan riittävyyttä on syytä arvioida.
Finland plays an active role in drafting supplementary regulations.
Suomi on aloitteellinen täydentävää sääntelyä laadittaessa.
While the sovereignty of the States must be respected, it should not discourage genuine recognition of mutual dependencies.
Valtioiden suvereniteettia on kunnioitettava, mutta se ei saa estää keskinäisten riippuvuussuhteiden tunnustamista.
All efforts should be made to build up mutual trust
Luottamusta tulee aina pyrkiä lisäämään.
and the most efficient tool in achieving this goal is transparency.
Avoimuus on tässä tehokkaimpia keinoja.
As a result of the increasing global interest in the Arctic Region, the role of international law in the area is growing.
Kansainvälisen kiinnostuksen kasvun myötä kansainvälisen oikeuden merkitys arktisilla alueilla on entisestään vahvistunut.
Most importantly, pending issues and any disputes need to be settled in accordance with international law using various dispute settlement procedures where necessary.
On tärkeää, että avoimet kysymykset ja mahdolliset kiistat sovitaan kansainvälisen oikeuden mukaisesti, tarvittaessa erilaisia riitojenratkaisumenetelmiä hyödyntäen.
One of Finland’s objectives regarding the Arctic region is consistent regulation.
Suomen tavoitteissa on johdonmukainen sääntely arktisella alueella.
At present, the treaty system is fragmented and may thus lead to ambiguities regarding liability for damages.
Sopimuskenttä on tällä hetkellä hajanainen, mikä voi aiheuttaa epäselvyyttä korvausvastuissa.
The UN Convention on the Law of the Seas (UNCLOS) regulates all the resources and uses of the seas, and seeks to conciliate the sometimes conflicting interests.
YK:n merioikeusyleissopimus
While it seldom spells out any detailed regulations, it sets out the general principles and provides a framework for supplementary regulation at the global, regional or national level based on the division of legal competencies.
Se ei useimmiten sisällä kovin yksityiskohtaisia materiaalisia normeja, mutta tarjoaa yleisperiaatteiden ja toimivaltasääntelyn myötä puitteet globaalilla, alueellisella tai kansallisella tasolla tehtävälle täydentävälle sääntelylle.
If necessary, the enforcement of UNCLOS can be supplemented by sector-based regulation with due regard to specific characteristics of the Arctic region concerning the use of living natural resources, environmental protection or maritime safety, for instance.
Sopimuksen toimeenpanoa voidaan tarpeen mukaan täydentää arktisen alueen erityispiirteet huomioivalla sektorikohtaisella sääntelyllä, joka voi koskea esimerkiksi elollisten luonnonvarojen käyttöä, ympäristönsuojelua tai merenkulun turvallisuutta.
As foreseen in the resolutions adopted by the UN Rio+20 Conference, the UNCLOS is to be provided with additional tools for protecting biodiversity.
UNCLOS:a tulee YK:n Rio+20 konferenssin päätösten mukaisesti vahvistaa merten biodiversiteetin suojelun osalta.
The level of necessary regulation needs to be assessed on a case-by-case basis.
Sääntelyn tasoa tulee arvioida tapauskohtaisesti.
Of special relevance to the Arctic region in this respect are the Commission on the Limits of the Continental Shelf (CLCS) and the International Seabed Authority (ISA), both organisations formed under UNCLOS.
Arktisen alueen kannalta erityisen relevantteja merioikeusyleissopimuksella perustettuja toimielimiä ovat mannerjalustan rajoja käsittelevä toimikunta (Commission on the Limits of the Continental Shelf, CLCS) ja kansainvälinen merenpohjajärjestö (International Seabed Authority, ISA).
When Arctic issues are evaluated from a local perspective, due consideration should always be given to global implications.
Alueellisen näkökulman ohella arktisia kysymyksiä käsiteltäessä on pidettävä mielessä niiden maailmanlaajuiset ulottuvuudet.
The reference framework for sustainable development is universal. Arctic cooperation may serve as an example of how to create the necessary preconditions for sustainable development within the UN and other global contexts.
Kestävän kehityksen viitekehys on universaali, ja arktinen yhteistyö voi toimia esimerkkinä kestävän kehityksen edellytysten luomiselle YK:ssa ja muissa globaaleissa yhteyksissä.
International cooperation in the Arctic
6.2 Kansainvälinen arktinen yhteistyö
The most important forum for addressing Arctic issues is the Arctic Council formed by eight Arctic countries where the Arctic indigenous peoples are also represented on an equal basis.
Tärkein foorumi arktisten kysymysten käsittelylle on kahdeksan arktisen maan muodostama Arktinen neuvosto, jonka työhön arktiset alkuperäiskansat osallistuvat tasavertaisesti.
As Arctic issues have global implications, such as environmental change and the opening of new sea routes,
Arktisilla kysymyksillä kuten ympäristömuutoksilla ja liikenneväylien avautumisella on myös maailmanlaajuinen ulottuvuus.
the Council should duly recognise its global role and responsibility.
Tämän vuoksi neuvoston tulee tunnustaa globaali asemansa ja vastuunsa.
It makes sense for the Council to approach and establish contacts with operators outside the Arctic region.
Vuorovaikutus ja yhteydet arktisen alueen ulkopuolisiin toimijoihin on neuvoston itsensä kannalta perusteltua.
In principle, Finland is in favour of admitting new observers into the Council provided they are committed to the attainment of its goals.
Suomi tukee lähtökohtaisesti uusien tarkkailijoiden hyväksymistä neuvostoon edellyttäen, että ne ovat valmiita toimimaan sitoutuneesti neuvoston tavoitteiden saavuttamiseksi.
Such new observers could offer the Council sorely needed additional resources and new proven practices useful in multilateral cooperation.
Uudet tarkkailijat toisivat neuvostolle sen kaipaamia lisäresursseja ja uusia hyviä käytäntöjä monenkeskiseen yhteistyöhön.
Finland has been actively involved in the efforts to bolster the Arctic Council.
Suomi on toiminut aktiivisesti Arktisen neuvoston vahvistamiseksi.
Institutionally, the Council’s position has been strengthened by appointing a permanent secretariat; drafting binding international agreements between the Council Member States; producing research papers of major importance; and extending the Council’s agenda from environmental aspects to issues related to policies, the economy and international law.
Institutionaalisesti neuvostoa on vahvistettu muun muassa perustamalla pysyvä sihteeristö, laatimalla merkittävien tutkimusraporttien rinnalla sitovia kansainvälisiä sopimuksia neuvoston jäsenmaiden kesken sekä laajentamalla neuvoston agendaa ympäristökysymyksistä poliittiselle, taloudelliselle ja kansainvälisen oikeuden sektoreille.
Finland supports the plan to establish the Council as an international treaty-based organisation.
Suomi tukee neuvoston vahvistamista valtiosopimukseen perustuvaksi kansainväliseksi järjestöksi.
The recommendations given by the Arctic Council provide a sound basis for political decision making.
Arktisen neuvoston suositukset muodostavat hyvän pohjan poliittiselle päätöksenteolle.
Finland is open to expanding the Council’s operations to new sectors of value-adding activities.
Suomi on avoin laajentamaan neuvoston toimintaa sellaisille uusille sektoreille, jotka tuovat toimintaan aitoa lisäarvoa.
Additionally, the political weight of the Council could be augmented by holding Arctic Summits from time to time to outline Arctic policies from a wider perspective.
Neuvoston painoarvoa voidaan lisätä myös pitämällä aika ajoin
As appropriate, observers could be invited to these Summits.
Huippukokouksiin voitaisiin tarpeen mukaan kutsua myös tarkkailijoita.
One of the most important tasks of the Arctic Council is to monitor and assess the state of the environment in the region and to alert to any changes.
Yksi Arktisen neuvoston tärkeimmistä tehtävistä on seurata ja arvioida arktisen alueen ympäristön tilaa ja tiedottaa siinä tapahtuvista muutoksista.
While extremely important work is being carried out by the Arctic Council, many of the reports and other findings produced by the working groups fail to attract the attention of the general public.
Arktisen neuvoston työryhmissä tehdään erittäin tärkeää työtä, mutta raportit ja muu tuotettu materiaali jäävät usein suurelta yleisöltä huomaamatta.
For this reason, it is important to increase the media visibility of the Council’s efforts. Moreover, its recommendations and regional climate change assessments should be utilised more efficiently both in regional decision making and in the preparations for the challenges posed by climate change.
Siksi neuvoston työn näkyvyyttä tulee lisätä ja sen suosituksia ja sen toteuttamia alueellisia ilmastonmuutosarvioita tulee entistä tehokkaammin hyödyntää päätöksenteossa ja varautumisessa ilmastonmuutoksen aiheuttamiin haasteisiin.
The Barents Euro-Arctic Council and the Barents Regional Council introduce a regional perspective to the more general Arctic policies.
Barentsin euroarktinen neuvosto ja Barentsin alueellinen neuvosto tuovat alueellisen näkökulman arktiseen politiikkaan.
The added value provided by these councils consists of the ability to bring together the local operators and encourage them to make a true commitment to the attainment of the common objectives.
Niiden keskeinen lisäarvo on hallitusten ja pohjoisten aluetason toimijoiden tuominen yhteen ja sitouttaminen toimimaan yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
The ultimate objective of Barents cooperation is to intensify cooperation between Russia and the Nordic countries in order to secure the stability and prosperity of the northernmost regions of Europe.
Barents-yhteistyön perimmäinen tavoite on Pohjoismaiden ja Venäjän yhteistyön tiivistäminen Euroopan pohjoisimpien alueiden vakauden ja hyvinvoinnin vahvistamiseksi.
On the practical level, Barents cooperation is carried out by sector-specific working groups involving a range of experts from the ministerial and local levels.
Käytännön Barents-yhteistyö tapahtuu sektorityöryhmissä, joihin osallistuu ministeriöiden ja aluetason asiantuntijoita.
The Barents Regional Council is often referred to as the ‘engine’ of the Barents Euro-Arctic Council, sustained by local expertise and traditions.
Barentsin alueneuvostoa kutsutaan usein Barentsin euroarktisen neuvoston moottoriksi, jonka pitävät käynnissä alueellinen osaaminen ja perinteet.
The Northern Dimension and related partnerships offer a forum for addressing collaborative issues regarding the northern parts of Europe and creating a forum for hands-on cooperation.
Pohjoinen ulottuvuus ja sen kumppanuudet tarjoavat välineen Euroopan pohjoisia alueita koskevien yhteistyökysymysten käsittelylle ja konkreettiselle yhteistyölle.
The Northern Dimension is based on an equal partnership between the EU, Russia, Norway and Iceland. In Nordic cooperation, it remains the only forum for a coordinated formulation of EU policies.
Pohjoinen ulottuvuus perustuu EU:n, Venäjän, Norjan ja Islannin tasavertaiselle kumppanuudelle, ja se on pohjoisen alueellisista yhteistyöfoorumeista ainoa, jossa EU-kannat valmistellaan koordinoidusti.
It focuses on the Baltic and Barents Sea regions.
Yhteistyön painopiste on Itämeren ja Barentsin alueilla.
The work carried out within the framework of the Northern Dimension’s Partnerships involves various forms of cooperation.
Pohjoisen ulottuvuuden kumppanuuksissa tehdään monipuolista yhteistyötä.
A tangible example of cooperation in the Arctic region is provided by the nuclear safety projects implemented in the Arctic.
Ympäristökumppanuuden ydinturvallisuushankkeet ovat yksi konkreettinen esimerkki Barentsin alueella tehtävästä yhteistyöstä.
Water and wastewater projects are also carried out under the partnership programmes in Arkhangelsk, Murmansk and Petrozavodsk.
Ympäristökumppanuuden puitteissa toteutetaan myös vesi- ja jätevesihankkeita Arkangelissa, Murmanskissa ja Petroskoissa.
The transport and logistics partnership is geared to accelerate projects related to northern transport routes and to serve as a forum for addressing transport and traffic issues in the Baltic region and northern Europe.
Liikenne- ja logistiikkakumppanuuden tavoitteena on vauhdittaa pohjoisiin kuljetusväyliin liittyviä hankkeita sekä toimia keskustelufoorumina Itämeren alueen ja Pohjois-Euroopan liikennekysymyksissä.