natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FMI, municipal sector, research institutes, corporate sector
Ilmatieteen laitos, kuntasektori, tutkimuslaitokset, yrityssektori
Exploit the opportunities offered by the ITS Europe 2014 Congress
ITS Europe 2014 -kongressin hyödyntäminen
Launch a joint project with the Ministry of Transport and Communications’ administrative branch, TEKES and other leading Finnish innovation organisations. The objective is to implement a top-of-the-line ITS service package for Congress participants.
Käynnistetään LVM:n hallinnonalan, Tekesin ja muiden keskeisten Suomen innovaatio-organisaatioiden kanssa hanke, jonka tavoite on toteuttaa kongressivieraiden käyttöön globaalia huippua edustava älyliikenteen palvelukokonaisuus.
The services should also be available for export.
Palvelujen tulisi olla samalla hyödynnettävissä vientiin.
Activate other administrative branches, the municipal sector and businesses to make the ITS Europe 2014 Congress a national Smart City showcase.
Aktivoidaan muita hallinnonaloja, kuntasektoria sekä yrityksiä mukaan rakentamaan ”ITS Europe 2014” -kongressista kansallinen Smart City -näyteikkuna.
MinTC, FTA, TraFi, ITS Fi
LVM, Liikennevirasto, Trafi, ITS Finland,
FMI, municipal sector, research institutes, corporate sector, MEE, TEKES, ELY Centres / VALTTI
Ilmatieteen laitos, kuntasektori, tutkimuslaitokset, yrityssektori, TEM, Tekes, ELY-keskukset / VALTTI
Participate in electric car pilots in order to obtain the synergies of intelligent and electric transport.
Osallistutaan käynnistyviin sähköautopilotteihin tavoitteena älykkään ja sähköisen liikenteen synergiaetujen saavuttaminen.
Realisation of the Second Generation Intelligent Strategy for Transport
Liikenteen toisen sukupolven älystrategian toteutus
The Second Generation Intelligent Strategy for Transport is based on the implementation of end user requirement-based key projects through advanced solutions that bring added value.
Liikenteen toisen sukupolven älystrategiassa lähtökohtana on loppukäyttäjien tarpeista johdettujen kärkihankkeiden toteuttaminen edistyksellisin ja laaja-alaisesti lisäarvoa tuottavin ratkaisuin.
The implementation programme combines research and development, a procurement policy that encourages innovation, and a progression from trials to final implementation.
Toteutusohjelma on yhdistelmä tutkimusta ja kehittämistä, innovatiivisuuden mahdollistavaa hankintapolitiikkaa ja etenemistä kokeilujen kautta käytäntöön.
The implementation is based on the PPP principle.
Toteutusperiaatteena on kiinteä yhteistyö julkisen ja yksityisen sektorin välillä.
The aim of the implementation programme is to initiate and enable the large-scale exploitation of ITS tools and the creation of market-driven services.
Toteutusohjelman tavoitteena on toimia käynnistäjänä ja mahdollistajana älyliikenteen keinojen laaja-alaisessa hyödyntämisessä ja markkinaehtoisten palvelujen syntymisessä.
The programme will help to integrate ITS methodology into transport system planning and operations systematically.
Toteutusohjelman avulla älyliikenteen menetelmät tuodaan systemaattisesti osaksi liikennejärjestelmän suunnittelua ja operointia.
Intelligent transport research & development
Älyliikenteen tutkimus- ja kehittämistoiminta
The intelligent transport R&D will focus on intelligent operating models, technologies and services for passenger and goods transport chains, and transport predictability, punctuality and capacity optimisation measures that aim to ensure optimal use of the transport system.
Älyliikenteen T&K-toiminnan painopiste on matka- ja kuljetusketjuja palvelevissa älykkäissä toimintamalleissa, teknologioissa ja palveluissa sekä liikennejärjestelmän optimaaliseen käyttöön tähtäävissä liikenteen ennakoitavuuteen, täsmällisyyteen ja kapasiteetin optimointiin liittyvissä toimenpiteissä.
The collection, processing and open distribution of information on mobility and transport system status will be of utmost importance.
Erityisesti tullaan panostamaan liikkumiseen ja olosuhteisiin liittyvän tiedon keruuseen, jalostamiseen ja avoimeen jakeluun.
It will be vital to identify cost-effective methods that can be used to exploit the potential of communal mobile data production and distribution to the fullest.
Keskeistä on tunnistaa sellaiset kustannustehokkaat menetelmät, joilla voidaan hyödyntää yhteisölliset mobiilitiedon tuottamisen ja jakelun mahdollisuudet.
The aim is to identify the ITS services that will most efficiently advance the realisation of the Government’s new transport policy.
Tutkimustoiminnassa panostetaan älyliikennesektorin toimenpiteiden ja palvelujen vaikutusten ennakoivaan arviointiin, testaavaan tutkimukseen ja poikkihallinnollisen vaikuttavuustietämyksen lisäämiseen.
Identification of these services will be possible by investing in predictive impact assessment of actions and services, test-based research, and advances in cross-administrative impact awareness.
Tavoitteena on tunnistaa sellaiset älyliikenteen palvelut, joilla tehokkaimmin edistetään valtioneuvoston linjaaman uuden liikennepolitiikan toteuttamista.
It is important to focus not only on predictive research, but also on evaluating solutions that are implemented in order to identify best practices and to develop these solutions further.
Ennakoivan tutkimuksen lisäksi on tärkeää panostaa myös toteutettujen ratkaisujen arviointiin hyvien käytäntöjen tunnistamiseksi ja ratkaisujen jatkokehittämiseksi.
Research and development resources will primarily be allocated to joint sector projects.
Tutkimus- ja kehittämistoiminnan resurssit suunnataan ensisijaisesti alan yhteishankkeisiin.
FINTRIP's network projects, such as Smart City, and R&D projects associated with national intelligent transport implementation areas and corridors are examples of such projects.
Tällaisia ovat muun muassa kansallisten älyliikenteen toteutusalueiden ja -käytävien yhteydessä tehtävä T&K-toiminta ja Fintripin verkostohankkeet kuten ”Älykäs kaupunki” -ohjelma.
It is vital that the opportunities for Finnish ITS companies brought by the ITS Europe 2014 Congress in Helsinki be fully utilised.
Erityisen tärkeää on hyödyntää Helsingin ITS Europe 2014 -kongressin mahdollisuudet Suomen älyliikenneyrityksille.
Precommercial procurement
Esikaupalliset hankinnat
A common problem with public purchases is that the procurement procedures do not sufficiently support corporate innovation activities or the provision of innovative solutions.
Julkisten hankintojen yleinen ongelma on, etteivät hankintamenettelyt riittävästi tue yritysten innovaatiotoimintaa tai innovatiivisten ratkaisujen tarjoamista.
Current procurement practices steer the central government and municipalities primarily towards purchasing existing solutions, rather than asking for new approaches.
Vallitsevat hankintakäytännöt ohjaavat valtion ja kunnat ostamaan ensisijaisesti olemassa olevia ratkaisuja markkinoilta, eivätkä tilaamaan uudenlaisia toteutustapoja.
A precommercial R&D procurement method will be actively introduced in order to link together the needs of society and the innovation potential of businesses.
Otetaan aktiiviseen käyttöön esikaupallisen T&K-hankinnan menetelmä yhteiskunnallisten tarpeiden ja yritysten innovaatiopotentiaalin yhteen nivomiseksi.
It will be possible to use precommercial R&D procurement to promote the use of new solutions to solve development needs in society by exploiting the innovation potential of businesses and simultaneously creating an incentive system to encourage commercialisation.
Esikaupallisella T&K-hankintatavalla on mahdollista edistää uusia ratkaisuja yhteiskunnallisten kehittämistarpeiden ratkaisemiseksi hyödyntämällä yritysten innovaatiopotentiaalia ja samalla luomalla niille kannustimet kaupallistamiseen.
Organisation and monitoring of implementation
Toteutuksen organisointi ja seuranta
The key projects of the Second Generation Intelligent Strategy for Transport are joint projects carried out by transport administration stakeholders. In these projects, the public sector is a client and enabler, and the private sector is primarily responsible for the actual technical implementation.
Liikenteen toisen sukupolven älystrategian kärkihankekokonaisuudet ovat hallinnonalan toimijoiden yhteishankkeita, joissa julkinen sektori on tilaajana ja mahdollistajana ja varsinainen tekninen toteutus tapahtuu pääosin yksityisen sektorin toimesta.
Each key project will have a responsible organisation, a steering group and a project manager.
Kullekin kärkihankkeelle nimetään vastuuorganisaatio, ohjausryhmä ja projektijohtaja.
In early 2013, an intelligent transport strategy coordination group consisting of representatives of the main responsible stakeholders was established. The coordination group will monitor the implementation of the Second Generation Intelligent Strategy for Transport and its programmes and will coordinate the key projects.
Toisen sukupolven älystrategian toteutumisen seurantaa sekä kärkihankkeiden ohjelmointia ja keskinäistä koordinointia varten perustetaan vuoden 2013 alkupuoliskolla kärkihankevastuullisten ja keskeisten toimijoiden muodostama liikenteen älystrategian ohjausryhmä.
ITS should be more fundamentally integrated into the development of all transport modes and infrastructure and the entire transport system.
Älyliikenne tulee enenevissä määrin integroida oleelliseksi osaksi kaikkien liikennemuotojen ja väylien sekä koko liikennejärjestelmän kehittämistä.
In the major urban areas, it will be essential to ensure a linkage with the MALPE letters of intent and regional transport system cooperation.
Kaupunkiseuduilla oleellista on kytkeytyminen seudullisiin MALPE
This will be handled by traffic management steering groups that are experts in dealing with interjurisdictional and cooperative actions.
Luonnollisena liittymäpintana toimivat liikenteenhallinnan johtoryhmät, jotka ovat avainasemassa vastuurajojen yli menevissä tai ylipäätään monen seututoimijan yhteistyötä vaativissa asioissa.
In accordance with the strategy’s operating model, it partners are the private sector, other authorities, intelligent transport users and other stakeholders.
Sen kumppaneina ovat elinkeinoelämä, muut viranomaiset, älyliikenteen asiakkaat ja muut toimijat strategiassa luodun toimintamallin mukaisesti.
The Ministry is responsible for establishing intelligent transport as a central transport policy tool, and for creating a good operating environment for intelligent transport solutions through appropriate legislation and communication.
Ministeriö vastaa älyliikenteen ottamisesta liikennepolitiikan keskeiseksi keinoksi sekä siitä, että viestintäpolitiikalla ja säädösten kehittämistyöllä luodaan älyliikenteelle hyvä toimintaympäristö.
Each Ministry will draw up its own intelligent solutions strategy.
Jokainen ministeriö laatii oman älystrategiansa.
for the European Union.
Euroopan unionia varten.
When the board’s term ended in late 2012, its transport policy management duties were taken over by the New Transport Policy Forum.
Neuvottelukunnan toimikauden päättyessä vuoden 2012 lopussa sen tehtävät siirtyvät liikennepoliittisen ohjauksen osalta uuden liikennepolitiikan klubille.
The board’s project-related duties, such as the monitoring and coordination of the development of the key projects, became the responsibility of the newly-established
Neuvottelukunnan hankkeisiin liittyvät tehtävät eli lähinnä kärkihankkeiden etenemisen seuranta ja koordinointi vastuutetaan perustettavalle
The advisory board’s communication policy-related duties were taken over by ITS Finland.
Neuvottelukunnan viestintäryhmän tehtävät siirtyvät ITS Finlandille.
It also aims to find new ways to improve the productivity and impact of transport policy and to promote the efficient use of innovations and new technology.
Klubin tavoitteena on myös löytää liikennepolitiikan tuottavuutta ja vaikuttavuutta parantavia uusia mahdollisuuksia sekä edistää innovaatioiden ja uuden teknologian tehokasta hyödyntämistä liikennepolitiikassa.
When it was founded in spring 2013, the coordination group took over the national Intelligent Transport Advisory Board’s operative tasks, such as the monitoring, coordination and impact assessments of the key projects.
Toimikautensa päättäneen Kansallisen älyliikenteen neuvottelukunnan operatiiviset tehtävät eli lähinnä kärkihankkeiden etenemisen seuranta, koordinointi ja vaikuttavuuden arviointi siirtyvät keväällä 2013 perustettavalle ”Liikenteen älystrategian ohjausryhmälle”.
The Agency is also in charge of ensuring the availability of services in major urban areas and continuity across administrative boundaries, and is responsible for the overall intelligent transport architecture.
Liikennevirasto huolehtii palveluiden jatkuvuudesta kaupunkiseuduilla ja alueiden rajojen yli sekä vastaa älyliikenteen kokonaisarkkitehtuurista.
TraFi places particular emphasis on ITS-related register and information services and on using ITS tools to create safety and environmental impacts.
Liikenteen turvallisuusvirasto panostaa erityisesti turvallisuus- ja ympäristövaikutusten aikaansaamiseen älyliikenteen keinoin sekä älyliikennettä palveleviin rekisteri- ja tietopalveluihin.
The Institute will invest heavily in the production of traffic condition information, particularly weather and road surface condition information.
Ilmatieteen laitos panostaa laajasti liikenteen olosuhdetietojen, erityisesti sää- ja kelitietojen tuottamiseen.
ITS Finland promotes the globalisation efforts of its members – and particularly of small and medium-sized companies – through the ITS Europe 2014 Congress and export network activities.
ITS Finland edistää jäsenkuntansa ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kansainvälistymistä ITS Eurooppa 2014 -kongressin ja vientirengastoiminnan muodossa.
TEKES particularly encourages corporate-driven product and service development and globalisation.
Tekes edistää erityisesti yritysvetoista tuote- ja palvelukehitystä sekä kansainvälistymistä.
The most important strategic centres for the realisation of the Intelligent Strategy for Transport are the information and communications industry centre, TIVIT, and the built environment centre, RYM Ltd.
Liikenteen älystrategian toteutuksessa strategisen huippuosaamisen keskittymistä tärkeimmät ovat tieto- ja viestintäteollisuuden TIVIT Oy ja rakennetun ympäristön RYM Oy.
Key forms of cooperation include regional MAL and MALPE letters of intent, regional transport system letters of intent and regional transport management cooperation groups.
Kuntasektorin toiminnan osalta keskeisiä yhteistyömuotoja ovat seudulliset MAL- ja MALPE-sopimukset, seudulliset liikennejärjestelmätyön aiesopimukset sekä seudulliset liikenteenhallintayhteistyöryhmät.
The regional cooperation organisations in the municipal sector play a key role in the development of more wide-scale forms of cooperation that function across municipal borders.
Kuntasektorilla toimivat seutuyhteistyön edistämiseen rakennetut organisaatiot ovat keskeisessä roolissa rakennettaessa laajempia kuntarajat ylittäviä yhteistyömuotoja.
The most significant of these is the Helsinki Regional Transport Authority (HSL/HRT), which has ensured that the development and implementation of intelligent transport solutions forms an essential part of regional transport system development.
Näistä valtakunnan tasolla merkittävin rooli on Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymällä (HSL), joka on nostanut älyliikenteen ratkaisujen kehittämisen ja käyttöönoton oleelliseksi osaksi seudullista liikennejärjestelmän kehittämistä.
In accordance with their operating plans, the research institutes will participate in ITS research projects and play a key role in the production of information for decision makers and service providers.
Sektoritutkimuslaitokset osallistuvat omien toimintasuunnitelmiensa mukaisesti älyliikenteen tutkimushankkeisiin ja ovat keskeisessä roolissa tiedon tuottamisessa sekä päätöksentekijöiden että palveluntuottajien käyttöön.
The expertise to be found at universities and polytechnics should particularly be exploited to test the functionality and assess the impacts of new innovations.
Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tutkimusosaaminen tulee hyödyntää erityisesti uusien innovaatioiden toimivuuden testaamisessa ja vaikuttavuuden arvioinnissa.
The objective of the PPP is to make the Tampere region a nationally and internationally significant ITS test area. The transport environment is of an ideal size and the area is home to many potential collaborators in the field of intelligent transport solution, product and service development.
Yhteistyön tavoitteena on muodostaa Tampereen seudusta kansallisesti ja kansainvälisesti merkittävä älyliikenteen testialue, jossa on tarjolla sopivan kokoluokan liikenneympäristö sekä potentiaalisia yhteistyökumppaneita uusien älyliikenteen ratkaisujen, tuotteiden ja palveluiden kehittämiseen.
Funding for implementation of the Intelligent Strategy for Transport
Liikenteen älystrategian toimeenpanon rahoitus
In recent years, the administrative structure of the transport sector has been reformed
Liikennesektorilla on viime vuosina uudistettu hallinnon rakenteita.
with the intention of moving away from infrastructure- and sector-specific approaches and towards transport system-level systemic thinking.
Tavoitteena on ollut muuttaa väylä- ja sektorikohtaista ajattelua liikennejärjestelmätason systeemiseksi ajatteluksi.
The change has been supported by the Transport Revolution programme, and the shift in thinking is visible in the Government’s Transport Policy Report and new transport policy.
Muutosta on tuettu liikennerevoluutio-ohjelmalla ja ajattelutavan muutos näkyy liikennepoliittisessa selonteossa ja uuden liikennepolitiikan linjaamisessa.
The shift has also affected funding; it is increasingly difficult to separate ITS funding from other transport administration funding.
Muutosprosessi näkyy myös älyliikenteen toimeenpanon rahoituksessa; on aikaisempaa vaikeampaa eritellä älyliikennerahoitusta muusta liikennehallinnon rahoituksesta.
Intelligent transport is defined as the utilisation of information and communications technology in transport.
Älyliikenteen määrittelyn mukaisesti älyliikenteellä tarkoitetaan tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämistä liikenteessä.
Thus, all traffic management and control systems and their background systems could be considered to represent intelligent transport.
Laajasti ajateltuna kaikki liikenteen hallinta- ja ohjausjärjestelmät taustajärjestelmineen ovat osa älykästä liikennettä.
In particular, the increased exploitation of remote and virtual services and open data have introduced ITS into contexts that were never thought about when the intelligent transport market was originally defined.
Erityisesti erilaisten etä- ja virtuaalipalvelujen sekä avoimen datan hyötykäytön lisääntyminen tuo älyliikenteen osaksi sellaisiakin kokonaisuuksia, joita ei perinteisesti ole otettu huomioon älyliikennemarkkinoita määriteltäessä.
Funding for the projects will come from a variety of sources. All transport sector stakeholders will participate in the funding,
Strategian toimeenpanon rahoitus koostuu useista eri lähteistä ja rahoittamiseen osallistuvat kaikki liikennesektorin osapuolet.
with transport administration representatives shouldering most of the responsibility for it. However, strategy implementation calls for other stakeholders besides the State – such as businesses, municipalities and cities, the Finnish Funding Agency for Technology and Innovation (TEKES) and end users – to participate in the financing.
Päävastuu rahoituksesta on liikennehallinnon toimijoilla, mutta strategian toteuttamisen edellytyksenä on, että valtion lisäksi kustannuksiin osallistuvat myös mukaan lähtevät toimijat, mm. yritykset, kunnat ja kaupungit, TEKES ja loppukäyttäjät kukin omassa roolissaan.
The aim is to help realise the EU White Paper’s ”user pays” and ”polluter pays” principles in stages.
Tarkoituksena on, että askel askeleelta aletaan viedä käytäntöön EU:n valkoisen kirjan ”käyttäjä maksaa” ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteita.
The Finnish annual ITS market volume is estimated to be approx. EUR 300 million. Public sector projects currently account for the vast majority of this.
Suomen älyliikenteen vuotuinen markkina on noin 300 miljoonaa euroa, joka toistaiseksi koostuu valtaosin julkisen sektorin hankkeista.
Annual public sector investments in ITS come to approx. EUR 200 million, two thirds of which is from the State.
Julkisen sektorin vuotuinen satsaus älyliikenteeseen on noin 200 miljoonaa euroa, josta valtionhallinnon osuus on runsas kaksi kolmasosaa.
The total consists of administrative investments and maintenance costs, the cost of renewing traffic control systems, railway safety equipment, the main transport sector registers and information systems, and transport sector R&D.
Käytännössä kokonaisuus sisältää liikenteenhallinnan toimialan investoinnit ja ylläpidon, liikenteen ohjausjärjestelmien uusimisen, ratojen turvalaitteet, keskeiset liikennealan rekisterit ja tietojärjestelmät sekä alan T&K-toiminnan.
It is difficult to clearly separate the annual budget for implementing the Second Generation Intelligent Strategy for Transport from the funding for other associated activities, but it is estimated to be an annual total of approx. EUR 40-60 million.
Liikenteen toisen sukupolven älystrategian toimeenpanon vuosibudjettia on vaikea yksiselitteisesti erottaa muusta toiminnasta, mutta suuruusluokka on 40-60 miljoonaa euroa vuodessa.
The budgeting of individual projects is coordinated by the Intelligent Transport Strategy Coordination Group.
Hankekohtaista budjetointia koordinoi liikenteen älystrategian ohjausryhmä.
Project assessments and budgets are drawn up at the same time as the project implementation plans.
Hankekohtainen arviointi ja budjetointi toteutetaan kunkin hankkeen osalta varsinaisen toimeenpanon ohjelmoinnin yhteydessä.
The cost of the key projects totals approx. EUR 300 million in 2013-2017 and will be covered by the different stakeholders as follows:
Kärkihankkeiden kokonaiskustannukset vuosille 2013-2017 ovat noin 300 miljoonaa euroa ja ne jakautuvat eri osapuolille seuraavasti:
central government
valtio
municipalities
kunnat
businesses
yritykset
users
käyttäjät
EUR 35million
35 milj.
In the 2013-2017 national budgets, public funds are allocated to government agencies in the Ministry of Transport and Communications’ branch of government for strategy implementation.
Strategian toteuttamiseen tarvittavat valtionhallinnon määrärahat liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalan virastoille sisältyvät aiemmin tehtyihin vuosia 2013-2017 koskeviin kehyspäätöksiin.
Other stakeholders will participate in the funding of ITS through the key projects and on the basis of their own goals and resource frameworks.
Muut osapuolet osallistuvat kärkihankkeisiin ja laajemminkin älyliikenteen investointeihin omien tavoitteidensa ja resurssiensa puitteissa.
The other stakeholders’ annual investments in the ITS sector total approx. EUR 50 million, two thirds of which will be allocated to the strategy’s key projects.
Muiden toimijoiden vuotuinen satsaus älyliikennesektorille on noin 50 miljoonaa euroa, joista kolmasosa kohdistuu strategian kärkihankkeisiin.
In this same period, State funding for ITS will be equal to just 4 per cent of the funds allocated towards transport infrastructure maintenance if the infrastructure maintenance budget stays at the 2012 level.
Valtion rahoitus on noin 4 prosenttia väylien pitoon tarkastelujaksolla osoitetuista määrärahoista, mikäli nämä säilyvät vuoden 2012 tasolla.
Communications Policy Programme for Electronic Media
Sähköisen median viestintäpoliittinen ohjelma
Government report to the Parliament of Finland 2012
Valtioneuvoston selonteko eduskunnalle 2012
Figures:
Kuvat:
GOVERNMENT POLICIES AND KEY ACTIONS
VALTIONEUVOSTON LINJAUKSET JA KESKEISET TOIMENPITEET
1 Taking care of the interests of viewers and listeners
Katsojasta ja kuuntelijasta huolehtiminen
This success has been contributed by our forward-looking communications policy.
Osaltaan menestykseen on vaikuttanut edistyksellinen viestintäpolitiikka.