natgillin/translations-raw huggingface dataset:
[”Finnish ITS Markets”], Leviäkangas, Zulkarnain, Roine, VTT 2012).
(Suomen ITS -markkinat, Leviäkangas, Zulkarnain, Roine, VTT 2012)
The global ITS market is already significant, and its growth outlook makes it very attractive for Finland and Finnish companies.
Kokonaisuutena globaalit älyliikenteen markkinat ovat jo nykyään merkittävät, ja kasvunäkymät tekevät niistä erittäin houkuttelevat tulevaisuudessa myös Suomelle ja suomalaisille yrityksille.
We are traditionally very competitive in fields requiring high-level expertise, and our expertise in the mobile industry has been especially strong at an international level.
Perinteisesti korkeatasoiseen osaamiseen perustuva kilpailukykymme on ollut vahva ja erityisesti osaamisemme mobiiliteollisuudessa on ollut ehdotonta maailman kärkeä.
Our economy and society are currently under considerable pressure to change and adapt, and this is exacerbated by the economic crisis, the prospect of a prolonged period of slow economic growth and the ongoing industrial restructuring.
Talous ja yhteiskunta elävät parhaillaan kovassa muutospaineessa, jota talouskriisi, mahdollisesti pitkään jatkuva hitaan talouskasvun vaihe ja käynnissä oleva teollisuuden rakennemuutos vain korostavat.
In the future, the ITS sector together with the electric vehicle industry will offer significant potential for talented, active stakeholders.
Tulevaisuudessa älyliikenneteollisuus, yhdessä sähköajoneuvoteollisuuden kanssa, luovat merkittävän potentiaalin osaaville ja aktiivisille toimijoille.
Market challenges
Markkinahaasteet
ITS is a relatively young sector, and its market, products and services are currently undergoing a phase of rapid growth and development.
Älyliikenne on melko nuori toimiala, jonka markkinat, tuotteet ja palvelut ovat nopeassa kasvu- ja kehitysvaiheessa, kuten edellä hyvin ilmenee.
Nevertheless, companies that develop and produce ITS services face plenty of challenges associated with the operating environment, operating models and new technology. These challenges should be solved through PPP.
Älyliikenteen palveluja kehittävillä ja tuottavilla yrityksillä on kuitenkin runsaasti mm. toimintaympäristöön, toimintamalleihin ja uuteen tekniikkaan liittyviä haasteita, joita tulisi ratkoa PPPP
The known challenges include:
Tällaisia tunnistettuja haasteita ovat esimerkiksi seuraavat:
Finland is a limited market, and so the limited demand means that services designed for a large number of users cannot be properly developed,
Suomessa on suppeat markkinat, joille ei pienehkön kysynnän johdosta ole mahdollista kehittää laajan käyttäjäkunnan palveluita:
as domestic demand will not cover the development and production costs.
kotimainen kysyntä ei kata kehitys- ja tuotantokustannuksia.
Small and medium-sized enterprises also have little or no access to export channels.
Samanaikaisesti pienten ja keskisuurten yritysten käytettävissä olevat vientikanavat ovat vaatimattomat tai niitä ei ole lainkaan.
SMEs may cooperate with major companies to break into the export market, but this presents its own set of challenges, such as the issue of intellectual property rights.
Tällöin PK-sektorin yhtenä mahdollisuutena on ryhtyä suuryritysten kanssa vientiyhteistyöhön, jossa omana haasteena on mm. aineettomista oikeuksista sopiminen.
ITS standardisation is only in its early stages.
Älyliikenteen standardisointi on vielä alkutaipaleella.
This presents challenges especially for the development of services and products intended for the global market.
Tilanne vaikeuttaa etenkin globaaleille markkinoille suunnattujen palvelujen ja tuotteiden kehitystä.
For this reason, governments should at the very least promote the drawing up and exploitation of open interface descriptions.
Julkisen hallinnon onkin edistettävä vähintään avoimien rajapintakuvausten laatimista ja hyödyntämistä.
Businesses would also benefit if national authorities take an active role in the functioning of  standardisation organisations, such as CEN and ISO TC204, and research cooperation organisations, such as COST.
Yrityksille on hyötyä siitä, että kansallinen julkishallinto osallistuu aktiivisesti sekä standardointijärjestöjen, kuten CEN ja ISO TC204 että tutkimusyhteistyöorganisaatioiden, kuten COST toimintaan.
The division of intelligent transport services into free public services and market-based services still lacks clarity.
Älyliikenteen palvelujen eriytyminen toisaalta käyttäjille maksuttomiin julkisiin peruspalveluihin ja toisaalta markkinaehtoisiin palveluihin on vasta kypsymässä.
Businesses are concerned that the public sector may distort the market by offering services free of charge and thus possibly hindering the development of private sector services.
Yritysten kannalta uhkana on, että julkinen hallinto esiintyy markkinahäirikkönä, joka ilmaispalveluillaan hidastaa yksityissektorin palvelujen kehittymistä.
Genuine public-private partnership is only possible if clear rules are established for the provision of public and private services.
Aidon PPP-yhteistyön edellytyksenä on julkisen ja yrityssektorin palvelutarjonnan pelisääntöjen selkeys.
User interfaces that allow drivers to utilise ITS services in moving vehicles are still primitive in terms of transport safety.
Käyttöliittymät, jolla ajoneuvon kuljettajat hyödyntävät älyliikenteen palveluja liikkuvissa ajoneuvoissa, ovat liikenneturvallisuuden kannalta alkeellisia.
Reading an elk warning off of a small mobile phone display may cause more accidents than the physical presence of elks on the road.
Hirvivaroituksen lukeminen matkapuhelimen pieneltä näytöltä saattaa aiheuttaa enemmän onnettomuuksia kuin tielle eksyneet eläimet.
Therefore, solutions should be developed to allow information from a smart phone to be accessed more safely, for instance through the vehicle’s larger console display or speakers.
Kehitystä tulisikin näiden osalta suunnata toteutuksiin, joissa esim. älypuhelimen näkymät saadaan auton suurempaan konsolinäyttöön ja kaiuttimiin, ja siten ottaa liikenneturvallisuusnäkökulmat paremmin huomioon.
Terminals that are suitable from a transport safety perspective currently hold a very small share of the market,
Liikenneturvallisuuden kannalta sopivien päätelaitteiden markkinaosuudet ovat toistaiseksi hyvin pienet.
but will hopefully grow rapidly in popularity.
Toive on, että ne yleistyisivät nopeasti.
This would encourage the production of more services for these devices and also reduce unit prices.
Näin ko. laitteilla toimivien palvelujen käyttöönoton kynnystä ja yksikköhintojakin saataisiin laskemaan.
Travellers produce a large variety of data with their vehicles and mobile devices. This data could be exploited in the production of new services,
Liikkujat tuottavat runsaasti erilaista ajoneuvo- ja mobiililaitepohjaista tietoa, jota olisi mahdollista hyödyntää uusien palvelujen tuottamisessa.
and should therefore be open and available to all service providers.
Tämä tieto tulisi saada avoimeksi kaikkien palvelun tuottajien käyttöön.
Intelligent transport system
Älykäs liikennejärjestelmä
June 22, 2011,Programme of Prime Minister Jyrki Katainen’s Government
Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelma 22.6.2011
Intelligent transport systems are founded on a simple basic principle:
Älykkään liikennejärjestelmän perusajatus on yksinkertainen:
the use of information and communications technology to improve the functioning of the transport system.
hyödynnetään tieto- ja viestintäteknologian keinoja liikennejärjestelmän toimivuuden parantamisessa.
In practice, this mainly involves the wide-ranging use of information and payment systems.
Käytännössä älyliikenteen keskeiset vaikutuskanavat liittyvät informaatio- ja maksujärjestelmien monipuoliseen hyödyntämiseen.
Information and communications technology and pricing arrangements can be effective in guiding personal choices and the development of the entire transport system in the desired direction.
Tieto- ja viestintäteknologian sekä liikkumisen hinnoittelun keinoin voidaan tehokkaasti ohjata yksilöiden valintoja ja liikennejärjestelmän kehitystä yhteiskunnan kannalta toivottavaan suuntaan.
At the same time, travellers can be steered towards smooth, safe, economical and environmentally friendly travel habits. The need to make a journey can even be eliminated by the use of virtual presence technology.
Samalla voidaan auttaa liikkujia sujuvaan, turvalliseen, taloudelliseen ja ympäristöystävälliseen liikkumiseen, tai jopa korvata liikkumisen tarve erilaisin virtuaaliläsnäolon muodoin.
The transport system of the future will be intelligent.
Tulevaisuuden liikennejärjestelmä on varmuudella älykäs.
Substantial private sector investment in intelligent vehicle systems, navigation systems, mobile devices and intelligent transport and mobility services will inevitably ensure that further development continues to occur.
Yksityisen sektorin voimakas panostus ajoneuvojen älykkäisiin järjestelmiin, navigointiin, erilaisiin kannettaviin päätelaitteisiin sekä liikenteen ja liikkumisen älypalveluihin vie kehitystä vääjäämättä eteenpäin.
The public sector is responsible for ensuring that transport policy objectives are taken into account, for developing and implementing services that cover the entire transport system, and for providing services to groups that are not covered by commercial services.
Julkisen sektorin tehtävänä on erityisesti varmistaa liikennepoliittisten tavoitteiden huomioon ottaminen, liikennejärjestelmätasoinen kehittäminen ja käyttöönotto sekä palvelujen suuntaaminen myös sellaisille ryhmille, jotka eivät ole kaupallisten palvelujen piirissä.
Intelligent transport will form an integral part of the transport system and will play a key role in the realisation of the national transport policy objectives.
Älyliikenne on oleellinen osa liikennejärjestelmää ja keskeinen elementti kansallisten liikennepoliittisten tavoitteiden saavuttamisessa.
‘Transport Vision 2030+’ was outlined in conjunction with the drafting of the Transport Policy Report and forms a natural backdrop to the vision for intelligent transport.
Liikennepoliittisen selonteon yhteydessä määritetty ”Liikenteen visio 2030+” toimii luonnollisena taustana älyliikenteen visiolle.
The intelligent transport system will be an integral part of the ubiquitous information society and people’s everyday lives.
Älykäs liikennejärjestelmä on osa arjen tietoyhteiskuntaa ja kansalaisten jokapäiväistä elämää.
Intelligent transport networks and services, intelligent vehicles and well-informed travellers will together form an integrated system.
Älykkäät liikenteen verkot ja palvelut, älykkäät ajoneuvot ja hyvin informoidut liikkujat muodostavat yhteen toimivan kokonaisuuden.
Travellers will be able to easily access transport system status information at any time and any place.
Liikkujat saavat vaivattomasti tietoa olosuhteista ajasta ja paikasta riippumatta.
The intelligent transport system will suggest alternative routes and transport modes, taking into consideration the traveller’s personal needs and preferences as well as environmental sustainability.
Älykäs liikennejärjestelmä ehdottaa vaihtoehtoisia reittejä ja kulkutapoja ottaen huomioon liikkujan henkilökohtaiset tarpeet ja mieltymykset sekä ekologisen kestävyyden.
Intelligent transport policy will produce efficient solutions to meet customers’ mobility and transport needs.
Älykäs liikennepolitiikka tuottaa tehokkaita ratkaisuja asiakkaiden liikkumisen ja kuljetusten tarpeisiin.
By 2020, Finland will have one of the world’s most advanced and efficient transport systems.
Vuonna 2020 Suomen liikennejärjestelmä kuuluu maailman edistyneimpiin ja tehokkaimpiin.
Real-time transport system operations will provide a continuous stream of information concerning travel, transport and the conditions affecting them.
Reaaliajassa operoitava liikennejärjestelmä antaa liikkujalle jatkuvasti tietoa matkasta ja kuljetuksesta sekä niihin vaikuttavista olosuhteista.
This will allow people to better plan and predict their movements and allow information and help to be received quickly in the event  of an incident.
Liikkujat kykenevät paremmin suunnittelemaan ja ennakoi­maan liikkumisensa, ja häiriötilanteessa tiedon kulku ja avunsaanti tapahtuvat nopeasti.
Transport services and traffic control will be based on the world’s best real-time transport network status technology.
Liikenteen palvelut ja ohjaus perustuvat maailman parhaaseen ajantasaiseen liikenteen tilannekuvaan.
Figure 2. Transport Vision 2030+.
Kuva 2. Liikenteen visio 2030+.
Transport Policy Report (4/2012)
Liikennepoliittinen selonteko (4/2012)
In an intelligent transport system, each traveller will produce and use transport system status information in a variety of ways. The principle is that informed travellers will be satisfied travellers.
Älykkäässä liikennejärjestel­mässä jokainen liikkuja tuottaa ja hyödyntää moni­puolisesti liikennetilanne­tietoa, ja lopputuloksena on tyytyväinen liikkuja.
Transport infrastructure and services will be used significantly more efficiently in such a system.
Liikenneinfrastruktuuria ja liikenteen palveluja käytetään olennaisesti nykyistä tehokkaammin
ITS will allow route capacity to be used more efficiently and will increase the productivity of the entire infrastructure sector.
Älyliikenne tehostaa väyläkapasiteetin käyttöä ja mahdollistaa koko infra-alan tuottavuuden kasvun.
Cost-effective logistics will improve Finnish competitiveness.
Kustannustehokas logistiikka parantaa Suomen kilpailukykyä
Finnish businesses will produce innovations that are subsequently developed into successful ITS exports.
Suomen yritykset tuottavat innovaatioita, joista kehitetään menestyviä älyliikenteen vientituotteita
A demanding public client and active, responsible users will remain the prerequisites for innovations and long-term service development, benefitting all.
Vaativa julkinen tilaaja ja aktiiviset ja vastuulliset käyttäjät luovat edellytykset palveluntuottajien innovaatioille ja pitkäjänteiselle palvelujen kehittämiselle, josta kaikki hyötyvät.
ITS will increase the efficiency and safety of transport and makes it more environmentally friendly.
Älyliikenteen ansiosta liikenne on sujuvampaa, ympäristölle ystävällisempää ja turvallisempaa
Principles of intelligent transport
Älyliikenteen periaatteet
Intelligent transport observes the following principles or values:
Älyliikenteessä noudatetaan seuraavia periaatteita (arvoja):
Objectives and emphases of an intelligent transport system
Älykkään liikennejärjestelmän tavoitteet ja painopistealueet
The objectives and emphases of the Intelligent Strategy for Transport are based on the fundamental issues that the new transport policy seeks to influence.
Liikenteen älystrategian tavoitteet ja painopistealueet pohjautuvat niihin perustekijöihin, joihin uudella liikennepolitiikalla pyritään vaikuttamaan.
The new transport policy takes a customer-oriented view of the entire transport system.
Uusi liikennepolitiikka tarkastelee asiakaslähtöisesti koko liikennejärjestelmää.
Intelligent transport solutions and services will play a key role in the implementation of the new transport policy.
Älyliikenteen ratkaisut ja palvelut ovat oleellinen osa uuden liikennepolitiikan toimeenpanoa.
Intelligent solutions for transport: strategy objectives for 2020
Liikenteen älystrategian tavoitteet 2020
The strategy objectives regarding the intelligent solutions for transport are based on those outlined in 2009.
Liikenteen älystrategian tavoitteet ovat perua vuoden 2009 kansallisesta älyliikenteen strategiasta.
With the Government’s new transport policy in place and supported by ITS, the Finnish transport system will achieve the following results by 2020 (figures in comparison with 2009):
Älyliikenteeseen tukeutuvan uuden liikennepolitiikan avulla Suomen liikennejärjestelmä on vuoteen 2020 mennessä saavuttanut seuraavat tulokset vuoteen 2009 verrattuna:
Focus areas in the Intelligent Strategy for Transport
Liikenteen älystrategian painopistealueet
Transport system productivity and efficiency, environmental friendliness and safety have long been paramount considerations, but the emphasis placed on each has varied.
Liikennejärjestelmän tuottavuus ja tehokkuus, ympäristöystävällisyys sekä turvallisuus ovat jo varsin vakiintuneita vaikutusalueita, tosin niiden keskinäiset painotukset ovat vuosien saatossa muuttuneet.
Customer orientation and ease of use are also key factors, but have so far been of lesser importance.
Asiakaslähtöisyys ja käyttömukavuus ovat nekin yleisesti tunnistettuja, mutta niiden painoarvo on ollut käytännössä vähäisempi.
In our mobile world, usability has become a key element too. The same trend is evident in all sectors that utilise information and communications technology.
Käytettävyydestä on kuitenkin mobiilimaailmassa tullut keskeinen menestystekijä ja sama suuntaus näkyy laajemminkin tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävillä aloilla.
Within the transport system, customer orientation and ease of use consist of a number of factors, the most significant of which are ease of travel, the seamlessness of connections in journey chains for both passengers and goods, and the quality of information services.
Liikennejärjestelmässä asiakaslähtöisyys ja käyttömukavuus koostuvat monesta eri osatekijästä, joista keskeisimpiä ovat liikkumisen sujuvuus, matka- ja kuljetusketjujen saumattomuus sekä tietopalvelujen laatu.
In addition to specification of these transport policy areas, another key element of the strategy is acceleration of the implementation rate.
Näiden liikennepoliittisten vaikuttavuusalueiden täsmentämisen lisäksi strategian keskeinen elementti on toimeenpanon kiihdyttäminen.
As a relatively young industry, the intelligent transport sector has previously focused on R&D and pilot and test projects.
Suhteellisen nuorena ”teollisuudenalana” älyliikenteessä ovat aiemmin painottuneet tutkimus- ja kehittämishankkeet sekä erilaiset pilotti- ja testihankkeet.
In the future, the focus will be gradually shifted to the large-scale implementation of tried and tested solutions.
Jatkossa painotusta siirretään asteittain hyviksi todettujen ratkaisujen laaja-alaiseen toteuttamiseen.
Efficiency
Tehokkuus
A high level of efficiency and productivity in the transport system will primarily be attributable to a well-functioning infrastructure and the availability and use of real-time data.
Liikennejärjestelmän tehokkuus ja tuottavuus syntyy pitkälti toimivan infrastruktuurin ja ajantasaisen tiedon yhteistyönä.
A smooth, incident-free, multimodal transport and information network means seamless trip chains, predictable delivery timetables and efficient logistics.
Sujuva ja häiriötön, kaikki liikennemuodot yhdistävä liikenne- ja informaatioverkko mahdollistaa saumattomat matkaketjut, ennakoitavat kuljetusaikataulut ja tehokkaan logistiikan.
Prompt and efficiently scheduled goods transport will require real-time data on the status of traffic and environmental conditions and forecasts of these.
Täsmällinen ja tiukasti aikataulutettu tavaraliikenne tarvitsee ajantasaisen tiedon ja ennusteen liikenteestä ja sen olosuhteista.
The benefits of real-time predictable transport information will be most clearly visible at logistics nodes, such as terminals, ports and border-crossing points.
Ajantasaisen ja ennakoitavan liikennetiedon hyödyt ovat parhaiten ulosmitattavissa logistisen ketjun solmupisteissä eli terminaaleissa, satamissa ja raja-asemilla.
Further development of the electronic processing of transportation and customs documents and of automatic freight and transport equipment identification will increase the efficiency of the entire delivery chain.
Toimintaa tehostetaan kaikissa toimitusketjun osissa kehittämällä rahti- ja tullausasiakirjojen sähköisiä menettelyjä sekä rahdin ja kuljetuskaluston automaattista tunnistusta.
Deliveries could be combined by making use of electronic data on transport needs and service availability. This in turn will improve loading ratios and cut down on kilometres driven, resource requirements and traffic emissions.jj
Sähköinen tieto kuljetustarpeista ja palveluista luo edellytyksiä kuljetusten yhdistelylle, mikä parantaa täyttöasteita ja vähentää liikennesuoritetta, resurssitarvetta ja liikenteen päästöjä.
Intelligent transport solutions will allow us to take traditional Just-On-Time thinking a step further and thus minimise or even eliminate logistics chain inefficiencies.
Älykkään liikenteen ratkaisujen avulla perinteinen JustOnTime -filosofia voidaan viedä astetta pidemmällä ja logistisen ketjun hukka saadaan minimoitua, tai jopa poistettua.
Precise vehicle positioning by utilising the national FinnRef network will support the creation of new, even more precise ITS applications.
Tarkkuuspaikannus kansallisen FinnRef-verkon avulla edesauttaa uusien, yhä tarkempien älyliikennesovellusten toteuttamista.
As the various mode-specific transport guidance systems are renewed, transport efficiency will be lifted to a new level, because it will be possible to safely accommodate more passengers and goods on a given road, rail or shipping network.
Eri liikennemuotojen ohjausjärjestelmien uusimisen myötä liikennemuotokohtainen tehokkuus saadaan nostettua uudelle tasolle, kun aikaisemmin rakennetulle tiestölle, väylästölle tai raiteistolle saadaan mahdutettua turvallisesti aikaisempaa enemmän matkustajia ja kuljetuksia.
This is a cost-effective way of increasing the capacity of the existing transport infrastructure.
Ohjausjärjestelmien uusiminen on kustannustehokas tapa nostaa nykyisen väyläverkoston kapasiteettia.
In accordance with Finland’s transport safety vision, the transport system will be planned and designed in such a way that no-one is killed or seriously injured in traffic accidents.
Suomen liikenneturvallisuusvision mukaisesti liikennejärjestelmä on suunniteltava siten, ettei kenenkään tarvitse kuolla eikä loukkaantua vakavasti liikenteessä.
The aim for the period up to 2025 is to constantly develop the transport network so that the annual road traffic fatalities number 100 at most, and in other modes of transport there would be no traffic fatalities.
Tavoitteena on kehittää liikennejärjestelmää jatkuvasti siten, että vuonna 2025 tieliikennekuolemien vuosittainen määrä olisi enintään sata ja muissa liikennemuodoissa nolla.
The EU White Paper sets the goal of cutting traffic fatalities by half by the year 2020, and virtually eliminating them by 2050.
EU:n valkoisen kirjan mukaan tavoitteena on liikenneonnettomuuskuolemien puolittaminen vuoteen 2020 mennessä ja nollavisio vuoteen 2050 mennessä.
In practice, these objectives cannot be reached without intelligent transport systems.
Käytännössä näiden tavoitteiden saavuttaminen ei ole mahdollista ilman älyliikenteen keinoja.
Road traffic safety issues can be narrowed down to four basic factors:
Tieliikenteessä turvallisuuden ongelmat kiteytyvät maailmanlaajuisesti neljään perustekijään:
excessive speed
liian suuret ajonopeudet
poor driver condition (alcohol, drugs, fatigue etc.)
kuljettajien huono ajokunto (alkoholi, huumeet, väsymys yms.)
non-use of safety equipment (seat belt, car seat, helmet)
turvalaitteiden käyttämättömyys (turvavyö, turvaistuin ja kypärä)
human limitations and miscalculations
inhimillisen suorituskyvyn rajoitteet ja virhearviot.
Of these four, driving speed is the one factor that always affects the severity of bodily and other injuries.
Näistä ajonopeus on tekijä, joka onnettomuustilanteissa on aina vaikuttamassa vähintäänkin vammojen ja muiden seurausten vakavuuteen.
The most effective ways of reducing road traffic fatalities are by reducing driving speeds, limiting driving while impaired and monitoring the use of in-vehicle safety equipment.
Tieliikenteen kuolemia voidaan vähentää tehokkaimmin hillitsemällä ajonopeuksia, rajoittamalla ajamista ajokyvyttömänä ja valvomalla ajoneuvojen turvalaitteiden käyttöä.
Systems that support and guide driver behaviour can prevent or reduce the severity of accidents.
Kuljettajan toimintaa tukevilla ja ohjaavilla järjestelmillä estetään onnettomuuksia ja lievennetään niiden aiheuttamia vammoja.
Automated speed surveillance cameras are an effective safety tool.
Automaattinen kameravalvonta edistää liikenneturvallisuutta tehokkaasti.