natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Government share of expenditure arising from the Self-Employed Persons’ Pensions Act
Valtion osuus yrittäjän eläkelaista johtuvista menoista
Government share of expenditure arising from the cost of accident insurance for farmers
Valtion osuus maatalousyrittäjien tapaturmavakuutuksen kustannuksista
Government share expenditure arising from the National Pensions Act
Valtion osuus kansaneläkelaista johtuvista menoista
Front-veterans supplements
Rintamalisät
Compensation for injuries sustained in military service
Sotilasvammakorvaukset
Consumer price index KHI1)
KHI1)
1) There are certain items under the administrative branch of the Ministry of Social Affairs and Health where the computation of index adjustments is complicated because the central government contribution is determined on the basis of the difference between revenue and expenditure dependent on various indices.
1) STM:n hallinnonalalla on joitakin momentteja, joiden indeksikorjauksen laskenta on monimutkaista johtuen mm. siitä että valtion kustannus määräytyy eri indekseistä riippuvaisten maksutulojen ja menojen erotuksesta.
An index that best describes price developments has been chosen.
Käytettäväksi on valittu mahdollisimman hyvin hintakehitystä kuvaava indeksi.
Relative to the 2008–2011 government term, the list of statutory index adjustments in spending limits expenditure has changed to some extent.
Kauteen 2008–2011 verrattuna lakisääteisesti indeksikorjattavien kehysmenojen lista on muuttunut jonkin verran.
The following new index-linked expenditure items were introduced: central government funding for universities, child benefits, child maintenance allowances and minimum daily allowances.
Uusia indeksikorjattavia menoja ovat yliopistojen valtionrahoitus, lapsilisät, elatustuki sekä vähimmäispäivärahat.
On the other hand, statutory price adjustments in the spending limits will no longer be made to the unemployment protection items (items 33.20.50, 33.20.51 and 33.20.52), because they are excluded from the spending limits over the 2012–2015 parliamentary term, so that improvements in these benefits can be taken into account in the spending limits level through structural changes.
Toisaalta kehyksen lakisääteistä hintakorjausta ei enää tehdä työttömyysturvamomenteille (33.20.50, 33.20.51, 33.20.52), sillä vaalikaudella 2012–2015 ne käsitellään kokonaan kehyksen ulkopuolella siten että etuusparannukset otetaan huomioon kehystasossa rakennekorjauksin.
Item 33.40.60 (central government transfers for expenditure arising from the National Pensions Act) was included in the spending limits, which means the national pension index adjustment for it will be taken into account as part of the statutory price adjustments in the spending limits.
Toisaalta momentti 33.40.60 (valtionosuus kansaneläkelaista johtuvista menoista) siirrettiin kehykseen kuuluvaksi, joten sen KEL-indeksitarkistus otetaan huomioon osana kehyksen lakisääteistä hintakorjausta.
Spending limits expenditure with price adjustments based on an agreement or a decision:
Sopimus- tai päätösperusteisesti hintakorjattavat kehysmenot:
Defence forces operating expenses (excl. human resources expenditure)
Puolustusvoimien toimintamenot (pl. henkilöstömenot)
notional 1.5% (adjusted on the basis of the cost-of-living index outturn)
ennakko 1,5 % (tarkistetaan elinkustannusindeksin toteuman mukaan)
Defence material procurement
Puolustusmateriaalihankinnat
notional 1.5% (adjusted on the basis of the DK subindex of the industrial producer price index outturn)
ennakko 1,5 % (tarkistetaan teollisuuden tuottajahintaindeksin alaindeksin DK toteuman mukaan)
Military crisis management equipment and administrative expenditure
Sotilaallisen kriisinhallinnan kalusto ja hallintomenot
Wage settlements and employer social security contributions
Palkkaratkaisut ja työnantajan sosiaaliturvamaksut
based on outturn (change budgeted to items)
toteuman mukaisesti (momenteille budjetoitu muutos)
Price adjustments in other spending limits expenditure:
Muiden kehysmenojen hintakorjaus:
according to type of economic activity
taloudellisen laadun mukainen luokittelu
Other operating expenses and consumption (excl. pensions, payroll expenditure, indexed expenditure of the Defence Forces, expenditure for basic maintenance of transport routes)
Muut toimintaja kulutusmenot (ei sis. eläkkeitä, palkkausmenoja, puolustusvoimien indeksisidottuja menoja, perusväylänpidon menoja)
\tab Transport network expenditure
\tab Liikenneverkon menot
Building cost index (RKI)
RKI
Other central government aid to municipalities and joint municipal authorities
Muut valtionavut kunnille ja kuntayhtymille
Index of Central Government Transfers to Local Government (VOS1))
VOS1)
Central government aid to trade and industry
Valtionavut elinkeinoelämälle
Consumer price index (KHI1))
KHI1)
Non-indexed central government aid to households
Ei-indeksoitavat siirrot kotitalouksille
National pension index (KEL)
KEL
Other central government aid to households and non-profit-making organisations
Muut valtionavut kotitalouksille ja yleishyödyllisille yhteisöille
Consumer price index (KHI)
KHI
Transfers to off-budget central government funds
Siirrot talousarvion ulkopuolisiin valtion rahastoihin
Central government transfer for expenditure arising from the
Valtionosuus sairausvakuutuslaista johtuvista menoista
Central government funding contribution for EU subsidies, other domestic transfers
EU-tukien valtion rahoitusosuudet, muut siirrot kotimaahan
incl. in programming frameworks
sis. ohjelmakehyksiin
Transfers abroad,
Siirrot ulkomaille
spending limit at current prices
kehys käyvin hinnoin
Real investments
Reaalisijoitukset
Other expenditure
Muut menot
Supplementary budget provision and unallocated reserve
Lisäbudjettivaraus ja jakamaton varaus
1) In the 2008–2011 parliamentary term the basic price index for domestic supply was used instead of these indices.
1) Vaalikaudella 2008–2011 näiden indeksien sijaan käytettiin kotimarkkinoiden perushintaindeksiä.
The new indices better correspond to the indices in the central government price index used by Statistics Finland and are less sensitive to cyclical changes.
Uudet indeksit vastaavat paremmin Tilastokeskuksen valtion menojen hintaindeksissä käyttämiä indeksejä ja ovat vähemmän suhdanneherkkiä.
1\tab GENERAL
1\tab YLEISTÄ
The decision presents measures, procedures and services relating to changes in personnel requirements that support and guide central government agencies in managing changes and arranging the change security of personnel.
Päätöksessä
2.1\tab Redundancy compensation
2.1\tab Irtisanoutumiskorvaus
Compensation
Korvaus
Period of notice
Irtisanomisaika
2.3\tab Human resources coordinators
2.3\tab Henkilöstökoordinaattorit
http://www.valtiolle.fi/
http://www.valtiolle.fi/
4.2\tab Position transfers
4.2\tab Virkasiirrot
http://www.vm.fi/vm/fi/04_julkaisut_ja_asiakirjat/02_henkilostohallinnon_asiakirjat/03_ohjeet/2006120132006H/name.jsp
http://www.vm.fi/vm/fi/04_julkaisut_ja_asiakirjat/02_henkilostohallinnon_asiakirjat/03_ohjeet/2006120132006H/name.jsp
http://www.mol.fi/mol/fi/99_pdf/fi/01_tyovoimapalvelut/03_tyonantajapalvelut/muutosturvaasiantuntijat.pdf
http://www.mol.fi/mol/fi/99_pdf/fi/01_tyovoimapalvelut/03_tyonantajapalvelut/muutosturvaasiantuntijat.pdf
4.7\tab Remote working possibility
4.7\tab Etätyömahdollisuus
www.vero.fi.
www.vero.fi.
http://www.vero.fi/
http://www.vero.fi/
Economic Bulletin, 1/2013, 19.6.2013
Suhdannekatsaus 1/2013, 19.6.2013
The economy will return to moderate growth in the latter half of the year.
Käänne loivaan kasvuun tapahtuu vuoden toisella puoliskolla.
The growth projection for 2014 is 1.2%. In 2015 growth will also be less than 2%.
Vuoden 2014 kasvuksi ennustetaan 1,2 % ja vuoden 2015 kasvu jää myös alle kahden prosentin.
World trade growth is also sluggish and will remain well below the long- term average over the outlook period.
Myös maailmankaupan kasvu on hidasta ja se pysyy ennusteperiodin ajan selkeästi alle pitkän aikavälin keskiarvon.
At year-end 2015 output will still not have recovered to the levels recorded in 2008.
Kokonaistuotanto ei saavuta vuoden 2015 loppuun mennessä vuoden 2008 tasoa.
In
Kuluvana vuonna vienti ei kasva lainkaan.
In the next few years export growth will increasingly come from the export of investment-related services.
Viennin kasvu pohjautuu tulevina vuosina aiempaa enemmän investointeihin liittyvien palvelujen vientiin.
Employment trends are central to the development of consumer expectations and income formation.
Työllisyyskehitys on keskeisessä asemassa niin kuluttajien odotusten kuin tulonmuodostuksenkin kannalta.
The employment growth prospects remain muted for 2014, as the positive employment effects of economic growth are eroded by persistent labour market mismatch problems.
Työllisyyden kasvunäkymät ovat vielä ensi vuonna vaimeahkot, sillä työmarkkinoiden yhteensopivuusongelmat heikentävät talouskasvun työllistävyyttä.
State debt will continue to rise and there will be no turnaround in debt-to-GDP during the outlook period.
Valtion velka jatkaa kasvuaan eikä velkasuhde taitu ennustejaksolla.
In the past couple of years economic forecasts have been built on the assumption that the euro area is set to return to a slow recovery track.
Viimeisen parin vuoden aikana ennusteet ovat pitäneet sisällään oletuksen euroalueen hitaasta toipumisesta.
This assumption has proved overly optimistic: recovery is yet to take hold.
Tämä oletus on osoittautunut optimistiseksi ja kasvun käynnistymistä odotetaan edelleen.
The Ministry of Finance forecast for the current year projects a decrease of 0.5% in euro area economic activity, and even in 2014 growth will struggle to climb over half a per cent.
Valtiovarainministeriön ennusteessa euroalueen taloudellinen aktiviteetti laskee kuluvana vuonna 0,5 % ja ensi vuonna päästään vain reilun puolen prosentin kasvuun.
World trade growth is also sluggish and set to remain well below the long-term average over the outlook period.
Myös maailmankaupan kasvu on hidasta ja pysyy ennusteperiodin ajan selvästi alle pitkän aikavälin keskiarvon.
In the next couple of years, therefore, the Finnish economy will gain no significant traction from the external environment.
Ulkoisesta ympäristöstä ei siis ole odotettavissa merkittävissä määrin vetoapua Suomen taloudelle seuraavien parin vuoden aikana.
In 2013, Finland’s real GDP is projected to contract by 0.4%.
Kuluvana vuonna BKT:n ennustetaan supistuvan Suomessa 0,4 %.
Industrial manufacturing in particular will decline sharply due to both cyclical and structural reasons.
Sekä suhdanneluonteisten että rakenteellisten tekijöiden johdosta erityisesti teollisuuden tuotanto supistuu merkittävästi.
Industrial output will be down by 4.5% from last year, and growth in service output will reach no more than 0.3%.
Teollisuuden tuotanto laskee v. 2013 4,5 % edellisestä vuodesta eikä palveluidenkaan tuotanto ei lisäänny kuin 0,3 %.
Households will no longer drive the economy in the same way as they have in previous years.
Kotitaloudet eivät kannattele taloutta edellisten vuosien tapaan.
The outlook for private consumption has deteriorated during the course of the summer.
Yksityisen kulutuksen näkymät ovat kevään aikana heikentyneet.
In recent months consumer uncertainty has increased, and this is reflected most notably in purchases of durables.
Viime kuukausien aikana kuluttajien kokema epävarmuus on lisääntynyt ja se heijastuu erityisesti kestokulutushyödykkeiden hankinnassa.
Incomes and consumption are also affected by the deteriorating employment situation, and with the steps taken to increase taxes, real household disposable income will remain unchanged from last year.
Työllisyystilanteen heikentyminen myös vähentää tuloja ja kulutusta ja verotusta kiristävien toimenpiteiden myötä kotitalouksien käytettävissä olevat reaalitulot pysyvät viimevuotisella tasollaan.
For these reasons private consumption will increase by no more than 0.3% from 2012.
Näiden tekijöiden johdosta yksityinen kulutus lisääntyy vain 0,3 % viimevuodesta.
In 2013 the volume of Finnish exports will remain at around the same level as last year.
Suomen viennin volyymi pysyy kuluvana vuonna viime vuoden tasolla.
Coupled with sluggish domestic demand, slow exports will drag imports into a slight decline in 2013.
Vaisu vientikehitys yhdessä heikon kotimaisen kysynnän kanssa vetää kuluvan vuoden tuonnin lievään laskuun.
The current account will continue to remain in deficit.
Vaihtotase pysyy edelleen alijäämäisenä.
The investment outlook is weak.
Investointinäkymät ovat heikot.
Private investment will fall by 4.5% this year, primarily as a result of declining investment in building construction.
Yksityiset investoinnit vähenevät kuluvana vuonna 4,5 % johtuen etupäässä talonrakennusinvestointien supistumisesta.
Investment in machinery and equipment will also be down from the previous year.
Myös koneja laiteinvestoinnit vähenevät edellisestä vuodesta.
The fall in the private investment to GDP ratio, now at around 16%, gives cause for concern.
Huolestuttavaa on yksityisten investointien BKTosuuden alentuminen noin 16 prosenttiin.
The last time the investment rate was this low was in the recession of the early 1990s.
Investointiaste oli viimeksi tätä alhaisempi 1990-luvun alun lamassa.
Unemployment continued to accelerate in the early part of the year, and the employment situation has continued to deteriorate.
Työttömyyden kasvu kiihtyi kuluvan vuoden alkupuolella ja työllisyystilanne on edelleen heikentynyt.
In 2013 the number of employed persons will fall by 0.7% and the unemployment rate will edge up to 8.3%.
Kuluvana vuonna työllisten määrä vähenee 0,7 % ja työttömyysaste kohoaa 8,3 %:iin.
With the easing of international price pressures and the continued sluggishness at home, consumer prices have risen more moderately than before.
Kansainvälisten hintapaineiden heikkenemisen sekä kotimaisen taloustilanteen vaisuuden johdosta kuluttajahintojen nousu on ollut aikaisempaa maltillisempaa.
It is projected that consumer prices will rise by 1.7% from last year.
Kuluttajahintojen ennustetaan nousevan tänä vuonna 1,7 % prosenttia edellisestä vuodesta.
The index of wage and salary earnings is expected to rise by 2.1% this year, and therefore real consumer earnings will develop quite moderately.
Ansiotasoindeksin ennustetaan kohoavan tänä vuonna 2,1%, joten kuluttajien reaaliansiot kehittyvät varsin maltillisesti.
The forecast assumes that growth will resume in the latter half of the current year.
Ennuste pitää sisällään oletuksen kasvun käynnistymisen kuluvan vuoden toisella puoliskolla.
The growth projection for next year is 1.2%.
Ensi vuoden kasvuksi ennustetaan 1,2 %.
Private consumption will continue to show moderate growth at 0.8%, primarily because of weak real earnings growth.
Yksityinen kulutus kasvaa edelleen maltillisesti, 0,8%, johtuen ensisijaisesti heikosta reaaliansioiden kehityksestä.
Exports will increase by 3.7% in the wake of growing international demand. Increasingly, the growth of exports will be driven by services related to investment projects.
Vienti lisääntyy kasvavan kansainvälisen kysynnän vanavedessä 3,7 %, ja viennin kasvu perustuu aiempaa enemmän investointihankkeisiin liittyvien palvelujen vientiin.
The current account deficit is expected to contract next year because the balance of services and net capital payments will improve with accelerating world trade.
Vaihtotaseen alijäämän ennustetaan ensi vuonna pienevän, koska palvelujen ja pääomakorvausten taseet vahvistuvat maailmankaupan kasvun vauhdittuessa.
The prospects for employment growth will remain bleak into 2014, among other reasons due to sluggish demand and labour market mismatch problems.
Työllisyyden kasvunäkymät ovat vielä ensi vuonna heikot johtuen mm. vähäisestä kysynnästä ja työmarkkinoiden yhteensopivuusongelmista.
It is also likely that businesses will pursue growth by seeking to improve productivity, because they have shown exceptionally poor performance in this regard in recent years.
On myös todennäköistä, että yritykset hakevat kasvua ensisijaisesti tuottavuutta parantamalla, sillä tuottavuuskehitys on ollut viime vuosina poikkeuksellisen huonoa.
The unemployment rate forecast for next year is 8.1%.
Ensi vuoden työttömyysasteeksi ennustetaan 8,1%.
In 2015, the last year of the outlook period, GDP growth will come in at 1.9%.
Ennustejakson viimeisenä vuotena 2015 BKT:n kasvuksi muodostuu 1,9%.
With GDP growth in negative territory for two consecutive years, the general government budgetary position is inevitably affected as well. Public finances will remain in deficit for the next few years ahead.
Kokonaistuotannon aleneminen kahtena vuonna peräkkäin heijastuu vääjäämättä julkisen talouden rahoitusasemaan niin, että julkinen talous pysyy alijäämäisenä lähivuodet.
Public expenditure to GDP will reach its highest level in more than 15 years.
Julkiset menot suhteessa kokonaistuotantoon kohoavat korkeammaksi kuin kertaakaan yli 15 vuoteen.
The expenditure rate will be driven by spending associated with unemployment and population ageing.
Työttömyydestä ja väestön ikääntymisestä aiheutuvat menot nostavat menoastetta.
Public debt will continue to rise each year, both in nominal terms and in relation to GDP, with the debt ratio approaching the 60% mark.
Julkinen velka lisääntyy edelleen joka vuosi sekä nimellisesti että kokonaistuotantoon suhteutettuna ja velkasuhde lähestyy 60 prosentin rajaa.
Central government finances will remain firmly in deficit despite all adjustment efforts.
Valtiontalous pysyy syvästi alijäämäisenä sopeutustoimista huolimatta.
It is projected that next year, central government will show a national accounts deficit of EUR 6bn, or 3 % of GDP.
Valtiontalouden arvioidaan olevan ensi vuonna 6 mrd. euroa alijäämäinen kansantalouden tilinpidon käsittein, mikä on 3 % suhteessa kokonaistuotantoon.
State debt will continue to rise, and there will be no turnaround in debt-to-GDP during the outlook period.
Valtion velka jatkaa kasvuaan eikä velkasuhde taitu ennustejaksolla.
Inflation expectations are moderate at well below 2%, allowing central banks to persist with an unusual monetary policy stance.
Inflaatio-odotukset ovat maltilliset, selvästi alle 2 prosenttia, mikä tarjoaa keskuspankeille mahdollisuuden epätavallisen rahapolitiikan jatkamiseen.
Both interests and financial markets are sharply polarized in the euro area, and in the crisis countries interest rates remain several percentage points higher than in the countries with the best credit ratings.
Euroalueen sisällä sekä korot että rahoitusmarkkinat ovat voimakkaasti eriytyneet ja kriisimaissa korot ovat edelleen monta prosenttiyksikköä korkeammat kuin parhaan luokituksen maissa.
Lack of confidence has restricted the availability of cross- border financing, and the impact of monetary policy is not uniformly transmitted across the euro area.
Epäluottamuksen vuoksi rajat ylittävä rahoitus on vähentynyt euroalueella eikä rahapolitiikka välity alueella yhdenmukaisesti.
Both short and long-term interest rates will remain exceptionally low in the euro area – except for the crisis countries – throughout the outlook period.
Sekä lyhyet että pitkät korot pysyvät koko ennustejakson ajan euroalueella kriisimaita lukuun ottamatta poikkeuksellisen matalina.
ECB operations have added substantial liquidity into the financial markets, helped to relax the debt crisis in the euro area and contributed to creating the conditions necessary for overcoming the crisis.
Euroopan keskuspankin toimet ovat tarjonneet rahoitusmarkkinoille runsaasti likviditeettiä, rauhoittaneet euroalueen velkakriisiä ja osaltaan luoneet edellytyksiä kriisin talttumiseksi.
However long-term interest rates have now been creeping up, both as a result of rebounding confidence and mounting expectations of a turnaround in unconventional central bank policies.
Pitkät korot ovat kuitenkin alkaneet vähitellen kohota, sekä kohenevan luottamuksen että epätavallisen keskuspankkipolitiikan loppumiseen kohdistuvien odotusten vuoksi.
The risks in the forecast are predominantly on the downside and mainly have to do with the economic situation in the euro area.
Ennusteeseen sisältyvät riskit ovat pääosin negatiivisia ja liittyvät pääsääntöisesti euroalueen taloudelliseen tilanteeseen.
There is a rather significant risk that the turnarounds will come later than predicted.
On varsin merkittävä riski siitä, että käänteet parempaan tapahtuvat ennustettua myöhemmin.
Especially in the euro area the downside risks continue to remain predominant as recovery from the banking and financial crises may be even slower than predicted.
Etenkin euroalueella vallitsee edelleen alasuuntaan painottuvat riskit, kun talouksien toipuminen pankkija finanssikriiseistä saattaa olla ennustettuakin hitaampaa.
In the United States, the sense of uncertainty is heightened by political tensions.
Yhdysvalloissa epävarmuutta kohottavat poliittiset jännitteet ja vastakkainasettelu.
Mandatory federal tax increases and spending cuts or ‘sequestrations’ have started in March following the failure of political leaders to reach agreement on an adjustment package.
Liittovaltion veronkiristysten ja menoleikkausten automaatti on käynnistynyt maaliskuussa, kun päättäjät eivät löytäneet sopua kiistaan sopeutustoimista.
It is still not clear when and what kind of an agreement the political parties will reach and what other elements will be included in their deal.
Ei ole edelleenkään selvää koska ja millaiseen sopimukseen poliittiset osapuolet päätyvät ja mistä muusta tullaan samalla sopimaan.
Given the United States substantial share of the world market, its lowered level of activity is inevitably reflected in the export demand of many other countries.
Yhdysvaltain suuren maailmanmarkkinaosuuden mukaisesti alentunut aktiviteetti heijastuu myös monien muiden maiden vientikysyntään.
Considerable effort is being invested to stimulate the Japanese economy in a situation where the structural deficit in public finances is approaching 10% and the gross debt of the public sector is
Japanin taloutta yritetään elvyttää voimakkaasti tilanteessa, jossa julkisen talouden rakenteellinen alijäämä on jo lähes 10 prosenttia ja julkisen sektorin bruttovelka lähes 240 prosenttia bruttokansantuotteesta.
The Japanese Government may well struggle to secure additional loans at the current low interest rates.
Japanin kyky hankkia edelleen lisävelkaa nykyisen kaltaisella hyvin alhaisella korkotasolla myös tulevaisuudessa voi muodostua haasteelliseksi.
By the end of the forecast horizon the unconventional monetary policy of central banks will also have come to a close.
Myös keskuspankkien epätavallisen rahapolitiikan loppuminen häämöttää ennustehorisontissa.
This will push up interest rates and lower the value of debt securities.
Tämä tulee nostamaan korkotasoja ja alentamaan velkapapereiden arvoja.
The process of adjusting to new interest rates may cause severe turbulence in the financial market.
Sopeutuminen uusiin korkotasoihin saattaa aiheuttaa voimakkaita turbulensseja finanssimarkkinoille.
Another significant risk factor is presented by a higher than forecast unemployment rate.
Merkittävä riskitekijäksi muodostuu myös se, jos työttömyysaste nousee ennustettua korkeammaksi.
As the number of people out of work continues to rise, many households may struggle to cope with a debt burden that is beyond their incomes and assets.
Työttömyyden noustessa useat kotitaloudet saattavat joutua vaikeuksiin johtuen tulotasoon ja varallisuuteen nähden liian korkean velkataakan johdosta.
Reduced employment levels would also constrain private consumption further and by the same token adversely affect economic activity.
Työllisyyden heikkeneminen myös alentaisi yksityistä kulutusta edelleen ja sitä kautta taloudellista aktiviteettia.
The above growth scenario for the next couple of years means that the economy will face significant challenges in the next few years.
Yllä kuvailtu kasvunäkymä seuraaville parille vuodelle tarkoittaa sitä, että kansantalous tulee kohtaamaan merkittäviä haasteita lähivuosina.
First of all, Finnish exports have shown very poor performance both during and immediately after the financial crisis.
Ensinnäkin, Suomen vienti on menestynyt erittäin huonosti sekä finanssikriisissä että sen jälkeen.