natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Russia’s wide-ranging interests
Venäjän laaja-alaiset intressit
Russia’s development
Venäjän kehitys
The United Nations and the new groupings
Yhdistyneet kansakunnat ja uudet ryhmittymät
1.3. Military power and arms control
1.3.\tab Sotilaalliset voimavarat ja asevalvonta
The changing character of war
Sodankäynnin luonteen muuttuminen
Development of armed forces
Asevoimien kehitys
Development of multinational defence cooperation
Kansainvälisen puolustusyhteistyön kehittyminen
1.4. International crisis management
1.4.\tab Kansainvälinen kriisinhallinta
Crisis management actors
\tab Kriisinhallinnan toimijat
Crisis management environments
\tab Kriisinhallinnan toimintaympäristöt
2. Europe’s security development and the key actors
2.\tab Euroopan turvallisuuden kehitys ja keskeiset toimijat
2.1. Overall development of Europe’s security
2.1.\tab Euroopan turvallisuuden yleiskehitys
2.2. The present state of the European Union and its influence in its neighbourhood
2.2.\tab Euroopan unionin nykytila ja vaikutus naapurustoon
NATO’s internal development
Naton sisäinen kehitys
Reform of NATO’s partnership policy
Kumppanuuspolitiikan muutos
NATO and Russia
Nato ja Venäjä
3. Security development in Finland’s neighbourhood
3.\tab Turvallisuuskehitys Suomen lähialueilla
3.1. Cooperation in strengthening comprehensive security
3.1.\tab Yhteistyö laajan turvallisuuden vahvistamiseksi
Neighbouring areas
\tab Lähialueet
The Arctic region
\tab Arktinen alue
3.2. The security and defence policy of Nordic countries, and security cooperation
3.2.\tab Pohjoismaiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikka ja sitä koskeva yhteistyö
3.3. The security and defence policy of the Baltic states
3.3.\tab Baltian maiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikka
3.4. Russia’s security and defence policy in its neighbouring areas
3.4.\tab Venäjän turvallisuus- ja puolustuspolitiikka lähialueilla
SECURITY AND DEFENCE POLICY
TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLIITTINEN LINJAUS
4. Security policy
4.\tab Turvallisuuspoliittinen toimintalinja
4.1. Central premises and key policies
4.1.\tab Lähtökohdat ja avainlinjaukset
Central premises
Lähtökohdat
Key policies
Avainlinjaukset
4.2. Finland as a Member State of the EU, and cooperation with NATO
4.2. \tab Suomi EU-jäsenenä sekä yhteistyö Naton kanssa
Supporting the European Union’s security-strengthening role
\tab Euroopan unionin turvallisuutta vahvistavan roolin tukeminen
Cooperation with NATO
Yhteistyö Naton kanssa
4.3. Other key actors
4.3. \tab Muut keskeiset toimijat
4.4. The promotion of global security
4.4.\tab Toiminta globaalin turvallisuuden edistämiseksi
Supporting the multilateral system
Monenkeskisen järjestelmän tukeminen
Using a wide range of instruments
Laajan keinovalikoiman käyttäminen
Participation in international crisis management
Osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan
Development of multinational defence cooperation
Kansainvälisen puolustusyhteistyön kehittäminen
4.5. Advancing security in Finland’s neighbourhood
4.5.\tab Turvallisuuden edistäminen lähialueilla
4.6. Security solidarity
4.6.\tab Turvallisuuspoliittinen solidaarisuus
The Solidarity Clause included in the Treaty of Lisbon
Lissabonin sopimuksen yhteisvastuulauseke
4.7. Securing the functioning of society – comprehensive security
4.7.\tab Yhteiskunnan toiminnan turvaaminen - kokonaisturvallisuus
4.8. Guidelines for developing the implementation of comprehensive security
4.8.\tab Kokonaisturvallisuuden toimeenpanon kehittämisen linjaukset
Utilisation of international cooperation
Kansainvälisen yhteistoiminnan hyödyntäminen
The development of security expertise
Turvallisuusosaamisen kehittäminen
Improving situation awareness and communications
Tilannekuvajärjestelmän ja viestinnän kehittäminen
Making exercises more methodical
Harjoitustoiminnan systematisointi
Advancing the security of municipalities and regions
Kuntien ja alueiden turvallisuuden edistäminen
Security of supply and continuity management
Huoltovarmuus ja jatkuvuuden hallinta
National cyber security
Kansallinen kyberturvallisuus
Securing the capacity of security authorities
Turvallisuusviranomaisten toimintakyvyn varmistaminen
5. Developing Finland’s defence
5.\tab Suomen puolustuksen kehittäminen
5.1. Defence policy
5.1.\tab Puolustuspoliittiset linjaukset
5.2. Using and developing the defence system
5.2.\tab Puolustusjärjestelmän käyttö ja kehittäminen
5.4. Creating and maintaining the defence capability
5.4.\tab Puolustuskyvyn rakentaminen ja ylläpito
Personnel and their competence
Henkilöstö ja osaaminen
Materiel
Materiaali
5.5. Resources for defence development
5.5.\tab Puolustuskyvyn kehittämisen voimavarat
FACTBOXES
Tietolaatikoita
Climate change and its impact on security
Ilmastonmuutos ja sen vaikutus turvallisuuteen
GNP development from 2000-2011, forecast for 2012-2017
BKT:n kehitys 2001–2011, ennuste 2012–2017
The Responsibility to Protect principle
YK:n suojeluvastuu
The nuclear arsenals of key nuclear powers
Keskeisten ydinasevaltojen ydinaseistus
The EU arms trade rules and the United Nations’ Arms Trade Treaty negotiations
EU:n asekauppasäännöt ja YK:n asekauppasopimusneuvottelut
Finnish participation in international crisis management
Suomen osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan
NATO missile defence system
Naton ohjuspuolustusjärjestelmä
T
Arktinen neuvosto, Barentsin euroarktinen neuvosto ja Itämeren valtioiden neuvosto
The proposals of the Stoltenberg report (2009) to increase Nordic cooperation
Stoltenbergin (2009) raportin ehdotukset pohjoismaisen yhteistyön lisäämiseksi
Nordic Defence Cooperation, NORDEFCO
Pohjoismainen puolustusyhteistyö, Nordefco
The defence budgets of Finland, Sweden, Norway, Denmark and Estonia from 2000-2013
Suomen, Ruotsin, Norjan, Tanskan ja Viron puolustusbudjetit 2000-2013
The EU’s Mutual Assistance Clause
EU:n keskinäisen avunannon velvoite
The EU’s Solidarity Clause
EU:n yhteisvastuulauseke
Security of Supply
Huoltovarmuus
How will the defence system meet the requirements of the operating environment?
Miten puolustusjärjestelmällä vastataan toimintaympäristön vaatimuksiin?
The Finnish Defence Forces’ key wartime units
Puolustusvoimien keskeisiä sodan ajan joukkoja
Defence Forces Reform
Puolustusvoimauudistus
Global population growth from 1920-2011, forecast for 2012-2050
Maailman väestön kehitys
The evolution of violent conflict
Väkivaltaisten konfliktien kehitys
The 10 largest military spenders (2011)
Siviiliviranomaisten monenvälisiä yhteistoimintajärjestelyjä Suomen lähialueella
Multilateral civilian cooperative arrangements in Finland’s neighbourhood
Puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio 2015
The Finnish Defence Forces’ peacetime organisation in 2015
Kymmenen puolustusmenoiltaan suurinta maata
The Government Security and Defence Policy Report, built on the comprehensive concept of security, is presented to Parliament in accordance with the Government Programme.
Valtioneuvoston selonteko Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta esitetään hallitusohjelman edellyttämällä tavalla eduskunnalle laaja-alaiseen turvallisuuskäsitteeseen perustuvana.
The Report lays the foundation for guiding Finland’s policy and strengthening its action in promoting Finland’s interests and goals in the changing international situation.
Selonteko muodostaa perustan Suomen politiikan ohjaamiselle ja toiminnan vahvistamiselle maan etujen ja tavoitteiden edistämiseksi muuttuvassa kansainvälisessä tilanteessa.
The Report analyses the changes, trends and the global security environment, as well as the conclusions based on these, Finland’s security policy, the development of defence and actions to secure the vital functions of society.
Selonteossa käsitellään kansainvälisessä toimintaympäristössä tapahtuneita muutoksia ja kehityskulkuja sekä niistä tehtäviä johtopäätöksiä, Suomen turvallisuuspoliittisia linjauksia, puolustuksen kehittämistä sekä toimia yhteiskunnan kokonaisuusturvallisuuden varmistamiseksi.
Accordingly, the Report reviews a wide range of instruments.
Vastaavasti selonteossa käsitellään kattavaa keinovalikoimaa.
The Government Security and Defence Policy Report is the latest in a series of Government Reports issued on the subject.
Hallituksen turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko eduskunnalle on jatkoa aikaisemmalle käytännölle.
Special attention is given to topics in which significant changes have either occurred since the 2009 Report, or are foreseen.
Erityisesti pyritään käsittelemään aihekokonaisuuksia, joissa on tapahtunut tai on nähtävissä merkittäviä muutoksia vuoden 2009 selonteon jälkeen.
The focus of the Report extends into the 2020s.
Selonteon tarkastelujakso ulottuu 2020-luvulle.
Due to the long-term nature of defence procurement, planning cycles and mid-life updates, defence development in particular requires analysis and guidelines that extend into the next decade.
Erityisesti puolustuksen kehittäminen edellyttää materiaalihankinta-, suunnittelu- ja elinkaaripäivitysten pitkäkestoisuuden vuoksi seuraavalle vuosikymmenelle ulottuvaa tarkastelua ja linjauksia.
The practice of issuing Reports aims to gain broad political consensus and the support of the citizens on Finland’s security and defence policy.
Selontekokäytännöllä pyritään siihen, että Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta vallitsee laaja poliittinen yhteisymmärrys ja sillä on kansalaisten tuki.
The summary describes the fundamental aspects of Finnish security and defence policy and focuses on the factors which are particularly important in Finland’s security environment, and which impact Finland’s key policy choices.
Tiivistelmässä kuvataan Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perusteita sekä nostetaan maailman muutoksesta esiin tekijöitä, jotka ovat Suomen turvallisuuspoliittisessa toimintaympäristössä erityisen merkityksellisiä ja joilla on vaikutusta Suomen keskeisiin politiikkavalintoihin.
The most important goals of Finland’s foreign, security and defence policy are safeguarding the country’s independence and territorial sovereignty, guaranteeing the basic values, security and well-being of the population and maintaining a functioning society.
Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tärkeimmät tehtävät ovat itsenäisyyden, alueellisen koskemattomuuden ja perusarvojen turvaaminen, väestön turvallisuuden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä yhteiskunnan toimivuuden ylläpitäminen.
Finland’s security policy encompasses both actively creating security and anticipating and responding to security threats.
Suomen turvallisuuspolitiikka on sekä turvallisuuden aktiivista rakentamista että turvallisuusuhkien ennakointia ja torjumista.
Defence policy supports the goals of the security policy.
Puolustuspolitiikka tukee turvallisuuspolitiikan päämääriä.
Ensuring Finland’s security calls for the use of a wide range of foreign, security and defence policy instruments.
Suomen turvallisuuden takaaminen edellyttää laajan ulko-, turvallisuus- ja puolustuspoliittisen keinovalikoiman käyttämistä.
Finland’s security is built on good bilateral relations, exerting maximum influence in the European Union (EU) and broad-based cooperation with other states and international actors.
Suomen turvallisuus rakentuu hyviin kahdenvälisiin suhteisiin, vahvaan vaikuttamiseen Euroopan unionissa (EU) sekä laaja-alaiseen yhteistyöhön muiden valtioiden ja kansainvälisten toimijoiden kanssa.
Finland participates in international burden-sharing, the creation of viable global governance and solving international problems.
Suomi osallistuu kansainvälisen vastuun kantamiseen, toimintakykyisen globaalihallinnan kehittämiseen ja kansainvälisten ongelmien ratkaisemiseen.
The security environment and the impact of the changes in it
Toimintaympäristö ja sen muutosten vaikutus
Globalisation has intensified the interdependence between states which is a fundamentally positive factor. The states that have experienced economic success have increased their international influence.
Globalisaation myötä valtioiden keskinäisriippuvuus, joka on pohjimmiltaan myönteinen tekijä, on kasvanut, ja talouskehityksessään onnistuneet valtiot ovat lisänneet kansainvälistä vaikutusvaltaansa.
Technological development has revolutionised the possibilities for global communications and dialogue.
Teknologinen kehitys on mullistanut globaalin tiedonkulun ja vuoropuhelun mahdollisuudet.
The increasing significance of non-state actors in shaping the security environment has been a central phenomenon.
Keskeinen ilmiö on muiden kuin valtiollisten toimijoiden merkityksen korostuminen turvallisuusympäristön muokkaajina.
However, non-state actors can also create instability.
Ei-valtiolliset toimijat voivat myös luoda epävakautta.
Population growth and climate change, the principal trends at the global level, are continuing and increasingly impact the security of states and citizens in many ways.
Globaalitason suurimmat kehityskulut väestönkasvu ja ilmastonmuutos jatkuvat ja vaikuttavat valtioiden ja kansalaisten turvallisuuteen enenevässä määrin ja monin eri tavoin.
Changes in the security environment also impact global governance and the efforts to change the structures of the international system.
Turvallisuusympäristön muutoksilla on vaikutuksensa myös globaalihallintaan ja pyrkimyksiin muuttaa kansainvälisen järjestelmän rakenteita.
The significance of commonly accepted rules and procedures is growing, and the importance of the United Nations (UN) as the sole world organisation is accentuated.
Yhteisesti hyväksyttyjen sääntöjen ja toimintatapojen merkitys kasvaa, ja Yhdistyneiden kansakuntien (YK) merkitys ainoana maailmanjärjestönä korostuu.
The UN Security Council has a central role in legitimising universally binding international decisions.
YK:n turvallisuusneuvostolla on keskeinen asema kaikkia sitovien kansainvälisten ratkaisujen oikeuttajana.
Finland can best guarantee its security and well-being by actively participating in strengthening both global and European security structures as well as the security structures in the neighbourhood and by participating in international cooperation. Finland needs to ensure preparedness for external security challenges which are difficult to foresee.
Suomi varmistaa turvallisuutensa ja hyvinvointinsa parhaiten osallistumalla aktiivisesti globaalien, eurooppalaisten ja lähialueidensa turvallisuusrakenteiden vahvistamiseen ja kansainväliseen yhteistyöhön sekä varautumalla myös vaikeasti ennakoitaviin, syntytavoiltaan ei-kansallisiin turvallisuushaasteisiin.
Finland’s objective is that international cooperation be built on transparency and the promotion of human rights, democracy and the rule of law as well as compliance with international law.
Suomi pyrkii siihen, että kansainvälinen yhteistyö perustuu avoimuuteen sekä ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion edistämiseen sekä kansainvälisen oikeuden noudattamiseen.
The changes in global power structures that have taken place in recent years have primarily been the result of differences in countries’ economic development.
Globaaleissa voimasuhteissa viime vuosina tapahtuneet muutokset johtuvat ensisijaisesti maiden talouskehityksien eroista.
While the western economies have suffered from anaemic growth, China, especially, has been overwhelmingly successful.
Erityisesti Kiina on ollut ylivoimainen menestyjä, kun samanaikaisesti läntiset taloudet ovat kärsineet heikosta kasvusta.
This has not, however, altered the status of the United States as the most influential country in the world.
Tämä ei ole muuttanut Yhdysvaltojen asemaa maailman vaikutusvaltaisimpana maana.
Finland highlights the importance of the cohesion of the European Union and comprehensive EU policies vis-à-vis its strategic partners, such as China, the United States and Russia.
Suomi korostaa Euroopan unionin yhtenäisyyden ja laaja-alaisen politiikan merkitystä sen suhteissa strategisiin kumppaneihinsa, kuten Kiinaan, Yhdysvaltoihin ja Venäjään.
Simultaneously, Finland continues to foster its bilateral relations with countries central to global policy and the world economy.
Samalla Suomi vaalii jatkossakin kahdenvälisiä suhteitaan maailmanpolitiikan ja -talouden keskeisiin maihin.
The United States is shifting the focus of its international politics to Asia, but it will remain a strong actor in Europe.
Yhdysvallat suuntaa kansainvälisen politiikkansa painopistettä Aasiaan, mutta säilyy vahvana toimijana Euroopassa.
Finland strives for broad-based bilateral cooperation with the United States.
Suomi pyrkii laaja-alaiseen kahdenväliseen yhteistyöhön Yhdysvaltojen kanssa.
Russia is Finland’s biggest trading partner, but the significance of the two being neighbouring countries greatly transcends that of their economic relations.
Venäjä on Suomen suurin kauppakumppani, mutta naapuruuden merkitys on paljon taloussuhteita isompi.
The wide-ranging relations encompass active political dialogue, cooperation between the authorities and increasing interaction at the level of the citizen.
Laaja-alaiset suhteet kattavat aktiivisen poliittisen dialogin, viranomaisyhteistyön ja kansalaistason lisääntyvän vuorovaikutuksen.
Russia’s foreign and security policy guidelines, its societal development and the state and development prospects of the major military power are, naturally, issues that interest Finland.
Venäjän ulko- ja turvallisuuspoliittinen linja ja yhteiskunnallinen kehitys sekä sotilaallisen suurvallan asevoimien tila ja kehitysnäkymät ovat luonnollisesti Suomea kiinnostavia asioita.
It is in Finland’s interest that Russia increasingly commits to European development, international collaboration and integrates into the structures of the global economy.
Suomen etujen mukaista on Venäjän kasvava integroituminen yleiseurooppalaiseen kehitykseen, kansainväliseen yhteistyöhön ja maailmantalouden rakenteisiin.
The development of EU-Russian cooperation in the field of foreign and security policy is also an important goal which Finland supports.
Suomi pitää EU:n ja Venäjän yhteistyön kehittymistä myös ulko- ja turvallisuuspolitiikassa tärkeänä tavoitteena.
Membership of the European Union is a fundamental value-based choice for Finland. It also includes a strong security policy dimension.
Euroopan unioni on Suomelle perustavanlaatuinen arvovalinta, jolla on myös vahva turvallisuuspoliittinen ulottuvuus.
It is important for Finland that the Union retain its role in preserving stability in Europe and its significance as a security community.
Suomelle on tärkeää, että unionin asema Euroopan vakauden ylläpitämisessä ja merkitys turvallisuusyhteisönä säilyvät.
The development of the common foreign and security policy and the common security and defence policy, to which Finland is committed, supports the aforementioned goal.
Unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittäminen, joiden vahvistamiseen Suomi on sitoutunut, tukevat tätä tavoitetta.
Furthermore, the solidarity clause and the mutual assistance clause included in the Treaty of Lisbon bolster the character of the Union as a security community.
Myös Lissabonin sopimukseen kuuluvat yhteisvastuulauseke ja avunantovelvoite vahvistavat unionin luonnetta turvallisuusyhteisönä.
EU enlargement, an effective and comprehensive European Neighbourhood Policy and the efforts to strengthen common values through the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) promote the development of a value-based community in Europe.
Unionin laajentuminen, tehokas ja laaja-alainen naapuruuspolitiikka sekä pyrkimys Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) kautta yhteisten arvojen vahvistamiseen edesauttavat arvo- ja turvallisuusyhteisön kehittymistä Euroopassa.
The development of EU crisis management capabilities strengthens the Union’s credibility as a global actor.
Unionin kriisinhallinnan kehittäminen vahvistaa EU:n uskottavuutta globaalina toimijana.
Simultaneously, membership of the Union provides a central channel for advancing international and global goals that are nationally important.
Jäsenyys unionissa on samalla keskeinen väylä kansallisesti tärkeinä pidettyjen kansainvälispoliittisten ja globaalien tavoitteiden edistämiseksi.
The Union is a major actor in many key areas related to societal development and comprehensive security.
Unioni on merkittävä toimija useilla yhteiskunnallisen kehityksen ja kokonaisturvallisuuden kannalta keskeisillä aloilla.
The common foreign and security policy, climate and energy policy, action combating terrorism and organised crime, border management, immigration policy, promotion of rules-based free trade and sustainable development are but examples of the EU’s efforts intended to impact global development and threat scenarios, and to strengthen the international leverage of the Union.
Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, ilmasto- ja energiapolitiikka, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden vastainen toiminta, rajaturvallisuus, maahanmuuttopolitiikka sekä sääntöpohjaisen vapaakaupan ja kestävän kehityksen edistäminen ovat esimerkkejä EU-tason pyrkimyksistä vaikuttaa globaaliin kehitykseen ja uhkakuviin ja vahvistaa EU:n kansainvälistä vaikutusvaltaa.
Exerting influence actively and coherently in the EU serves Finland’s interests.
Aktiivinen ja johdonmukainen EU-vaikuttaminen on Suomen kansallisten etujen mukaista.
As a result of the Eurozone crisis the European Union is in a difficult situation.
Euroopan unioni on euroalueen kriisin myötä vaikeassa tilanteessa.
The weakening of the Union’s internal unity, it experiencing more discord or losing its capacity would impact the EU’s global role and also Finland’s international standing.
Unionin sisäisen yhtenäisyyden heikentymisellä, ristiriitojen lisääntymisellä tai toimintakyvyn alenemisella olisi vaikutuksensa EU:n globaaliin rooliin ja myös Suomen kansainväliseen asemaan.
Finland aims to strengthen the EU’s cohesion and its capacity to act internationally in all relevant areas.
Suomen tavoitteena on kaikin tavoin edistää unionin kansainvälisen toimintakyvyn vahvistamista ja EU:n sisäistä yhtenäisyyttä.
The Nordic countries are an important and natural reference group for Finland.
Pohjoismaat ovat Suomelle tärkeä ja luonnollinen viiteryhmä.
Within the Nordic community there is broad consensus on societal goals and the countries are committed to the promotion of the Nordic model.
Pohjoismainen arvoyhteisö jakaa laajalti samat yhteiskunnalliset tavoitteet, ja maat ovat sitoutuneet pohjoismaisen mallin edistämiseen.
The Nordic countries have similar views regarding the advancement of the rule of law, human rights, gender equality and sustainable development.
Pohjoismaat ajattelevat samansuuntaisesti oikeusvaltiokehityksen, ihmisoikeuksien, tasa-arvon ja kestävän kehityksen tavoitteiden edistämisestä.
A tradition of active and practical cooperation exists between the civilian authorities.
Siviiliviranomaisten välinen yhteistyö on perinteisesti aktiivista ja käytännönläheistä.
Finland promotes the development of Nordic cooperation in foreign, security and defence policy as well.
Suomi edistää pohjoismaisen yhteistyön kehittämistä ja sen lisäämistä myös ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa.
This bolsters the role of the Nordic countries as an international actor, and promotes stability in Northern Europe and the northern regions.
Tämä tukee Pohjoismaiden roolin vahvistumista kansainvälisenä toimijana sekä edistää vakautta Pohjois-Euroopassa ja pohjoisilla alueilla.
Nordic Defence Cooperation (NORDEFCO) is a flexible way to improve interoperability, compatibility and cost-effectiveness.
Pohjoismainen puolustusyhteistyö (Nordefco) on joustava tapa kehittää yhteistoimintakykyä ja parantaa toiminnan yhteensopivuutta ja kustannustehokkuutta.
The idea of Nordic cooperation in the air surveillance of Iceland is seen as a concrete opportunity for closer cooperation in the near future.
Ajatus pohjoismaisesta yhteistyöstä Islannin ilmavalvonnassa nähdään konkreettisena mahdollisuutena tiivistää kanssakäymistä lähitulevaisuudessa.
The transatlantic connection between North America and Europe materialises, first and foremost, in their interlinked economies.
Pohjois-Amerikan ja Euroopan transatlanttinen suhde toteutuu ennen kaikkea talouksien linkittymisenä.