natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The NGOs providing services for particularly vulnerable victim groups such as immigrants, victims of human trafficking, the elderly, the disabled, victims of sexual offences, and the families of homicide victims are to an especially high degree concentrated in the Helsinki Metropolitan Area, except for their help line and online services.
Erityisesti haavoittuville uhriryhmille, kuten maahanmuuttajille, ihmiskaupan uhreille, ikääntyneille, vammaisille, seksuaalirikosten uhreille ja henkirikosten uhrien omaisille palveluja tarjoavat järjestöt ovat muun kuin puhelinja internet-palveluidensa osalta pääosin varsin pääkaupunkiseutukeskeisiä.
The only NGOs providing local support for crime victims on a national basis are Victim Support Finland and the member associations of the Federation of Mother and Child Homes and Shelters.
Ainoat valtakunnallisesti rikosten uhreille lähipalveluja tarjoavat järjestöt ovat Rikosuhripäivystys sekä Ensi- ja turvakotien liiton jäsenyhdistykset.
Finland is a large country in geographical terms, and improving the cooperation among NGOs providing crime victim services could help improve the national coverage of expert services.
Suomi on maantieteellisesti laaja maa, ja tästä syystä rikosuhripalveluja tarjoavien järjestöjen välistä yhteistyötä kehittämällä voidaan parantaa erityisasiantuntemusta edellyttävien palvelujen kattavuutta.
Such cooperation should be agreement-based and backed up by a monitoring system and coordination at the national level.
Yhteistyön kannalta on tärkeää, että se perustuu sopimukseen ja sitä tukee seurantajärjestelmä ja valtakunnallinen koordinaatio.
A particular problem at the moment is found in the services for victims of seriously traumatising crimes such as certain sexual offences.
Erityisen ongelman tällä hetkellä muodostavat tiettyjen vakavasti traumatisoivien rikosten, kuten joidenkin seksuaalirikosten uhrien palvelut.
Health care and social welfare professionals refer victims of such crimes to the NGOs providing crime victim services.
Terveydenhuolto ja sosiaalitoimi ohjaavat näiden rikosten uhreja rikosuhripalveluja tuottavien järjestöjen palvelujen piiriin.
The argument for this is that social welfare and health care professionals do not have sufficient expertise to help these clients.
Perusteena tälle on ollut, että sosiaalija terveystoimessa ei heidän oman näkemyksensä mukaan ole ollut tarvittavaa asiantuntemusta asiakkaan auttamisessa.
There have also been cases where employees of NGOs with specialist health care training have noted that clients were in need of health care services but this need had not been identified when the client visited a health care service provider.
On myös käynyt ilmi tapauksia, joissa jotkin asiakkaat ovat järjestöissä työskentelevien terveydenhuollon erikoiskoulutuksen saaneiden työntekijöiden arvion mukaan olleet terveydenhuollon palvelujen tarpeessa, mutta palvelun tarvetta ei ole tunnistettu asiakkaan käydessä terveydenhuollon vastaanotolla.
It is estimated that the demand, for instance, for therapy services eligible for Social Insurance Institution compensation is greater than the supply of services available.
Arvio on, että esimerkiksi yksityisesti Kela-korvattavien terapiapalvelujen kysyntä on suurempi kuin palvelujen tarjonta.
An agreement-based cooperation system between providers of crime victim services will be set up to improve the availability of services for crime victim groups requiring expert help.
Luodaan rikosuhripalvelujen tuottajien välinen sopimusperusteinen yhteistyöjärjestelmä erityisasiantuntemusta edellyttävien uhriryhmien palvelujen saatavuuden vahvistamiseksi.
This cooperation will be backed up by a national coordination and monitoring system.
Yhteistyötä tukee valtakunnallinen koordinaatioja seurantajärjestelmä.
To achieve this, Victim Support Finland will enter into agreements with NGOs providing services for particularly vulnerable victim groups concerning consultation in the case of clients who require such expert services.
Tämän toteuttamiseksi Rikosuhripäivystys tekee yhteistyösopimuksia erityisen haavoittuville uhriryhmille palveluja tarjoavien järjestöjen kanssa näiden konsultoimisesta sellaisissa asiakkuuksissa, joissa näiden erityisosaaminen on tarpeen.
The agreements will address training cooperation between NGOs, wherein an NGO providing services for a special needs group may provide training as required for employees of Victim Support Finland to improve their capability for encountering and catering to victims in that group.
Sopimuksissa huomioidaan järjestöjen välinen koulutusyhteistyö, jossa erityisryhmälle palveluja tarjoava järjestö voi tarvittavassa laajuudessa kouluttaa Rikosuhripäivystyksen työntekijöitä kohtaamaan ja palvelemaan tämän erityisosaamisalaan kuuluvia uhriryhmiä.
Victim Support Finland will monitor the number of consultations with agreement partners and the time used.
Rikosuhripäivystys ylläpitää seurantaa sopimuskumppanien palvelujen konsultaation määrästä ja siihen käytetystä ajasta.
It will later be evaluated whether the monitoring data may be used as a basis for the allocation of operating grants to NGOs providing expert services.
Jatkossa arvioidaan, voidaanko seurantatietoja käyttää erityisjärjestöille jaettavien toimintamäärärahojen jaossa.
Victim Support Finland and other NGOs providing crime victim services, and Ministry of Justice.
Rikosuhripäivystys ja muut rikosuhripalveluja tuottavat järjestöt, OM.
5.13.3 Ensuring the referral of crime victims to support services
5.13.3 Varmistetaan rikoksen uhrin ohjaaminen palvelujen piiriin
Whether because of being traumatised or otherwise, crime victims are not necessarily able or willing to realise that they need support and help immediately after their experience.
Rikoksen uhrit eivät aina miellä tai kykene tilanteen traumaattisuuden vuoksi tunnistamaan olevansa avun ja tuen tarpeessa välittömästi rikoskokemuksensa jälkeen.
Therefore, it is important to refer crime victims actively to support services.
Tästä syystä aktiivisella ohjauksella tuen piiriin on suuri merkitys.
The police are referring victims to these services in increasing numbers,
Poliisin kautta tukipalveluun ohjautuminen on lisääntynyt tasaisesti.
as a result of long-term cooperation between the police and crime victim services.
Tämä on pitkäjänteisen poliisin ja rikosuhripalveluiden välisen yhteistyön seurausta.
The police inform victims about the availability of support by, for instance, providing them with contact details for crime victim services when interviewing them; in some locations, they e-mail the victim’s contact information to a support service provider (with the victim’s consent).
Poliisi tiedottaa uhreille mahdollisuudesta saada tukea esimerkiksi jakamalla uhripalvelun yhteystietoja kuulustelussa ja joissain paikoissa myös välittämällä sähköpostilla suostumuksen antaneen uhrin yhteystiedot tukipalveluun.
Practices vary from one police department to another.
Käytännöt tässä vaihtelevat kuitenkin poliisipiireittäin.
Under the proposed EU Directive establishing minimum standards on the rights, support and protection of victims of crime (COM (2011) 275 final), the state must actively promote the availability of support services for victims of crime.
Euroopan unionissa valmisteilla olevan rikosuhridirektiivin (esitys 18691/2011) mukaan valtion tulee aktiivisesti edistää rikoksen uhrien mahdollisuuksia saada tukipalveluita.
In the current system, the mediation procedure and victim support services may be erroneously considered mutually exclusive.
Nykyjärjestelmässä sovittelu ja uhrin tukipalvelut voidaan virheellisesti nähdä toisensa pois sulkevina vaihtoehtoina.
It will be examined whether a clause requiring the authorities to ask crime victims, in connection with reporting the crime and being interviewed, whether they would be willing to have their contact information given to a provider of victim support services should be added to the new Pre-trial Investigations Act (805/2011; Chapter 11, section 9).
Selvitetään tarve lisätä uuteen esitutkintalakiin (805/2011, 11 luku 9 §) kohta, jossa viranomaista edellytetään tiedustelemaan rikoksen uhrilta rikosilmoituksen tekemisen ja kuulustelun yhteydessä, suostuuko tämä yhteystietojensa väittämiseen uhripalveluita tuottavalle taholle.
If the victim consents, the authorities should then send his or her contact information to the relevant service provider without undue delay.
Uhrin suostuessa viranomainen toimittaa tämän yhteystiedot palvelulle ilman aiheetonta viivettä.
The obligation to ask the victim for consent and to pass on his or her contact information would apply only in cases where the person concerned is a known natural person (crime with a victim), not in a simplified pre-trial investigation or summary penal proceedings.
Tiedusteluja tiedonvälitysvelvollisuus koskisi ainoastaan tapauksia, joissa rikoksen asianomistaja on tiedossa oleva luonnollinen henkilö (uhrillinen rikos), eikä se koskisi suppeassa esitutkinnassa tai rangaistusmääräysmenettelyssä käsiteltäviä tapauksia.
The referral of offenders to the appropriate services will be promoted through an internal regulation adopted by the police.
Poliisin sisäisellä määräyksellä edistetään tekijöiden ohjautumista soveltuviin palveluihin.
Relevant entries will be added to the mediation guide; the mediator will then ask of the parties concerned whether they consent to their contact information being referred before beginning the actual mediation process.
Sovitteluoppaaseen lisätään vastaavat kirjaukset, joiden perusteella sovittelija tiedustelee asianosaisilta näiden suostumusta yhteystietojen välittämiseen ennen varsinaisen sovitteluprosessin alkua.
Referral of crime victims to support services will be improved in the operations of other authorities, such as in the social welfare and health care sector.
Muissa viranomaisissa, kuten sosiaali- ja terveystoimessa, parannetaan rikoksen uhrien tukipalveluihin ohjaamista.
Responsibility:
Vastuut:
Ministry of Justice (Pre-trial Investigations Act), Ministry of Social Affairs and Health (mediation guide), National Police Board (police regulation), National Institute for Health and Welfare, and municipalities.
OM (esitutkintalaki), STM (sovitteluopas), Poliisihallitus (poliisin määräys), THL, kunnat
5.13.4 Preventing recidivism by providing added support for released prisoners
5.13.4 Ehkäistään uusintarikollisuutta parantamalla vapautuvan vangin tukea
According to a national victim survey conducted by the National Research Institute of Legal Policy, crime has a strong tendency to concentrate.
Oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen tekemän kansallisen uhritutkimuksen mukaan rikokset kasautuvat voimakkaasti.
The risk of recidivism is elevated if the offender is young, male, socially excluded, and a substance abuser.
Kasaantumisriskiä lisäävät nuori ikä, miessukupuoli, syrjäytyneisyys ja päihteidenkäyttö.
At the moment, services aimed at preventing recidivism target mainly minors and convicts in prison, the latter probably already having an extensive history of crime.
Tällä hetkellä uusintarikollisuutta ehkäisevät palvelut kohdistuvat pääosin alaikäisiin ja vankilaan tuomittuihin, joilla saattaa olla jo pitkä rikoskierre takana.
Criminal behaviour among minors is addressed through the means of child welfare authorities and multi-professional groups of officials (e.g., the Ankkuri model).
Alaikäisten rikoskierteeseen puututaan lastensuojelun ja moniammatillisten viranomaisryhmien (esim. Ankkuri-toimintamalli) keinoin.
The vast majority of offenders — young adult men who have not yet been sentenced to imprisonment – are not covered by these services.
Palvelujen ulkopuolelle jää rikoksentekijöiden suuri enemmistö, eli nuoret aikuiset miehet, jotka eivät ole vielä joutuneet suorittamaan ehdotonta vankeusrangaistusta.
It would be important to bring released prisoners, who are at a high risk of recidivism, under the coverage of support services more comprehensively.
Tukipalvelujen piiriin olisi myös tärkeää saada nykyistä kattavammin vapautuneet vangit, joiden rikoksen uusimisriski on suuri.
According to a study published by the Criminal Sanctions Agency in 2008, 61% of all offenders who have served a prison sentence and 70% of those who have served multiple prison sentences are apprehended for another offence under the Criminal Code within one year of being released.
Rikosseuraamuslaitoksen vuonna 2008 julkaiseman tutkimuksen mukaan 61 prosenttia kaikista ehdottoman vankeusrangaistuksen kärsineistä ja 70 prosenttia useamman vankeusrangaistuksen kärsineistä jää kiinni uuden rikoslakirikoksen tekemisestä vuoden sisällä vapautumisestaan.
Current legislation requires a release plan to be drawn up for prisoners, in cooperation between several authorities if necessary.
Nykylainsäädäntö edellyttää, että vangin vapauttamissuunnitelma tehdään tarvittaessa viranomaisyhteistyössä.
In practice, cooperation among the Criminal Sanctions Agency, the authorities of the home municipality of the released prisoner, and NGOs providing services is not sufficient.
Tämä ei käytännössä toteudu niin, että jälkihuollon suunnittelu Rikosseuraamuslaitoksen ja vapautuvan kotikunnan viranomaisten tai palvelujen tuottajajärjestöjen olisi riittävän laajamittaista.
A provision will be added to the Imprisonment Act, or the Decree issued under it, requiring that the social welfare authorities of the home municipality or municipality of residence of a released prisoner be notified if the service needs of the released prisoner warrant it.
Vankeuslakiin tai sen nojalla annettuun asetukseen lisätään kohta, jossa vapautuvasta vangista ilmoitetaan tämän asuintai asettumispaikkakunnan sosiaaliviranomaisille, kun vapautuvan vangin palveluntarve sitä vaatii.
The service needs assessment will focus particularly on key elements relevant if the released prisoner is to lead a life free of crime: housing, health, income, social networks, substance abuse, and criminal history.
Palveluntarpeen arvioinnissa kiinnitetään erityistä huomiota vangin rikoksettoman elämän keskeisiin edellytyksiin kuten asumiseen, terveydentilaan, toimeentuloon, sosiaalisiin verkostoihin ja päihteiden käyttöön sekä aiempaan rikoshistoriaan.
When the prison administration authorities inform the municipal social welfare authorities of a prisoner to be released, they must assess together whether and how they need to cooperate in drawing up a release plan for the prisoner.
Ilmoituksen yhteydessä vankienhoitoviranomaiset ja kunnan sosiaaliviranomaiset arvioivat yhteistyön tarpeen ja yhteistyön tekemisen muodot vapauttamissuunnitelman teossa.
Municipalities should ensure that a released prisoner is provided with services that support the goals of his or her release plan and a life free of crime.
Kuntien tulisi huolehtia, että vapautuvalle vangille järjestetään vapauttamissuunnitelman tavoitteita ja rikoksetonta elämää tukevia palveluita.
Under the Imprisonment Act, the system will be imposed as mandatory for a prisoner released on probation for the duration of probation, if this is considered feasible.
Järjestelmä toteutetaan vankeuslain nojalla vankia velvoittavaksi tekijän vapautumisen jälkeisen ehdonalaisen vapausrangaistuksen ajaksi, mikäli tämä katsotaan tarkoituksenmukaiseksi.
The effects of these measures will be monitored, and recommendations for further development of cooperation will be made on the basis of their outcomes.
Näiden toimenpiteiden vaikutuksia seurataan ja tulosten perusteella tehdään ehdotukset yhteistyön edelleen kehittämiseksi.
Ministry of Justice, municipalities, and NGOs involved in probation and after-care work.
OM, kunnat, kriminaalihuoltotyötä tekevät järjestöt
Services aimed at young men and designed to prevent crime will be developed, for instance, in accordance with the Poikien Talo [Boys’House] model set up by the Kalliola Settlement Youth Association.
Kehitetään nuorille miehille suunnattuja rikoksia ennaltaehkäiseviä palveluja esimerkiksi Kalliolan setlementin järjestämän Poikien Talo -mallin mukaisesti.
Support services will be funded via, for instance, grants applied for from the Slot Machine Association, assistance from municipalities, and grants from the possibly forthcoming crime victim fund.
Tukipalveluja rahoitetaan esimerkiksi hakemalla avustusta Raha-automaattiyhdistykseltä, kunta-avustuksilla sekä mahdollisesti perustettavalta rikosuhrirahastolta haettavilla varoilla.
In these projects, offenders in the target group with sentences not involving unconditional imprisonment are referred to these services by the Criminal Sanctions Agency and municipalities.
Hankkeet toteutetaan siten, että ehdotonta vankeusrangaistusta lievempiä seuraamuksia saaneita kohderyhmän rikoksentekijöitä ohjataan Rikosseuraamuslaitoksen ja kuntien toimesta niiden piiriin.
The projects may involve mentoring or peer support programmes like those already in place to help released prisoners.
Hankkeisiin voisivat lukeutua esimerkiksi erilaiset mentorointi- ja vertaistukiohjelmat, joita jo nykyisellään toteutetaan jossakin laajuudessa vankilasta vapautuneiden tukemisessa.
Ministry of Justice, municipalities, and NGOs involved in probation and after-care work.
OM, kunnat, kriminaalihuoltotyötä tekevät järjestöt.
Cooperation among municipalities, the Criminal Sanctions Agency, and the third sector in developing a crime prevention system will be enhanced through a survey of how best to ensure an unbroken treatment chain for prisoners after they have served their sentence.
Tehostetaan kuntien, Rikosseuraamuslaitoksen sekä kolmannen sektorin yhteistyötä rikollisuutta ehkäisevän järjestelmän kehittämisessä käynnistämällä selvitys, miten parhaiten voitaisiin turvata vapautuvan vangin katkeamaton hoitoketju vapautumisvaiheessa.
Criminal Sanctions Agency, municipalities, and NGOs.
Rikosseuraamuslaitos, kunnat, järjestöt.
5.14 Preventing violent acts arising from extremist ideologies
5.14 Ennalta ehkäistään ääriajatteluun perustuvia väkivaltaisia tekoja
Since 2005, several European countries have prepared programmes to combat violent radicalisation and extremism.
Väkivaltaisen radikalisoitumisen ja ekstremismin ehkäisyohjelmia on laadittu useissa Euroopan maissa vuodesta 2005 lähtien.
The key objective of these programmes is to prevent violent acts justified by extremist ideas and ideologies.
Toimenpideohjelmien keskeisenä tavoitteena on ennalta ehkäistä väkivaltaisia tekoja, joita perustellaan ekstremistisillä aatteilla tai ideologioilla.
In Finland, another goal is to prevent actions such as school shootings, which by definition do not qualify as terrorist acts but which are often motivated by misanthropy and an ideology of the ‘super-human’.
Suomessa tavoitteeksi on asetettu ennalta ehkäistä myös koulusurmien kaltaisia tekoja, jotka eivät täytä terrorismin määritelmää, mutta joiden taustalla on usein ihmisvihaa ja yli-ihmisajattelua.
Identifying and preventing such acts often calls for action different from that required to prevent violence in general.
Tekojen tunnistaminen ja ennaltaehkäisy vaatii usein erilaisia toimenpiteitä verrattuna väkivallan ehkäisyyn yleisesti.
Effective and early intervention requires broad-based cooperation, which, in turn, requires the ability to identify relevant phenomena and to intervene in them at an early stage, for instance, at educational institutions, in youth services, and in social welfare and health care services.
Tehokas ja riittävän varhain tapahtuva ennaltaehkäiseminen edellyttää laajaa yhteistyötä, jonka edellytyksenä on ilmiön tunnistaminen ja varhainen puuttuminen esimerkiksi oppilaitoksissa, nuorisotoimessa ja sosiaalija terveyspalveluissa.
The police engage in preventive action to support other authorities in the prevention of violence.
Poliisi tukee ennaltaehkäisevällä toiminnallaan viranomaisyhteistyötä väkivallan tekojen ennaltaehkäisemiseksi.
NGOs and civil society at large play an important role in curbing and preventing violent extremism.
Järjestöillä ja kansalaisyhteiskunnalla laajasti on tärkeä rooli väkivaltaisen ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi.
An Action Plan for Preventing Violent Extremism, prepared in connection with the Internal Security Programme, will be implemented, and the implementation will be reported on regularly.
Toimeenpannaan sisäisen turvallisuuden ohjelman valmistelun yhteydessä laadittu toimenpideohjelma väkivaltaisen ekstremismin ennalta ehkäisemiseksi ja raportoidaan sen toimeenpanosta säännöllisesti.
2012, thereafter permanent action.
2012, jonka jälkeen pysyvää toimintaa.
Ministry of the Interior, Ministry of Justice, Ministry of Social Affairs and Health, Ministry of Education and Culture, National Board of Education, National Police Board, Association of Finnish Local and Regional Authorities, local authorities, and NGOs.
SM, OM, STM, OKM, Opetushallitus, Poliisihallitus, Suomen Kuntaliitto, paikalliset viranomaiset, järjestöt.
5.15 Ensuring the availability of volunteers for security and emergency duties
5.15 Varmistetaan vapaaehtoisten saatavuus turvallisuus- ja hälytystehtäviin
Rescue departments, managed by municipalities, maintain a state of preparedness commensurate with the risks in their respective areas on a 24/7 basis.
Kuntien vastuulla olevat pelastuslaitokset ylläpitävät alueensa riskien edellyttämää toimintavalmiutta vuorokauden ympäri kaikkina päivinä.
In built-up areas, these duties are handled mainly by full-time professionals.
Taajamissa toimintavalmius rakentuu päätoimisen ammattihenkilöstön varaan.
In sparsely populated areas, rescue departments rely mainly on volunteers;
Harvaan asutuilla alueilla toimintavalmius on pääosin vapaaehtoishenkilöstön varassa.
in built-up areas, contract fire brigades provide an important reserve and source of support for professionals.
Taajamissa sopimuspalokunnat ovat ammattihenkilöstölle tärkeänä tukena ja reservinä.
The level of preparedness of contract fire brigades is agreed upon in fire service contracts, and contract fire brigades are required to respond to emergencies within the response time set and with the response strength specified in their contract.
Sopimuspalokuntien toimintavalmiudesta on sovittu palokuntasopimuksissa ja palokuntien tulee lähteä hälytyksiin palokuntasopimuksessa sovitussa ajassa ja vahvuudella.
It has been estimated that it has become increasingly difficult in recent years for contract fire brigades to maintain their agreed response strengths, especially in the daytime.
On arvioitu, että viime vuosina sopimuspalokuntien on ollut aikaisempaa vaikeampaa saavuttaa palokuntasopimusten mukaisia vahvuuksia erityisesti päiväsaikaan.
This is due to a number of factors, such as population decline, the demands of working life, the expansion of catchment areas, and the nature of members’ paid employment.
Tähän ovat väestön vähenemisen ja työelämän vaatimusten lisäksi voineet vaikuttaa useat tekijät, kuten työssäkäyntialueen laajeneminen ja työn luonne.
Members may find it difficult to respond to emergency calls because of being too far away or because of not being able to leave their work.
Viimeksi mainittu on voinut johtaa tilanteisiin, joissa hälytyksiin ei etäisyyden johdosta ehditä tai työstä ei sen luonteen vuoksi voida irrottautua.
There is a threat of the number of contract fire brigades declining and the network of fire stations thinning out.
Uhkana on sopimuspalokuntien määrän väheneminen ja niiden paloasemaverkoston harveneminen.
Achieving a comparable standard of preparedness by hiring professionals is challenging for financial reasons and reasons of efficiency.
Vastaavan valmiuden saavuttaminen ammattihenkilöstöä palkkaamalla on taloudellisista ja tehokkuussyistä ongelmallista.
In order to ensure the continuity of these services, it is crucial to find solutions to the emerging problems involving fire brigade associations, rescue departments, municipalities, employers, and other actors (such as village associations).
Palvelujen turvaamiseksi on tärkeää löytää ratkaisuja esille tulleisiin ongelmiin yhteistyössä palokuntayhdistyksen, pelastuslaitoksen, kunnan, työnantaja tahojen ja muiden toimijoiden, kuten esimerkiksi kyläyhdistysten kesken.