natgillin/translations-raw huggingface dataset:
who are committed to the goals of the Council.
Uusilta tarkkailijoilta edellytetään sitoutumista neuvoston tavoitteisiin.
The Arctic Council’s institutional role has been growing following the establishment of a permanent secretariat, the conclusion of binding international agreements and the extension of the Council’s agenda.
Arktisen neuvoston institutionaalinen rooli on vähitellen vahvistunut muun muassa pysyvän sihteeristön, sitovien kansainvälisten sopimusten ja neuvoston agendan laajenemisen kautta.
Finland supports the continuation of this development and the recognition of the Arctic Council as a treaty-based international organisation.
Suomi tukee tämän kehityksen jatkamista siten, että Arktinen neuvosto vahvistetaan valtiosopimukseen perustuvaksi kansainväliseksi järjestöksi.
The Arctic Council is engaged in valuable efforts that deserve public recognition; what is more, full use should be made of the information produced by the Council in support of decision making.
Arktinen neuvosto tekee arvokasta työtä, joka ansaitsee laajan yleisön huomiota ja jonka tuottamaa tietoa on osattava käyttää päätöksenteossa hyväksi.
However, there is still a need to increase the visibility of the Council.
Neuvoston näkyvyyttä on tarpeen lisätä.
As of autumn 2013, Finland will hold the presidency of the Barents Euro-Arctic Council (BEAC) for a two-year term.
Suomi on Barentsin euroarktisen neuvoston (BEAC) puheenjohtajana kaksivuotiskauden syksystä 2013 alkaen.
Barents cooperation will introduce a regional perspective to the Arctic policy and has played a part in establishing permanent networks for cross-border cooperation.
Barents-yhteistyö tuo mukaan alueellisen tason ja näkökulman, joka Arktisesta neuvostosta puuttuu.
The geographic areas covered by the BEAC, the Northern Dimension and related partnerships partly overlap since the Northern Dimension focuses on the Baltic and the Barents region.
Barentsin euroarktinen neuvosto ja pohjoinen ulottuvuus kumppanuuksineen toimivat osin samalla maantieteellisellä alueella, sillä pohjoisen ulottuvuuden painopiste on Itämerellä ja Barentsin alueella.
Finland pursues a proactive role in fostering Northern Dimension Partnerships.
Suomi on aktiivinen pohjoisen ulottuvuuden kumppanuuksien kehittämisessä.
Arctic cooperation in the context of the Nordic Council of Ministers largely supports the activities of northern regional councils, all in line with Finland’s national interests.
Pohjoismaiden ministerineuvoston arktinen yhteistyö pitkälti tukee pohjoisten alueneuvostojen toimintaa, mikä on Suomen intressien mukaista.
In 2010, Finland launched an Arctic partnership with Russia, which represents a strong economic and practical approach responsive to the needs of enterprises operating on a commercial basis.
Venäjän kanssa Suomella on vuonna 2010 aloitettu arktinen kumppanuus, jolla on kaupallisesti merkittävä ulottuvuus käytännönläheisenä, yritysten tarpeita palvelevana toimintana.
Finland is also considering other bilateral Arctic partnerships as well as multilateral partnerships with Norway and Sweden.
Suomi suunnittelee myös muita kahdenvälisiä arktisia kumppanuuksia ja niiden rinnalla monenkeskistä yhteistyötä Norjan ja Ruotsin kanssa.
The European Union plays a key role in Finland’s Arctic policy.
Euroopan unionilla on tärkeä rooli Suomen arktisessa politiikassa.
Finland cooperates with Sweden and Denmark to clarify and reinforce the European Union’s Arctic policy.
Yhteistyössä Ruotsin ja Tanskan kanssa Suomi toimii unionin arktisen politiikan selkeyttämiseksi ja vahvistamiseksi.
The European Union’s observer status in the Arctic Council serves this purpose.
Unionin tarkkailija-asema Arktisessa neuvostossa palvelee tätä tarkoitusta.
II Elements of the Arctic strategy
II Arktisen strategian osatekijät
Vision for Arctic Finland
Arktisen Suomen visio
Vision:
Visio:
The new policies under underlying Finland’s current Arctic strategy were adopted by the Government on 10 October 2012:
Suomen hallitus hyväksyi 10.10.2012 linjaukset, joiden pohjalta Suomen arktinen strategia on uudistettu:
Finland as an Arctic expert
Arktinen Suomi arktisena osaajana
Finland is an Arctic country
Suomi on arktinen maa
The Arctic identity of Finland has been shaped by climate, nature, geography, history and experience.
Ilmasto, luonto, maantiede, historia ja kokemukset ovat muokanneet arktisen identiteettimme.
Finland as a whole is a truly Arctic country: after all, one third of all the people living north of the 60th parallel are Finns.
Suomen kansa on kokonaisuudessaan arktinen kansa; kolmasosa 60. leveyspiirin pohjoispuolella asuvista on suomalaisia.
The Saami’s status as the only indigenous people within the European Union is duly recognised and their participation in issues affecting their status as indigenous people is ensured.
Saamelaisten asema Euroopan unionin ainoana alkuperäiskansana huomioidaan ja heidän osallistumisensa saamelaisten asemaan alkuperäiskansana vaikuttavien asioiden käsittelyyn turvataan.
The northern parts of Finland must remain a stable and secure operating environment.
Suomen pohjoisosa tulee säilyttää vakaana ja turvallisena toimintaympäristönä.
Finland is an Arctic expert
Suomi on arktinen osaaja
The Arctic region is undergoing a major transition.
Arktinen alue on voimakkaan muutoksen kohteena.
Finland possesses the top-level expertise and the know-how it takes to understand, adapt to and even make use of this transition.
Muutoksen ymmärtämiseen, siihen sopeutumiseen ja myös sen hyödyntämiseen Suomella on huippuosaamista ja tietotaitoa.
Maintaining and developing a high standard of expertise and research are of primary importance.
Osaamisen ja tutkimuksen ylläpitäminen ja kehittäminen on ensisijaisen tärkeää.
Finland’s ambition is to set an example as an Arctic expert both in research and in the responsible commercial exploitation of such expertise.
Suomi pyrkii arktisen osaamisen mallimaaksi niin tutkimuksessa kuin osaamisen vastuullisessa kaupallisessa hyödyntämisessä.
Finland complies with the principles of sustainable development and respects the basic conditions dictated by the Arctic environment
Suomi kunnioittaa kestävän kehityksen periaatteita ja ympäristön reunaehtoja
Understanding the global effect of climate change, the sustainable use of natural resources as well as recognising the basic conditions imposed by the Arctic environment lie at the very core of Finland’s Arctic policy.
Ilmastonmuutoksen globaalien vaikutusten ymmärtäminen, arktisten luonnonvarojen kestävä käyttö ja ympäristön reunaehtojen tunnistaminen kaikessa arktisessa toiminnassa ovat arktisen politiikkamme keskiössä.
International cooperation in the Arctic
Kansainvälinen arktinen yhteistyö
Reinforcing its Arctic position, promoting international cooperation and maintaining stability in the Arctic region remain Finland’s key objectives.
Suomen arktisen aseman vahvistaminen, kansainvälisen yhteistyön laajentaminen ja vakauden ylläpitäminen arktisella alueella ovat keskeisiä tavoitteitamme.
Background for updating the strategy
Strategian uudistamisen tausta
In accordance with its Programme, the Government decided on 16 May 2012 to review its Arctic policies by autumn 2012 and update Finland’s Strategy for the Arctic Region by summer 2013.
Ohjelmansa mukaisesti hallitus päätti 16.5.2012 arktisten linjausten määrittelemisestä syksyksi 2012 ja Suomen arktisen strategian uudistamisesta kesään 2013 mennessä.
The Arctic policies were adopted by the Government on 10 October 2012.
Hallitus hyväksyi arktiset linjaukset 10.10.2012.
See Appendix:
Katso liite:
Decision on updating Finland’s Arctic strategy and allocation of resources
Päätös Suomen arktisen strategian päivitystyöstä ja sen resursoinnista
Work on the strategy was overseen by the permanent secretaries of the key ministries under the supervision of State Secretary Olli-Pekka Heinonen.
Avainministeriöiden kansliapäälliköt valtiosihteeri Olli-Pekka Heinosen johdolla ohjasivat strategiatyötä.
Additional support for the efforts was provided by the Arctic Advisory Board appointed by the Prime Minister’s Office and chaired by State Secretary Heinonen.
Työtä on tukenut valtioneuvoston kanslian asettama arktinen neuvottelukunta, joka kokoontui valtiosihteeri Heinosen johdolla.
Finland’s first Strategy for the Arctic Region announced in 2010 focused largely on external relations.
Suomen ensimmäinen arktinen strategia vuonna 2010 oli toimeksiannon mukaisesti ulkosuhdepainotteinen.
It defined objectives for Finland’s Arctic policy and the means for advancing these objectives nationally and in various international and regional fora within the context of the European Union, Nordic cooperation and bilateral relations.
Se määritteli Suomen arktisen politiikan tavoitteita ja keinoja niiden edistämiseksi kansallisesti sekä erilaisilla kansainvälisillä ja alueellisilla foorumeilla, Euroopan unionissa, pohjoismaisessa yhteistyössä sekä kahdenvälisissä suhteissa.
The updated strategy is based on a comprehensive approach and consideration of the big picture.
Uudistetun strategian lähtökohtana on ollut laaja-alaisuus ja kokonaisvaltaisuus.
Finland seeks to formulate a coherent and reliable assessment of and vision for the Arctic region.
Suomi pyrkii luotettavaan kokonaisarvioon ja visioon arktisesta alueesta.
Underlying this approach is the perception that Finland has major interests to look after in the Arctic.
Lähtökohtana on se perusnäkemys, että koko Suomella on merkittävä arktinen intressi.
It involves aspects related to business, expertise, international cooperation, Finland’s northernmost parts, overall reinforcement of the country’s Arctic position, and efforts to promote sustainable development in the region.
Tällöin mukaan tulevat niin liiketoiminta, osaaminen, kansainvälinen yhteistyö, Suomen pohjoisimmat alueet kuin yleinen maan arktisen aseman vahvistaminen ja toimiminen arktisen kestävän kehityksen hyväksi.
The previous strategy outlined the primary objectives and proposed measures for attaining them.
Edellisessä strategiassa määriteltiin perustavoitteita ja ehdotettiin toimenpiteitä niiden saavuttamiseksi.
The current strategy gives a more comprehensive presentation of the actions necessary for achieving these goals based on revised objectives.
Tässä strategiassa esitetään osittain uudelleenarvioitujen tavoitteiden pohjalta entistä kattavammin toimia tavoitteiden saavuttamiseksi.
International operating environment
1.2 Kansainvälinen toimintaympäristö
No single, unambiguous definition exists for the Arctic region.
Arktiselle alueelle ei ole yhtä yksiselitteistä määritelmää.
Its boundaries vary according to academic disciplines or political agreements.
Alueen rajaus vaihtelee eri tieteenalojen tai poliittisten sopimusten mukaan.
Similarly, for the purposes of the strategy, the Arctic region is to be understood flexibly in the given context.
Samoin tässä strategiassa arktinen alue ymmärretään tilanteen mukaan joustavasti.
About one quarter of Finland’s territory lies in Lapland north of the Polar Circle.
Noin neljännes Suomen pinta-alasta on Lapissa napapiirin pohjoispuolella.
The starting points of the strategy are that Finland possesses a wide range of expertise related to the Arctic and that the region is of great relevance to the whole of Finland.
Strategian lähtökohtana on, että koko Suomessa on arktista osaamista ja että arktisuus on relevanttia koko Suomen kannalta.
Interest in the Arctic has also grown in countries outside the region.
Kiinnostus arktista aluetta kohtaan on kasvanut myös monissa alueen ulkopuolisissa maissa.
Its economic potential and the foreseen new transport routes underline the strategic importance of the region in a way that will also have implications for security policy.
Alueen taloudellinen potentiaali kuten energiavarat ja mahdollisesti avautuvat uudet kuljetusreitit korostavat alueen strategista merkitystä tavalla, jolla on myös turvallisuuspoliittista vaikutusta.
An increasing number of nations will display a keen interest in the area in the future.
Alue on tulevaisuudessa yhä useamman valtion kiinnostuksen kohteena.
Underlying all these developments is the accelerating climate change.
Kiihtyvä ilmastonmuutos vaikuttaa taustalla kaikessa.
At the same time, the position of the Arctic region is affected by the shift to Asia in the focus of the global economy.
Myös globaalin talouden painopisteen siirtyminen Aasiaan muuttaa arktisen alueen asemaa.
The transition in the Arctic will take place concurrently with the changes in the re-division of powers in international politics.
Arktinen murros tapahtuu samanaikaisesti kansainvälisen politiikan valtasuhteiden muutoksen kanssa.
While the growing interest shown by an increasing number of countries in the Arctic is motivated by the new opportunities emerging in the region and its growing importance, it is also a result of these nations’ enhanced international position and improved capabilities for action.
Yhä useampien maiden kiinnostuksen kasvu liittyy alueella avautuviin mahdollisuuksiin ja alueen kasvavaan merkitykseen, mutta myös näiden maiden yleisen kansainvälisen aseman vahvistumiseen ja toimintakyvyn kasvuun.
International cooperation and international treaties also lay the foundation  for Finland’s activities in the Arctic.
Kansainvälinen yhteistyö ja kansainväliset sopimukset ovat perustana myös Suomen toiminnalle arktisella alueella.
Finland regards the
Suomi pitää
Policies adopted by other Arctic countries
1.3 Muiden arktisten maiden linjauksia
Over the past few years, all the countries in the Arctic region have prepared Arctic strategies or issued position papers outlining their policies for the region.
Kaikki arktisen alueen maat ovat viime vuosina laatineet oman arktisen strategiansa tai vastaavat linjaukset, joissa määrittelevät arktista politiikkaansa.
Norway is also active in encouraging its partners to commit to the issues related to the northern areas.
Norja pyrkii myös aktiivisesti sitouttamaan kumppaneitaan pohjoisten alueiden kysymyksiin.
Canada announced its Arctic strategy in summer 2009 followed by a position paper in 2010.
Kanada julkaisi oman strategiansa kesällä 2009 ja sitä seurasi politiikkapaperi vuonna 2010.
Iceland finds that it will benefit from its geographical location once the necessary preconditions for Arctic sea transports improve.
Islanti katsoo hyötyvänsä maantieteellisestä asemastaan, kun edellytykset arktiselle meriliikenteelle paranevat.
A major theme running through the strategy is environmental protection, which is addressed from a wide range of perspectives.
Strategian kantava teema on ympäristönsuojelu, joka huomioidaan lukuisista eri näkökulmista.
By mitigating climate change and preserving biodiversity, it is possible to secure adequate living conditions for the local inhabitants and promote economic growth.
Ilmastonmuutosta hidastamalla ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämällä voidaan turvata alueen ihmisten elinolosuhteet ja talouden kasvu.
The Arctic strategy of the Kingdom of Denmark was published in August 2011. Along with Finland and Sweden, Denmark holds a significant position within the context of EU cooperation concerning Arctic issues.
Tanskan kuningaskunnan arktinen strategia julkaistiin elokuussa 2011. Tanska on Suomen ja Ruotsin ohella merkittävässä asemassa arktisia kysymyksiä koskevassa EU-yhteistyössä.
The strategy addresses security, a peaceful, balanced and responsible development of the region, and the promotion of international cooperation.
Strategiassa painottuvat turvallisuus, alueen rauhanomaisen, tasapainoisen ja vastuullisen kehityksen ohjaaminen ja kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen.
overall socio-economic development of the Arctic zone; the creation of an advanced ICT infrastructure; the assurance of environmental safety; international cooperation in the Arctic region; the assurance of military security; and defence of the state borders in the Arctic region.
Siinä on kuusi painopistealuetta, arktisen vyöhykkeen sosioekonominen kokonaiskehitys, tieteen ja tekniikan kehitys, nykyaikaisen ICT-infrastruktuurin luominen, ympäristöturvallisuuden takaaminen, kansainvälinen yhteistyö arktisella alueella, sotilaallisen turvallisuuden takaaminen ja valtion rajojen puolustaminen arktisella alueella.
Finland’s Arctic population
Suomen arktinen väestö
Social sustainability, a well-functioning society and working conditions
2.1 Sosiaalinen kestävyys, yhteiskunnan toimivuus ja työolot
The Arctic region has a total population of about four million, of whom indigenous peoples account for about 10 per cent.
Arktisella alueella on noin neljä miljoonaa asukasta, joista vajaat kymmenen prosenttia kuuluu alkuperäiskansoihin.
There are over 180,000 inhabitants in Finnish Lapland.
Suomessa Lapissa on runsaat 180 000 asukasta.
As a result of global warming and increased economic activity, the conditions in the Arctic have changed in a way that will have implications for health, well-being and the living environment as well as the call for action to adapt.
Ilmaston lämpeneminen ja lisääntyvä taloudellinen toiminta ovat muuttaneet olosuhteita arktisella alueella tavalla, jonka vaikutukset ja niiden edellyttämät sopeutumistarpeet terveyteen, hyvinvointiin ja elinolosuhteisiin on huomioitava.
Sustainable development requires economic, social and ecological sustainability.
Kestävä kehitys muodostuu taloudellisesta, sosiaalisesta ja ekologisesta kestävyydestä.
From the standpoint of Finland’s northern parts, it is imperative to secure the necessary prerequisites for a good quality of life for the local inhabitants.
Suomen pohjoisten osien näkökulmasta tavoitteena on turvata alueen asukkaille hyvän elämän edellytykset.
Welfare includes access to work, wellness at work, efficient basic services, equality, security and education.
Hyvinvointiin kuuluu mahdollisuus työhön, työhyvinvointi, toimivat peruspalvelut, ihmisten yhdenvertaisuus, turvallisuus ja koulutus.
Life in northern Finland is complicated by long distances, an ageing population, labour market issues and the inadequacy of the resources necessary for providing government services.
Pohjoisen Suomen haasteena ovat pitkät välimatkat, väestön ikärakenteen muutos, työvoimakysymykset ja riittävät viranomaisresurssit.
Increased economic activity will create new opportunities while at the same time presenting a number of challenges.
Lisääntyvä taloudellinen aktiivisuus luo mahdollisuuksia, mutta myös haasteita.
In all operations, due consideration must be given to the local inhabitants.
Kaikessa toiminnassa tulee huomioida paikalliset asukkaat.
The security of the people and the operating environment is critical in terms of providing a competitive edge.
Väestön ja toimintaympäristön turvallisuus ovat tärkeitä kilpailutekijöitä.
When a well-functioning infrastructure, the Arctic experience accumulated in Lapland and the network of operators is combined with the bright economic prospects offered by the development of the Arctic and Barents regions, Lapland has every chance of providing an attractive living environment in the future.
Kun toimiva infrastruktuuri ja Lappiin kerrytetty arktinen osaaminen sekä toimijaverkosto yhdistyvät arktisen ja Barentsin alueen kehityksen mukanaan tuomiin varsin hyviin talouden näkymiin, Lapilla on kaikki edellytykset olla houkutteleva asuinympäristö tulevaisuudessa.
As provided in the Government Programme, the introduction of smart solutions across administrative boundaries based on advanced information and communications technology will be promoted in all sectors of society.
Hallitusohjelman mukaisesti tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävien älyratkaisujen käyttöönottoa edistetään poikkihallinnollisesti kaikilla yhteiskunnan sektoreilla.
To manage this process, all ministries are currently preparing smart strategies for their respective administrative branches.
Kehityksen haltuun ottamiseksi kaikissa ministeriöissä ollaan laatimassa hallinnonalan älystrategioita.
As the livelihoods important to the Arctic develop and the northern cities grow, new jobs will be created and the demand for labour will increase.
Arktisella alueella tärkeiden elinkeinojen ja pohjoisten kaupunkien kehittyessä syntyy uusia työpaikkoja ja työvoiman tarve kasvaa.
However, as it is challenging to find skilled labour in a sparsely populated area,
Harvaan asutuille seuduille on haastavaa löytää osaavaa työvoimaa.
the opportunities and problems associated with the mobility of the workforce will be felt more tangibly than further south.
Työvoiman liikkuvuuden mukanaan tuomat mahdollisuudet ja ongelmat koetaan vahvemmin kuin etelämpänä.
Familiarity with the Arctic conditions and knowledge of the Scandinavian languages, Russian and English would offer employment opportunities for job-seekers across the entire Arctic region.
Arktisten olosuhteiden tuntemus sekä skandinaavisten kielten, venäjän ja englannin kielen taito avaavat työnhakijalle monesti koko arktisen alueen.
Arctic experts are just as much in great demand in Rovaniemi, Inuvik, Murmansk as they are in Hammerfest.
Arktisia osaajia tarvitaan niin Rovaniemellä, Inuvikissa, Murmanskissa kuin Hammerfestissä.
For this reason, Finland finds it important to promote the mobility of labour in the Arctic region.
Tämän vuoksi Suomi pitää tärkeänä työvoiman liikkuvuuden edistämistä arktisella alueella.
In particular, the availability and free mobility of labour and businesses are of vital importance to economic growth and investments in the Nordic countries.
Etenkin Pohjoismaiden talouskasvun ja investointien kannalta työvoiman saatavuus ja elinkeinoelämän vapaa liikkuvuus on ratkaisevaa.
As the Nordic countries are the main trading partners for one another, they benefit from mutual expertise, development and transparency.
Pohjoismaat ovat toistensa tärkeimpiä kauppakumppaneita ja hyötyvät toistensa osaamisesta, kehityksestä ja avoimuudesta.
As neighbouring countries, Finland, Sweden and Norway can advance in many areas important to the Arctic by facilitating the movement of experts and employees proficient in languages across the national borders.
Rajanaapurit Suomi, Ruotsi ja Norja voivat edetä monella pohjoisessa tärkeällä alalla entistä vahvemmin helpottamalla kielitaitoisten osaajiensa liikkumista työmarkkinoilla valtakunnanrajojen yli.
The Nordic Common Labour Market Agreement, signed in 1954, has contributed to the mobility of labour in the Arctic border areas.
Vuonna 1954 solmittu pohjoismainen työmarkkinasopimus on helpottanut työntekijöiden liikkuvuutta arktisilla raja-alueilla.
Another factor promoting mobility between Nordic countries is commuting.
Työvoima liikkuu Pohjoismaissa myös pendelöinnin kautta.
To make more efficient use of commuting, smooth transport services and flexibility on the part of the employers are called for.
Pendelöinnin kasvu pohjoisessa vaatii hyvät kulkuyhteydet sekä joustavuutta työnantajalta.
The Nordic Mining School, jointly launched by the Universities of Oulu and Luleå, serves as a prime example of how the efforts to respond to the challenges of the future labour market should begin already in education.
Oulun ja Luulajan yliopistojen yhteistyönä alkanut Nordic Mining School on esimerkki siitä, kuinka tuleviin työelämän haasteisiin vastaaminen arktisella alueella alkaa jo koulutuksesta.
In tourism, seasonal work and career development can be facilitated in the north by working together with the Arctic neighbours.
Matkailualalla pohjoisen sesonkiluontoista työtä ja uranluontia voidaan helpottaa tekemällä yhteistyötä arktisten naapurimaiden kanssa.
For example, by combining the summer-intensive tourist season in Norway with the quieter season in Finland and, conversely, Finland’s busy winter season with Norway’s low winter season it is possible to offer opportunities, particularly for young people, to find permanent employment in the north.
Yhdistämällä esimerkiksi Norjan kesään painottuva matkailusesonki hiljaisempaan sesonkiin Suomessa ja vastaavasti Suomen talvisesonki hiljaisempaan aikaan Norjassa etenkin alan nuorille työntekijöille luodaan vahva pohja työllistyä pysyvästi pohjoiseen.