natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The full implementation of the Act on public transport (joukkoliikennelaki, 869/2009) within the original schedule will be ensured.
Varmistetaan joukkoliikennelain täysimääräinen täytäntöönpano alkuperäisessä aikataulussa.
The effectiveness and impacts of the public transport act will be monitored and assessed, also from the perspective of market access.
Joukkoliikennelain toimivuutta ja vaikutuksia seurataan ja arvioidaan myös markkinoillepääsyn näkökulmasta.
The creation of new services will be facilitated.
Mahdollistetaan uusien palvelujen syntyminen.
The aim will be made to ensure the realisation of a basic service level for long-distance travel nationally.
Kaukoliikenteen peruspalvelutason toteutuminen pyritään varmistamaan ympäri maata.
On sections where the basic service level cannot be met in a market-driven manner, public funds will be used to purchase transport services in order to meet the required service level, as a rule relying on a single mode of transport.
Niillä yhteysväleillä, joilla peruspalvelutaso ei markkinaehtoisesti täyty, ostetaan valtion varoin liikennettä palvelutason täyttymiseksi, pääsääntöisesti vain yhdellä kulkumuodolla.
Passenger transport funded from public resources, including travel to basic education schools, social and health care services transport, transport reimbursed by the Social Insurance Institution and public transport procured by transport administration will be combined, organising these into more flexible and economical service packages, at the same time ensuring transport services for sparsely populated areas.
Julkisin varoin järjestettävät henkilökuljetukset, kuten perusopetuksen koulumatkat, sosiaali- ja terveystoimen kuljetukset, KELAn korvaamat kuljetukset sekä liikennehallinnon hankkima joukkoliikenne yhdistetään ja järjestetään nykyistä joustavampina ja taloudellisempina palvelukokonaisuuksina, jolloin myös haja-asutusalueen liikennepalvelut voidaan turvata.
The opening of passenger rail traffic to competition will be promoted, provided that doing so will be sustainable socio-economically and in terms of transport policy.
Rautatieliikenteen kilpailun avaamista henkilöliikenteessä edistetään, mikäli se on liikennepoliittisesti ja yhteiskuntataloudellisesti kestävää.
Opening the railways to competition in a wider sense will be assessed once the relevant rapporteur’s work is complete.
Rautatiekilpailun avaamista laajemmin arvioidaan selvitysmiehen työn valmistuttua.
In this case it will be necessary to ensure macroeconomic efficiency, railway safety, the availability of services and fair and equal treatment of staff.
Tällöin on varmistettava kokonaistaloudellinen tehokkuus, raideturvallisuus, palveluiden saatavuus sekä henkilöstön aseman tasa-arvoinen turvaaminen.
Until then, Finland’s position at EU level will be to refrain from new solutions that further the opening up of competition.
Siihen saakka Suomen kantana on EU-tasolla pidättäytyminen uusista kilpailua avaavista ratkaisuista.
Ensuring the provision of archipelago traffic:
Saaristoliikenteen turvaaminen:
A decision will be made on the service level of traffic in the archipelago, and the requisite funding will be allocated.
Tehdään päätös saaristoliikenteen palvelutasosta ja osoitetaan siihen tarvittava rahoitus.
Advanced procurement methods and the use of state budget authorities will serve to ensure the long-term viability and reasonable cost-effectiveness of the traffic.
Edistyneillä hankintamenettelyillä ja valtion talousarviossa annettavin sopimusvaltuuksin varmistetaan liikenteen pitkäjänteisyys ja kohtuullinen kustannustehokkuus.
Smart and responsible transport
Viisas ja vastuullinen liikenne
One of the greatest challenges facing humanity at present is the need to mitigate climate change and adapt to its impacts.
Ihmiskunnan suurimpia haasteita on ilmastonmuutoksen hillintä ja sen vaikutuksiin sopeutuminen.
Carbon dioxide emissions will remain in the atmosphere for a period extending to hundreds of years, and the consequences of today’s decisions and measures will thus reach well into the future and affect the lives of generations to come.
Hiilidioksidipäästöt pysyvät ilmakehässä kauan, jopa satoja vuosia, joten tämän päivän päätöksillä ja toimenpiteillä on vaikutusta kauas tulevaisuuteen ja tulevien sukupolvien elämään.
In order to reduce the carbon footprint of transport it will be necessary to take effective action that is well coordinated within central government to ensure that Finland is able to meet current and future obligations of reducing emissions at international and EU level.
Liikenteen hiilijalanjäljen pienentäminen edellyttää tehokkaita ja koko valtionhallinnon piirissä hyvin koordinoituja toimenpiteitä, jotta voidaan vastata Suomen nykyisiin ja tuleviin kansainvälisen ja EU-tason päästöjen vähentämistä koskeviin velvoitteisiin.
In Finland transport accounts for roughly one fifth of carbon dioxide emissions .
Liikenteen osuus Suomen hiilidioksidipäästöistä on noin viidennes.
The transport sector is currently dependent on fossil fuels.
Liikennesektori on tällä hetkellä riippuvainen fossiilisista polttoaineista.
Apart from electric rail traffic, transport depends almost exclusively on hydrocarbon fuels refined from crude oil.
Liikenteen käyttövoimana on sähkökäyttöistä raideliikennettä lukuun ottamatta lähes yksinomaan raakaöljystä jalostetut hiilivetypolttoaineet.
However, easily exploitable oil resources are dwindling globally, while oil consumption in such countries as China is growing rapidly.
Helposti hyödynnettävät öljyvarat ovat kuitenkin maailmanlaajuisesti supistumassa samaan aikaan, kun esimerkiksi Kiinan öljynkulutus on voimakkaassa kasvussa.
As a consequence, oil prices will be under severe upward pressure in future decades, and the availability of oil may also deteriorate faster than anticipated.
Tästä syystä öljyn hintaan kohdistuu kovia nousupaineita tulevina vuosikymmeninä ja myös saatavuus voi heiketä ennakoitua nopeammin.
A working group is currently investigating future energy forms for transport.
Parhaillaan on käynnissä työryhmätyö, jossa selvitetään liikenteen tulevaisuuden käyttövoimia.
In connection with this work, it will be necessary to define the energy hierarchy of transport, as well as practical measures by which we can promote the replacement of oil.
Työn yhteydessä tulee määriteltäväksi liikenteen energiahierarkia ja toimet, joilla öljyn korvaamista saadaan käytännössä edistettyä.
The changes required to reduce our oil dependency will take place rather slowly, and we will thus already need to make decisions during the current government term.
Öljyriippuvuuden vähentämisen edellyttämät muutokset ovat melko hitaita, ja siksi päätöksiä tarvitaan jo nykyisellä hallituskaudella.
The vehicle stock in Finland is among the oldest in the EU countries.
Suomen autokanta on EU-maiden vanhimpia.
By renewing the vehicle stock, we could achieve the greatest impact in terms of our obligations to cut down on transport emissions over a period extending up to 2020, that is 80 per cent of the need to reduce emissions in the entire climate policy programme.
Ajoneuvokannan uudistamisella saavutettaisiin vuoteen 2020 ulottuvalla tarkastelujaksolla liikenteen päästövähennysvelvoitteiden kannalta suurin vaikuttavuus eli 80 prosenttia koko ilmastopoliittisen ohjelman päästövähennystarpeesta.
Studies also indicate that newer cars are on average 10-50 per cent safer than car models that are 10 years older.
Uudemmat autot on myös arvioitu tutkimuksissa keskimäärin 10–50 prosenttia 10 vuotta vanhempia automalleja turvallisemmiksi.
Developing the technical safety of vehicles has been one of the most important individual factors that has helped to reduce road deaths.
Ajoneuvojen teknisen turvallisuuden kehittyminen onkin ollut suurimpia yksittäisiä tekijöitä, jolla on pystytty vähentämään liikennekuolemia.
Finland is committed to international targets of reducing greenhouse gas emissions at many levels.
Suomi on sitoutunut kansainvälisiin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteisiin monella tasolla.
In the Kyoto Protocol, an 8 per cent reduction in emissions was set as the target for the EU.
Ns. Kioton pöytäkirjassa EU:n tavoitteeksi asetettiin 8 prosentin päästövähennys.
Later on, this target was allocated among the various countries at EU level.
Tavoite jyvitettiin myöhemmin EU-tasolla eri maiden kesken.
For Finland the agreed target was to keep the emissions at their 1990 levels.
Suomen tavoitteeksi sovittiin päästöjen pitäminen vuoden 1990 tasolla.
In the period following the Kyoto Protocol, the EU is committed to the so-called 20–20-20 targets.
Kioton pöytäkirjan jälkeistä aikaa ajatellen EU on sitoutunut ns. 20–20-20-tavoitteisiin.
In line with the EU targets, Finland should reduce its transport emissions by 16 per cent compared to 2005 by 2020. Finland’s national long-term climate and energy strategy (2008) set a reduction of emissions by 15 per cent as the target for the transport sector.
EU-tavoitteiden mukaan Suomen on vähennettävä liikenteen päästöjä 16 prosentilla vuoteen 2020 mennessä verrattuna vuoteen 2005. Suomen kansallisessa pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategiassa (2008) liikennesektorille asetettiin 15 prosentin päästövähennystavoite.
The means for reaching this target were outlined in the Climate Policy Programme (ILPO) completed in 2009 for the Ministry of Transport and Communications’ administrative branch.
Keinot tavoitteeseen pääsemiseksi linjattiin maaliskuussa 2009 valmistuneessa LVM:n hallinnonalan ilmastopoliittisessa ohjelmassa (ILPO).
The emission reduction targets are extremely challenging for the transport sector, and they cannot be achieved without effort.
Päästövähennystavoitteet ovat liikennesektorin osalta hyvin haasteellisia eivätkä kivuttomasti saavutettavissa.
The share accounted for by road transport in national transport emissions is approx. 90 per cent.
Tieliikenteen päästöjen osuus kansallisen liikenteen päästöistä on n. 90 prosenttia.
Essential measures for making progress towards the target will include reducing the tonne-kilometres completed, accelerating vehicle stock renewal and introducing low-emission technologies and sustainable fuels.
Tavoitteita kohti eteneminen edellyttää liikennesuoritteiden vähentämistä, ajoneuvokannan uusiutumisen vauhdittamista sekä vähäpäästöisen teknologian ja kestävien polttoaineiden käyttöönottoa.
Regardless of the measures taken, transport emissions have been increasing.
Tehdyistä toimenpiteistä huolimatta liikenteen päästöt ovat olleet kasvussa.
Without an essential improvement in the impact of the measures, Finland will fail to reach the targets.
Ilman toimenpiteiden vaikuttavuuden oleellista parantumista Suomi ei tule saavuttamaan asetettuja tavoitteita.
An intermediate evaluation of the Climate Policy Programme for transport will be conducted in 2012.
Liikenteen ilmastopoliittisen ohjelman välitarkastelu tehdään vuoden 2012 aikana.
Achieving the climate-related and environmental targets must also be supported by better cooperation and coordination between various parties and authorities.
Ilmasto- ja ympäristötavoitteiden saavuttaminen tarvitsee tuekseen myös eri osapuolien ja viranomaistahojen nykyistä parempaa yhteistyötä ja koordinaatiota.
Several new initiatives for improving logistics have been put forward and are being prepared at EU level; their aim is to facilitate the use of electronic transport documents and e-services.
EU-tasolla on tehty ja on parhaillaan valmisteilla muun muassa useita uusia logistiikan parantamiseen tähtääviä aloitteita, joilla pyritään sähköisten kuljetusasiakirjojen ja sähköisen asioinnin helpottamiseen.
Another significant initiative is the strategy to reduce carbon dioxide emissions from heavy goods vehicles, in the context of which we must ensure that we can maintain our national competitiveness.
Merkittävä on myös raskaiden ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskeva strategia, jonka yhteydessä tulee varmistaa kansallisen kilpailukyvyn säilyminen.
Finland must play an active role in negotiations on international and EU-level actions to reduce oil dependence and emissions and contribute to finding cost-effective solutions that ensure smooth-running transport, but also are suitable for Finnish conditions and the special features of the Finnish transport sector.
Suomen on oltava aktiivinen neuvoteltaessa kansainvälisistä ja EU-tason toimista öljyriippuvuuden ja päästöjen vähentämiseksi, jotta näissä löydetään kuljetusten saumattomuuden turvaavat, mutta myös Suomen olosuhteisiin ja liikenteellisiin erityispiirteisiin sopivat kustannustehokkaat ratkaisut.
In addition, full use of national energy sources should be made possible.
Lisäksi kansalliset energialähteet tulisi voida käyttää täysimääräisesti.
At the national level, we should speed up improvements in the energy efficiency of transport by creating operating models and setting aside funding to support measures that reduce greenhouse gas emissions and promote the introduction of new vehicle technologies by transport sector companies (the so-called energy subsidy for transport).
Kansallisesti liikenteen energiatehokkuuden parantamista olisi tarpeen vauhdittaa luomalla toimintamallit ja varaamalla rahoitusta liikennealan yritysten kasvihuonekaasupäästöjä vähentävien toimien tukemiseksi ja uuden ajoneuvoteknologian käyttöön oton edistämiseksi (ns. liikenteen energiatuki).
Financial guidance and information steering
Taloudellinen ja informaatio-ohjaus
One way of achieving the targets is to increase the market share of public transport in transport modes.
Yhtenä keinona tavoitteiden saavuttamiseksi on joukkoliikenteen kulkutapaosuuden kasvattaminen.
At the same time, considerable benefits could be achieved in the areas of other environmental issues, the smooth running of traffic and traffic safety.
Samalla saavutettaisiin huomattavia hyötyjä myös muiden ympäristökysymysten, liikenteen sujuvuuden ja liikenneturvallisuuden alueilla.
This would involve developing legislation, financial guidance and information steering, particularly guidance relating to mobility.
Tämä edellyttää lainsäädännön, taloudellisen ohjauksen ja informaatio-ohjauksen, erityisesti liikkumisen ohjauksen, kehittämistä.
The current complex taxation and charging system applied to transport does not support decision-making related to the choice of transport mode optimally, as required by climate and transport policy objectives.
Nykyinen liikenteen monitahoinen vero- ja maksujärjestelmä ei tue parhaalla mahdollisella tavalla kulkumuodon valintaan liittyvää päätöksentekoa ilmasto- ja liikennepoliittisten tavoitteiden mukaisesti.
Our income tax system contains features that blur the transparency of costs incurred by various modes of transport.
Tuloverojärjestelmäämme liittyy piirteitä, jotka hämärtävät eri liikennemuotojen kustannusten läpinäkyvyyttä.
The taxation treatment of employer-subsidised commuter tickets, for example, is unnecessarily complicated and fails to promote the introduction of such schemes.
Esimerkiksi työsuhdematkalipun verokohtelu on tarpeettoman monimutkainen eikä edistä työsuhdematkalipun käyttöönottoa.
By clarifying taxation practices, we could significantly influence the introduction of employer-subsidised commuter tickets and thus the uptake of public transport in large urban regions.
Selkiyttämällä verotuskäytäntöä olisi mahdollisuus merkittävästi vaikuttaa työsuhdematkalipun käyttöönottoon ja sitä kautta joukkoliikenteen käyttöön suurilla kaupunkiseuduilla.
The reduction in tax intake that would be a consequence of reforming the taxation practices concerning employer-subsidised commuter tickets could be compensated for by simultaneously examining fringe benefits such as company cars and parking facilities offered by employers.
Työsuhdematkalipun verotuskäytännön uudistamisesta aiheutuva verokertymän vähenemä olisi mahdollista kompensoida tarkastelemalla yhtäaikaisesti esimerkiksi työnantajien tarjoamia auto- ja pysäköintietuuksia.
We should reform the entire system so that it would better support environmental and transport policy objectives while retaining the fiscal impacts of the current system.
Kokonaisuutta olisi tarve uudistaa tukemaan nykyistä paremmin ympäristö- ja liikennepoliittisia tavoitteita pitämällä kuitenkin samanaikaisesti kiinni nykyjärjestelmän fiskaalisista vaikutuksista.
The overall impacts of taxes and charges on transport and transport services have not been sufficiently studied from the perspective of citizens or companies.
Liikenteeseen ja liikennepalveluihin kohdistuvien maksujen ja verojen kokonaisvaikutuksia kansalaisten tai yritysten näkökulmasta ei ole tarkasteltu riittävästi.
When looking at the pricing of traffic, we should also examine various modes of transport in parallel.
Liikenteen hinnoittelua tarkasteltaessa eri liikennemuotoja on tarpeen tarkastella myös rinnakkain.
At EU level, too, the objective is fair pricing of all modes of transport by including external costs and extending the ”user pays” and ”polluter pays” principles to various modes of transport and removing incentives that have a negative impact on people’s behaviour.
Myös EU-tasolla tavoitteena on kaikkien liikennemuotojen hinnoittelu tasavertaisesti ulkoiset kustannukset sisäistämällä sekä ”käyttäjä maksaa” ja ”saastuttaja maksaa”
Finland must play an active role in these efforts.
Suomen tulee olla aktiivisesti mukana tässä työssä.
New methods and technologies
Uudet tavat ja teknologiat
Utilising ICT as part of the transport system is of primary importance in promoting the productivity, safety, flexibility and environmental friendliness of the system.
Tieto- ja viestintäteknologian hyödyntäminen liikennejärjestelmän osana on ensiarvoisen tärkeää liikennejärjestelmän tuottavuuden, turvallisuuden, sujuvuuden sekä ympäristöystävällisyyden edistämiseksi.
We must ensure that the national intelligent transport strategy is implemented in different modes of transport and that a sustainable distribution of transport modes is developed.
Kansallisen älyliikennestrategian toteutuminen eri liikennemuodoissa ja kestävän liikennemuotojakauman kehitys tulee varmistaa.
To support the implementation of the intelligent transport strategy, it is vital to set up national trial areas for intelligent traffic in Finland in order to develop innovations, research and the transport system.
Älyliikenteen strategian toteuttamisen tueksi on tarpeen perustaa Suomeen älyliikenteen kansallisia kokeilualueita innovaatioiden, tutkimuksen sekä liikennejärjestelmän kehittämiseksi.
The trial areas could also be used to promote Finnish exports.
Kokeilualueita voidaan hyödyntää myös suomalaisen viennin edistämisessä.
Long-term inputs to product development from both the public and the private sector will be required to develop new operating methods and technologies.
Uusien toimintatapojen sekä teknologioiden kehittämiseksi tarvitaan pitkäjänteistä tuotekehityspanostusta sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta.
These new technologies will help to create jobs in industry, business for service production and products for export.
Uudet teknologiat synnyttävät työpaikkoja teollisuuteen, liiketoimintaa palvelutuotantoon sekä tuotteita vientiin.
The role of the public sector as a leader in promoting and introducing new technologies should be enhanced.
Julkisen sektorin roolia edelläkävijänä uuden teknologian edistämisessä ja käyttöönotos-sa tulisi kasvattaa.
We should ensure without delay that there are no regulative or structural obstacles to the wider use of new modes of travel (ride-sharing schemes, car pools etc.) or to the introduction of advanced low-emission technologies.
Ensi tilassa tulee varmistaa, ettei regulatiivisia tai rakenteellisia esteitä uusien liikkumismuotojen (yhteiskäyttöautot, kimppakyydit yms.) yleistymiselle ja edistyneiden vähäpäästöisten teknologioiden käyttöönotolle ole.
Open dissemination of public information combined with rapid technical development will generate interactive services of a completely new type, which everyone can contribute to.
Julkisen tiedon avaaminen ja teknologian nopea kehitys synnyttää täysin uudenlaisia, vuorovaikutteisia palveluja, joiden tuottamisessa jokainen voi olla osallisena.
The public sector also has a role to play in encouraging the market to develop new solutions, and in public procurement of transport services and fleet, emissions and energy efficiency should thus be highlighted as key evaluation criteria.
Julkisella sektorilla on roolinsa myös markkinoiden kannustamisessa uusien ratkaisujen kehittämiseen, ja julkisissa liikennepalvelujen ja -kaluston hankinnoissa tuleekin päästö- ja energiatehokkuus nostaa keskeiseksi arviointiperusteeksi.
Guidance to support this goal will be prepared by central government, and regulations will be made more stringent if necessary.
Tämän tueksi valmistellaan valtionhallinnossa opastusta ja tarvittaessa tiukennetaan ohjausta.
Cleantech development, including the Finnish electric car cluster, needs references from the domestic market.
Cleantech-kehitys, muun muassa Suomen sähköautoklusteri, tarvitsee kotimarkkinareferenssejä.
As a significant customer, the state plays an important role in generating critical mass in traffic, as a result offering consumers more choice and infrastructures that serve low-emission technologies.
Merkittävänä tilaajana valtiolla on tärkeä rooli kriittisen massan synnyttämisessä liikenteeseen, jonka myötä kuluttajille on tarjolla laajemmat valikoimat ja vähäpäästöisiä teknologioita palveleva infra.
In the future, citizens’ travel needs can be influenced by utilising ICT and by promoting the development and introduction of digital services.
Jatkossa vaikutetaan kansalaisten liikkumistarpeeseen hyödyntämällä tieto- ja viestintäteknologiaa ja edistämällä digitaalisten palvelujen kehittämistä ja käyttöönottoa.
The content of transport policy has traditionally emphasised the development of transport infrastructures and conditions.
Perinteisesti liikennepolitiikan sisältö on painottunut liikenneinfrastruktuurin ja liikenneolosuhteiden kehittämiseen.
However, awareness of the limited resources available to society and an environmental and efficiency-oriented approach combined with ICT development have opened up some completely new opportunities for reducing the need for physical travel.
Tietoisuus yhteiskunnan rajallisista resursseista, ympäristö- ja tehokkuusajattelu sekä tieto- ja viestintäteknologian kehittyminen ovat avanneet kokonaan uusia mahdollisuuksia fyysisen liikkumistarpeen vähentämiseksi.
Finnish people today have access to, or at least awareness of, telework, distance learning, e-services, mobile telework, social media and videoconferencing.
Etätyöskentely, etäopiskelu, etäasiointi, liikkuva etätyö, sosiaalinen media ja videoneuvottelut ovat jo nykyään suomalaisten ulottuvilla tai ainakin lähes kaikkien tietoisuudessa.
Even if these operating practices are not traditionally a direct part of transport policy, the consequences of their more wide-spread use will in practice serve all transport policy objectives as well as the objectives of environmental and climate policy.
Vaikka nämä toimintatavat eivät perinteisesti kuulukaan suoraan liikennepolitiikan piiriin, niiden yleistymisestä seuraavat vaikutukset palvelevat käytännössä kaikkia liikennepoliittisia tavoitteita, samoin ympäristö- ja ilmastopoliittisia tavoitteita.
In central government, the utilisation of various telepractices should be increased, as they can be recommended on the basis of both their low environmental impact and low costs.
Valtionhallinnossa olisi tarpeen lisätä erilaisten etäkäytäntöjen hyödyntämistä, jotka ovat suositeltavia sekä vähäisten ympäristövaikutustensa että kustannustensa vuoksi.
Capitalising on the opportunities offered by telework and other modern services will require efficient broadband connections with extensive coverage everywhere in Finland.
Etätyö- ja muiden modernien asiointimahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää kattavia ja toimivia laajakaistayhteyksiä kaikkialle Suomeen.