natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This cost-benefit ratio for the planning solution following the general plan is 2.2.
Yleissuunnitelman mukaisen suunnitteluratkaisun hyöty-kustannussuhde on 2,2.
The new solution will achieve 75 per cent of the impacts envisaged by the original solution.
Uudella ratkaisulla saavutetaan 75 % alkuperäisen ratkaisun vaikutuksista.
It will offer smoothly running goods transport serving the needs of businesses, and the flow of car traffic will be adequate considering the targeted quality standard of a main road.
Ratkaisussa liikenteen sujuvuus on elinkeinoelämän kuljetusten kannalta hyvä ja henkilöautoliikenteen sujuvuus riittävä päätien tavoiteltavaan laatutasoon nähden.
It was estimated that the environmental impacts of road maintenance and traffic can be almost totally eliminated.
Tienpidon ja liikenteen ympäristöhaitat saadaan arvioiden mukaan poistettua lähes kokonaan.
In terms of safety and flow of traffic, it is estimated that the quality standard of the improved road will be adequate for at least the next 20–30 years.
Turvallisuuden ja sujuvuuden kannalta parannetun tien laatutaso riittää arviolta vähintään seuraavat 20–30 vuotta.
By means of joint conceptual planning, it was possible to nearly cut the cost estimate of the project by half, to eliminate all essential problems and to improve cost-efficiency.
Yhteisen ideasuunnittelun kautta hankkeen kustannusarvio saatiin lähes puolitettua, kaikki olennaiset ongelmat poistettua ja hankkeen kustannustehokkuutta parannettua.
It is far more likely that a project costing only half the original amount will be implemented, and consequently its benefits to society and business will be realised considerably earlier than those envisaged in the original plan.
Puolet halvemman hankkeen toteutuminen on todennäköisempää, joten siitä yhteiskunnalle ja elinkeinotoiminnalle saatavat hyödyt toteutuvat huomattavasti aikaisemmin kuin vanhan suunnitteluratkaisun hyödyt.
The results obtained in this experiment indicate that in other projects for main road connections, too, it will in the future be vital to allocate resources for conceptual planning, open brain-storming to find solutions and interaction with users and business.
Kokeilussa saavutettujen tulosten perusteella myös muissa valtateiden yhteysvälihankkeissa on jatkossa olennaista suunnata voimavaroja konseptisuunnitteluun, ratkaisujen avoimeen ideointiin ja vuorovaikutukseen käyttäjien ja elinkeinoelämän kanssa.
User-centred, interactive planning and linkages with land use planning will help to identify key improvement needs and pinpoint the best and most efficient solutions for developing road sections and the entire transport system, drawing on a versatile selection of tools.
Käyttäjälähtöisellä, vuorovaikutteisella suunnittelulla sekä yhteen kytkennällä maankäytön suunnitteluun saadaan olennaiset parantamistarpeet esille sekä löydetään parhaat ja tehokkaimmat, monipuolista keinovalikoimaa hyödyntävät ratkaisut yhteysvälien ja koko liikennejärjestelmän kehittämiseksi.
At the national level, it will be possible to make a greater number of improvement investments, and the impact of the measures can be enhanced.
Parannusinvestointeja kyetään valtakunnan tasolla tekemään samalla rahalla enemmän ja toimenpiteillä voidaan saavuttaa enemmän vaikuttavuutta.
Funding for public transport
Joukkoliikenteen rahoitus
In addition to having an effect on basic transport infrastructure management, the rising cost levels also undermine the effectiveness of public transport funding.
Perusväylänpidon ohella kustannustason nousu syö myös joukkoliikenteen rahoituksen vaikuttavuutta.
Over the last three years, the costs of bus traffic have gone up by some 15 per cent, while government appropriations for regional public transport, for example, have shown an increase of only 0.7 per cent in this period.
Viimeisen kolmen vuoden ajanjaksolla linja-autoliikenteen kustannukset ovat nousseet noin 15 prosenttia, kun taas esimerkiksi valtionavustusmäärärahat alueelliseen joukkoliikenteeseen ovat kasvaneet samana aikana vain 0,7 prosenttia.
This has led to cutbacks in purchased services.
Tämä on merkinnyt ostovuorojen karsimista.
From December 2010 until December 2011, the cost index increase for bus transport was 4.6 per cent.
Viimeksi kuluneen vuoden aikana, joulukuusta 2010 joulukuuhun 2011 linja-autoliikenteen kustannusindeksi on noussut 4,6 prosenttia.
The most rapid increase in costs was recorded in salaries, capital depreciations, insurance, fuel and lubricants, and overheads.
Nopeinta kustannusnousu on ollut palkoissa, pääoman poistossa, vakuutuksissa, poltto- ja voiteluaineissa sekä yleiskustannuksissa.
Considering the index trend and the fact that funding remained unchanged in the 2000s, the funding deficit of state-supported bus traffic is some EUR 20 million annually.
Ottaen huomioon 2000-luvun indeksikehityksen ja rahoituksen muuttumattomuuden, valtion avustaman linja-autoliikenteen rahoitusvaje on vuositasolla noin 20 milj. euroa.
State funding for public transport will be reformed to correspond to the service level specifications and new transport packages replacing the earlier mechanism of funding partly based on modes of transport.
Joukkoliikenteen valtion rahoitus uusitaan vastaamaan palvelutasomäärittelyjä ja uusia liikennekokonaisuuksia aiemman, osin kulkutapakohtaisen rahoituksen sijaan.
The future goal will be to increase statutory government contributions to public transport in those urban regions where the aim is to guarantee a competitive service level and where the municipalities of the region will also increase their funding allocated to public transport.
Tulevaisuudessa on tavoitteena lisätä valtion panostuksia joukkoliikenteeseen niillä kaupunkiseuduilla, joilla tavoitellaan kilpailukykyistä palvelutasoa ja joilla myös kaupunkiseudun kunnat lisäävät rahoitustaan joukkoliikenteeseen.
Funding for improving public transport service levels will be sought through structural reforms, by making the state’s public transport procurements more efficient, and also by implementing a complete overhaul of the taxation and charging policy.
Rahoitusta joukkoliikenteen palvelutason kohentamiseen haetaan rakenteellisista uudistuksista ja tehostamalla valtion julkisen liikenteen hankintoja sekä vero- ja maksupolitiikan kokonaisuudistuksesta.
Funding models and spending limits
Rahoitusmallit ja rahoituskehykset
The policies presented in this report have been reconciled with the Budget spending limits for 2013–2016 adopted in March 2012.
Tässä selonteossa esitetyt linjaukset on sovitettu maaliskuussa 2012 vahvistettuihin valtion talouden kehyksiin vuosille 2013–2016.
Transport infrastructure development must be a long-term activity subject to prior planning.
Liikenneinfrastruktuurin kehittämisen on oltava pitkäjänteistä ja ennakolta suunniteltua toimintaa.
The aim of government formation talks should thus be to agree on a funding level that will ensure the day-to-day functioning of the transport system and the most significant national projects to be launched during the government term.
Hallitusneuvotteluissa tulisikin pyrkiä sopimaan liikennejärjestelmän arjen toimivuuden turvaavasta rahoitustasosta ja hallituskaudella käynnistettävistä kansallisesti merkittävimmistä hankkeista.
Decisions on transport projects should be based on their socio-economic viability and transport policy impact.
Liikennehankkeista tehtävien päätösten tulee perustua yhteiskuntataloudelliselle kannattavuudelle ja liikennepoliittiselle vaikuttavuudelle.
This is the basis on which the priority of projects will be established, and the possibilities of implementing them will be assessed as a whole within the framework of the spending limits.
Tältä pohjalta syntyy hankkeiden tärkeysjärjestys, ja niiden toteuttamismahdollisuuksia arvioidaan kokonaisuudessaan menokehysten puitteissa.
The project implementation and funding models will then be assessed for each project on the basis of clear criteria of cost-effectiveness and efficiency.
Tämän jälkeen hankkeiden toteutus- ja rahoitusmalleja arvioidaan hankekohtaisesti selkeiden taloudellisuus- ja tehokkuuskriteerien pohjalta.
When making decisions, it must be ensured that the use of debt-based models does not undermine the stability of public finances and result in unreasonable commitments.
Päätöksenteossa on huolehdittava siitä, ettei velkaperusteisten mallien käyttö johda julkisen talouden heikkenemiseen eikä aiheuta kohtuuttomia vastuusitoumuksia.
The Government Programme includes a commitment to study various budgeting and funding models for transport investments.
Hallitusohjelmassa sitouduttiin selvittämään liikenneinvestointien erilaisia budjetointi- ja rahoitusmalleja.
To meet this commitment, the Ministry of Finance appointed a working group to examine the requirements for using new funding and budgeting models in transport investments.
Hallitusohjelmakirjauksen toteuttamiseksi valtiovarainministeriö asetti työryhmän selvittämään edellytyksiä ns. uusien rahoitus- ja budjetointimallien hyödyntämiselle liikenneinvestoinneissa.
This work was also to include investigating the opportunities of obtaining public finance savings and other benefits in transport infrastructure projects through a state enterprise concept with the working title Infra Oy.
Osana työtä tuli selvittää myös mahdollisuuksia aikaansaada väylähankkeissa valtiontaloudelle säästöjä ja muita hyötyjä työnimellä Infra Oy kulkevan valtionyhtiökonseptin avulla.
In this context, Infra Oy refers to an expert organisation operating as a limited company fully owned by the state that would specialise in coordinating the funding for partnership projects between the state, companies and municipalities.
Käsitteellä Infra Oy tarkoitettiin tässä yhteydessä valtion kokonaan omistamaa osakeyhtiömuotoista asiantuntijaorganisaatiota, joka olisi erikoistunut valtion, yritysten ja kuntien yhteisten hankkeiden rahoitukselliseen koordinointiin.
The working group concluded that more flexibility is needed in traditional budget funding.
Työryhmän johtopäätöksenä oli, että p
In order to improve the flexibility of funding, without risking the prerequisites for controlling public expenditure and stability, an agreement was made, in cooperation with the Ministry of Finance, on developing the transport system budget procedure. Measures agreed include the following:
Rahoituksen joustavoittamiseksi, kuitenkaan vaarantamatta valtiontalouden menojen hallinnan edellytyksiä ja vakautta, on sovittu yhteistyössä valtiovarainministeriön kanssa liikennejärjestelmän budjettimenettelyn kehittämisestä muun muassa seuraavasti:
The budget authority procedure will be discontinued as regards item 31.10.77 ”Transport network development”, and a 5-year deferrable appropriation procedure will be introduced.
Valtuusmenettelystä luovutaan momentin 31.10.77 ”Väyläverkon kehittäminen” osalta ja siirrytään 5-vuotiseen siirtomäärärahamenettelyyn.
Separate funding will be allocated to the planning of development projects for infrastructure management under a development project item, to which the requisite appropriations will be transferred from basic transport infrastructure management.
Väylänpidon kehittämishankkeiden suunnitteluun osoitetaan erillinen rahoitus kehittämishankemomentille, jonne tarvittava määräraha siirretään perusväylänpidosta.
TEN aids and third-party co-funding will in the future be processed as structural adjustments to spending limits.
TEN-tuet ja ulkopuoliset rahoitusosuudet käsitellään jatkossa kehysten rakennekorjauksina.
The transport aids will be allocated to development projects.
Tuet kohdistetaan kehittämishankkeisiin.
Legislation on the practical operation of the system will be brought up to date and clarified regarding responsibilities for and funding of transport networks.
Substanssilainsäädäntöä ajantasaistetaan ja selkeytetään väyläverkkojen vastuiden ja rahoituksen kannalta.
If it has been established that the most advantageous way for the state to implement a transport infrastructure project is a PPP project, Infra Oy or a similar operating model could, depending on the situation, be one option for reducing the funding costs of such projects.
Mikäli liikenneväylähanke on todettu valtion kannalta edullisimmaksi toteuttaa elinkaarihankkeena, voisi Infra Oy tai vastaava toimintamalli olla tilanteesta riippuen yksi keino alentaa elinkaarimallilla toteutettavien hankkeiden rahoituskustannuksia.
Infra Oy could also facilitate the obtaining and coordination of funding in projects co-funded by several parties.
Infra Oy saattaa myös helpottaa rahoituksen hankintaa ja koordinaatiota silloin, kun rahoitukseen osallistuu useita tahoja.
The Infra Oy model does, however, still involve significant uncertainty factors and problems.
Infra Oy-malliin liittyy kuitenkin vielä merkittäviä epävarmuustekijöitä ja ongelmia.
It is thus not considered justified at this stage to establish a permanent Infra Oy institution, but using Infra Oy on a trial basis in individual cases is regarded as a possibility.
Tämän takia ei pysyvän Infra Oy -instituution perustamista katsota tässä vaiheessa perustelluksi, mutta Infra Oy:n kokeilemista tapauskohtaisesti pidetään mahdollisena.
The use of Infra Oy should be based on careful case-by-case preparation and comparison with other funding and implementation alternatives.
Infra Oy:n käytön tulee perustua huolelliseen tapauskohtaiseen valmisteluun ja vertailuun muiden rahoitus- ja toteutusvaihtoehtojen kanssa.
In the preparation particular attention should be given to ensuring that private sector efficiency incentives are adequate and that the state’s share of the risks is not excessive.
Valmistelussa tulee erityisesti kiinnittää huomiota siihen, että yksityisen sektorin tehokkuuskannustimet säilyvät riittävinä eikä valtion osuus riskeistä muodostu liian suureksi.
The potential use of Infra Oy is restricted to PPP projects only.
Infra Oy:n mahdollinen hyödyntäminen rajoitetaan koskemaan ainoastaan elinkaarihankkeita.
Such projects should be handled by applying the same spending limits and restrictions on indebtedness as those applied to other state transport projects.
Näitä hankkeita tulee käsitellä samojen kehys- ja velkaantumisrajoitteiden puitteissa kuin muitakin valtion liikennehankkeita.
As certain car-carrying ferries reach the end of their service life, replacing the ferry connection by a bridge should be considered.
Eräiden maantielauttojen tullessa käyttöikänsä päähän on arvioitava lauttayhteyden korvaaminen sillalla.
There are a total of nine short ferry connections in the country, where a bridge could be less expensive than a ferry.
Sellaisia lyhyitä lauttavälejä, joissa silta voisi olla lauttaliikennettä edullisempi, on yhdeksän kappaletta.
In addition, one longer ferry connection has been examined.
Lisäksi tarkasteltavana on ollut yksi pidempi lauttaväli.
These sites might be suitable for implementation on the overall responsibility principle with a long contract term and a subsequent funding model.
Kohteet voisivat soveltua pitkän sopimusajan kokonaisvastuulla ja jälkirahoitusmallilla toteutettaviksi.
If the premise is that the service charge for subsequent funding is set at a level equalling the current operating costs, it is estimated that this would require a contract term extending to some 30 years.
Jos lähtökohtana pidetään jälkirahoituksen palvelumaksun asettamista nykyisen käyttökustannuksen tasoon, edellyttäisi se arviolta pitkää, n. 30 vuoden sopimusaikaa.
Long-term approach and steps to safeguard purchasing power:
Pitkäjänteisyys ja ostovoiman turvaaminen:
State budgeting practices will be developed to support efficient solutions over a long time span and to enable the state to commit to multi-annual contracts in public transport and transport infrastructure management.
Valtion budjettikäytäntöä kehitetään niin, että se tukee tehokkaita pitkäjänteisiä ratkaisuja ja mahdollistaa valtion sitoutumista monivuotisiin sopimuksiin joukkoliikenteessä ja väylänpidossa.
The purchasing power of basic transport infrastructure management and public transport will be safeguarded by increases corresponding to the cost level increase made at the end of a government term.
Perusväylänpidon
Allocation of transport infrastructure funding:
Väylärahoituksen kohdentaminen:
From 2016, EUR 100 million/year will be transferred from transport infrastructure investments to minor investments and maintenance of the transport network.
Väyläinvestoinneista siirretään 100 M€/v liikenneverkon pieniin investointeihin ja ylläpitoon vuodesta 2016 alkaen.
The investments decided in the government spending limit discussions of spring 2012 will be initiated during the government term.
Hallituskaudella aloitetaan keväällä 2012 kehysriihessä päätetyt investoinnit.
A government resolution has been adopted on the implementation of three key projects of the 10-year development plan (City Rail Loop, phase 2 of the Helsinki–Riihimäki railway line, a double track railway for the Luumäki–Imatra section and improvement of the connection from Imatra to Russia.)
Hallitus on tehnyt periaatepäätöksen 10-vuotisen kehittämisohjelman osalta kolmen keskeisen hankkeen toteuttamisesta (Pisara-rata, Helsinki–Riihimäki-radan 2. vaihe, Luumäki–Imatra-kaksoisraide sekä yhteyden parantaminen Imatralta Venäjälle.)
Otherwise, the 10-year plan is intended as guidance for planning.
Muilta osin 10-vuotisohjelma on luonteeltaan suunnittelua ohjaava.
Funding for public transport:
Joukkoliikenteen rahoitus:
The structure of transport services funded and supported from state funds will be redesigned, and separate funding for modes of transport will be discontinued.
Valtion varoin rahoitettavien ja tuettavien liikennepalvelujen rakenne uusitaan ja luovutaan liikennemuotojen erillisrahoituksesta.
Funding will be allocated to improving the competitiveness and increasing the use of public transport in urban regions.
Rahoitusta kohdennetaan kaupunkiseutujen joukkoliikenteen kilpailukyvyn parantamiseen ja käytön lisäämiseen.
In other regions, the basic service level of public transport will be secured.
Muilla seuduilla turvataan julkisen liikenteen peruspalvelutaso.
Funding models and spending limits:
Rahoitusmallit ja kehykset:
Funding models that increase efficiency combined with advanced budgeting procedures will be used to fund investments.
Investointien rahoittamiseen käytetään tehokkuutta lisääviä rahoitusmalleja ja kehittyneitä budjetointimenettelyjä.
Subsequent funding will only be used if accelerating project implementation will produce significant benefits to transport or society.
Jälkirahoitusta käytetään vain, jos hankkeiden toteutuksen aikaistaminen tuottaa merkittäviä liikenteellisiä tai yhteiskunnallisia hyötyjä.
In the future, a preliminary agreement on the scale and key projects of the transport network development programme should be reached in connection with the government formation talks.
Jatkossa hallitusneuvotteluiden yhteydessä tulee alustavasti sopia liikenneverkkojen kehittämisohjelman laajuudesta sekä tärkeimmistä hankkeista.
Long-term funding models will be investigated in order to identify opportunities for cost savings in transport infrastructure management; for example, the opportunities of viably replacing car-carrying ferries by bridges will be analysed.
Selvitetään pitkän aikavälin rahoitusmalleja väylänpidon kustannussäästöjen löytämiseksi; kartoitetaan muun muassa mahdollisuuksia kannattavien maantielauttojen silloittamiskohteiden toteuttamiseksi.
Transport pricing will be developed to guide the use of the transport system and make it more efficient, to improve safety and reduce environmental impacts, as well as to fund the maintenance and development of the transport system.
Liikenteen hinnoittelua kehitetään ohjaamaan ja tehostamaan liikennejärjestelmän käyttöä, parantamaan turvallisuutta ja vähentämään ympäristöhaittoja sekä rahoittamaan liikennejärjestelmän ylläpitoa ja kehittämistä.
A long-term pricing strategy will be specified together with its links with such issues as transport system funding and taxation of motoring.
Määritellään hinnoittelun pitkän tähtäimen strategia ja sen yhteys mm. liikennejärjestelmän rahoitukseen ja autoilun verotukseen.
For this purpose, a working group was set up, designated “Towards fair and intelligent transport”, which will complete its work by the end of 2013.
Tätä varten on perustettu työryhmä Kohti oikeudenmukaista ja älykästä liikennettä, jonka työ valmistuu vuoden 2013 loppuun mennessä.
In the next few years, development solutions for road connections will be reviewed to find more cost-effective and user-oriented solutions and to define the dimensions of the measures.
Lähivuosien yhteysvälihankkeiden kehittämisratkaisut uudelleenarvioidaan kustannustehokkaamman, käyttäjälähtöisen ratkaisun löytämiseksi ja toimenpiteiden mitoittamiseksi.
Transport system as an enabler of sustainable growth
Liikennejärjestelmä kestävän kasvun mahdollistajana
A key objective of transport policy is to ensure the functioning and development of domestic and international traffic connections supporting Finland’s competitiveness and sustainable economic growth.
Liikennepolitiikan keskeisenä tavoitteena on huolehtia Suomen kilpailukykyä ja kestävää talouskasvua tukevien kotimaisten ja kansainvälisten yhteyksien toimivuudesta ja kehittämisestä.
Transport policy solutions can also play an active role in offering companies new business opportunities, thus providing additional benefits for the regions in order to support sustainable growth, employment and competitiveness.
Liikennepolitiikan ratkaisuilla voidaan myös aktiivisesti tarjota yrityksille uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja siten alueille lisähyötyä kestävän kasvun, työllisyyden ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi.
Logistics competitiveness and development needs of Finnish foreign trade
Suomen ulkomaankaupan logistinen kilpailukyky ja kehittämistarpeet
Foreign trade statistics for 2011 contain some harsh facts, with a trade balance that showed a deficit for the first time in 20 years.
Vuoden 2011 ulkomaan kaupan tilastot kertovat karua kieltään kauppataseen oltua alijäämäinen ensimmäistä kertaa 20 vuoteen.
Reviving Finnish export industries will be a key concern for the current Government in the near future.
Suomen vientiteollisuuden elvyttäminen on nykyisen hallituksen yksi keskeisimmistä lähiajan huolenaiheista.
The bottlenecks affecting the export industry must be resolved without delay, and this also applies to transport.
Myös liikenteen osalta vientiteollisuuden pullonkaulat on saatettava kuntoon viipymättä.
In summer 2010, the World Economic Forum published an extensive comparison of the performance of foreign trade in various countries
World Economic Forum julkaisi kesällä 2010 laajan vertailun maiden ulkomaankaupan toimivuudesta.
Enabling Trade Index, ETI
Enabling Trade Index, ETI
In 2010, Finland ranked 12th out of a total of 125 countries.
Suomen sijoitus vuonna 2010 oli 12. yhteensä 125 maan joukossa.
Logistics Performance Index, LPI
Logistics Performance Index, LPI
When we look at the overall competitiveness of Finnish companies, about one third of competitiveness in trade and about one fifth in industry is generated by competence in logistics.
Suomalaisyritysten kokonaiskilpailukyvystä kaupan alalla noin kolmasosa ja teollisuudessa noin viidennes syntyy logistiikan hallinnasta.
For major companies, the share is even higher.
Suurilla yrityksillä osuus on tätäkin suurempi.
Companies can directly influence approximately one third of their logistics competitiveness.
Yritykset voivat suoraan vaikuttaa noin puoleen logistisesta kilpailukyvystään.
The effective functioning and openness of the basic structures of society combined with the lack of corruption are factors that promote competitiveness in Finland.
Yhteiskunnan perusrakenteiden toimivuus ja avoimuus sekä korruptoitumattomuus ovat Suomen kilpailukykyä edistäviä tekijöitä.
Our standard of education, training and competence is also high.
Koulutus ja osaaminen ovat Suomessa hyvällä tasolla.
The coverage and capacity of the current transport network is for the most part adequate from the logistics perspective.
Nykyinen liikenneverkko on logistiikan näkökulmasta kattavuudeltaan ja välityskyvyltään pääosin riittävä.