natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Arctic conditions – low temperatures, harsh weather and the seasonal variations in the amount of daylight – impose special occupational safety requirements.
Arktinen työympäristö - alhaiset lämpötilat, vaikeat sääolot, työpäivien valoisan ja pimeän kauden vaihtelu - asettaa erityisvaatimuksia työolojen turvallisuudelle.
As it is, the number of people working in Arctic conditions is increasing as a result of the growth of the mining, energy, tourist and adventure industries.
Arktisissa oloissa työskentelevien määrä on kasvussa kaivostoiminnan, energiateollisuuden ja matkailu- ja elämyspalveluiden lisääntymisen myötä.
All this will increase the volume of traffic and the provision of ancillary services.
Kaikki tämä lisää alueella liikennettä ja muita liitännäispalveluja.
Finland possesses special expertise in research into Arctic working conditions and in the provision of a safe working environment.
Suomella on erityisosaamista arktisten työolojen tutkimuksessa ja turvallisten työolojen järjestämisessä.
For years now, the Finnish Institute of Occupational Health has been engaged in close cooperation with similar agencies in Northwest Russia.
Työterveyslaitoksella on pitkäaikainen yhteistyö Luoteis-Venäjän vastaavien laitosten kanssa.
Additionally, cooperation in this area is promoted through the Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Well-being.
Alan yhteistyötä edistetään myös pohjoisen ulottuvuuden sosiaali- ja terveyskumppanuuden kautta.
Sharing special expertise and exchanging experiences between experts in occupational safety and health in Arctic conditions are highly efficient.
Erityisosaamisen levittäminen ja kokemusten vaihto arktisten työsuojelu- ja työterveysasiantuntijoiden kesken toimii.
Finland seeks to advocate the Nordic wellness-at-work model through regional cooperation.
Alueellisen yhteistyön kautta Suomi edistää pohjoismaista työhyvinvointimallia.
Finnish Saami population and other indigenous peoples in the Arctic
2.2 Suomen saamelaiset ja muut arktiset alkuperäiskansat
Indigenous peoples are represented in the Arctic Council as Permanent Participants through six organisations.
Arktisen neuvoston työhön alkuperäiskansojen edustajat osallistuvat pysyvinä jäseninä
The Saami people residing in Finland, Sweden, Norway and Russia are represented on the Arctic Council by the Saami Council.
Suomen, Ruotsin, Norjan ja Venäjän saamelaisten mandaatilla saamelaisia Arktisessa neuvostossa edustaa Saamelaisneuvosto.
In the Working Group of Indigenous Peoples of the Barents Euro-Arctic Council, the Finnish Saami are represented by the Saami Parliament.
Barentsin euroarktisen neuvoston alkuperäiskansatyöryhmässä Suomen saamelaisia edustaa Saamelaiskäräjät.
The rights of indigenous peoples are one of the priorities of Finland’s international human rights policy.
Alkuperäiskansojen oikeudet ovat yksi Suomen kansainvälisen ihmisoikeuspolitiikan painopisteistä.
Finland seeks to improve the living conditions of indigenous peoples so as to allow communities and cultures to survive and evolve on their own terms.
Alkuperäiskansojen elinehtoja tulee kehittää niin, että yhteisöt ja kulttuurit voivat säilyä ja kehittyä omilla ehdoillaan.
Finland underlines the need to consult indigenous peoples and to offer them adequate opportunities to be involved in various actions, particularly when they have a direct impact on their living conditions.
Suomi korostaa tarvetta kuulla alkuperäiskansoja ja mahdollistaa asianmukaisella tavalla heidän osallistumisensa varsinkin sellaisiin toimiin, joilla on suoraa vaikutusta alkuperäiskansojen elinolosuhteisiin.
In Finland, the status of the Saami as an indigenous people is secured by the Constitution.
Suomessa saamelaisten asema alkuperäiskansana on turvattu perustuslaissa.
The Saami have the right to preserve and develop their language and culture as well as practise their traditional livelihoods.
Saamelaisilla on oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan sekä siihen kuuluvia perinteisiä elinkeinojaan.
As provided in the Government Programme, the rights of the Saami people will be promoted through active participation in the international cooperation geared to enhance the legal and actual protection of indigenous peoples.
Hallitusohjelman mukaan saamelaisten oikeuksia alkuperäiskansana kehitetään muun muassa osallistumalla aktiivisesti kansainväliseen yhteistyöhön alkuperäiskansojen oikeudellisen ja tosiasiallisen suojelun vahvistamiseksi.
Finland finds it important to secure active participation by the indigenous peoples in this cooperation.
Suomi pitää tärkeänä turvata alkuperäiskansojen osallistuminen tähän yhteistyöhön.
Prime Minister Jyrki Katainen’s Government Programme singles out the ratification of ILO Convention No. 169 on Indigenous and Tribal People as one of its objectives for the electoral period 2011–2015. Work is in progress to explore the preconditions for such ratification.
YK:n Kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäiskansoja koskevan yleissopimuksen 169 ratifiointi on asetettu tavoitteeksi pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelmassa hallituskaudelle 2011–2015. Ratifiointiedellytysten selvittäminen on vireillä.
For several years now, the Saami language and culture have experienced a renaissance.
Saamen kieli ja kulttuuri ovat Suomessa eläneet jo useiden vuosien ajan voimakasta vahvistumisen aikaa.
The Government has supported these developments by allocating additional resources for teaching Saami and for projects aimed at reviving the knowledge of the language among children.
Julkishallinto on tukenut tätä suuntaamalla lisää voimavaroja muun muassa saamen kielten opetukseen ja lasten kielenelvytystoimintaan.
Of the three Saami languages spoken in Finland, Inari and Skolt Saami are threatened by extinction.
Kolmesta Suomessa puhutusta saamen kielestä inarinsaame ja koltansaame ovat vaarassa hävitä.
In March 2012, a working group appointed by the Ministry of Education and Culture submitted its proposals for a programme to revive the Saami language.
Opetus- ja kulttuuriministeriön asettama työryhmä luovutti vuoden 2012 maaliskuussa ehdotuksensa saamen kielen elvyttämisohjelmaksi.
Efforts to reinforce the Saami language and culture need to be continued.
Saamen kielen ja kulttuurin tukea on edelleen vahvistettava.
The Saami people
Saamelaiset
An indigenous people living in the territories of Finland, Sweden, Norway and Russia.
Suomen, Ruotsin, Norjan ja Venäjän alueella asuva alkuperäiskansa
The Saami population is 82,000–97,000.
Saamelaisia on 82 000 – 97 000
The Saami in Finland number about 10,000, of whom close to 50 per cent cent live in the Saami Homeland.
Suomessa noin 10 000 saamelaista, joista vajaa puolet asuu saamelaisten kotiseutualueella
Saami Homeland:
Kotiseutualue:
the municipalities of Enontekiö, Inari and Utsjoki and the northern parts of the municipality of Sodankylä.
Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat sekä Sodankylän kunnassa sijaitseva Lapin paliskunnan alue
The Saami languages spoken in Finland are North Saami, Inari Saami and Skolt Saami.
Suomessa puhutaan pohjois-, inarin- ja koltansaamea
As of 1996, the Saami living in the homeland have, under the Finnish Constitution, cultural autonomy with regard to their language and culture.
Kotiseutualueellaan kieltä ja kulttuuria koskeva perustuslain mukainen itsehallinto vuodesta 1996
The duties related to autonomy are managed by the Saami Parliament elected by public ballot.
Itsehallintoon kuuluvia tehtäviä hoitaa saamelaisten vaaleilla valitsema parlamentti, Saamelaiskäräjät
Education and research
Koulutus ja tutkimus
Finland’s Arctic expertise
3.1 Suomen arktinen osaaminen
Finland’s extensive and in-depth Arctic expertise
Suomella on laaja-alaista arktista osaamista.
is a result of its highly advanced education system, where its position as an Arctic country is taken into account at all levels.
Sen perusta on korkealaatuinen koulutusjärjestelmä, jonka kaikilla tasoilla otetaan opetuksessa huomioon Suomen asema arktisena maana.
Finland invests in expertise and research related to northern areas.
Suomi panostaa pohjoisten alueiden osaamiseen ja tutkimukseen.
Diversified Arctic research is carried out both at higher education institutions and research institutes.
Monipuolista arktista tutkimusta tehdään sekä korkeakouluissa että tutkimuslaitoksissa.
Expertise is also possessed by many companies.
Osaamista on myös useissa yrityksissä.
Because of Finland’s northern location, nearly all areas of research are in some way linked to cold climate expertise and accordingly Arctic conditions.
Suomen pohjoisen sijainnin myötä käytännössä lähes kaikilla tutkimusaloilla on kytkentöjä kylmän ilmanalan osaamiseen ja sen kautta arktisuuteen.
http://www.kopijyva.fi/ejulkaisut/ulkoasiainministerio/arktinen_osaaminen/
http://www.kopijyva.fi/ejulkaisut/ulkoasiainministerio/arktinen_osaaminen/
Change in the Arctic is specifically related to climate change, the exploitation of natural resources and land use.
Arktisen alueen muutos liittyy erityisesti ilmastonmuutokseen, luonnonvarojen hyödyntämiseen ja maankäyttöön.
As they affect both the environment and society, an inter-disciplinary approach is required.
Ne vaikuttavat sekä ympäristöön että yhteiskuntaan ja vaativat siksi poikkitieteellistä tutkimustoimintaa.
Additionally, knowledge of the Arctic nature and the special features of the geophysical environment require long-term basic research and field work.
Arktisen luonnon ja geofysikaalisen ympäristön erityispiirteiden tuntemus edellyttää myös pitkäjänteistä perustutkimusta ja kenttätyötä.
Operating in the Arctic calls for broad-based research into and the development of technology suitable for cold-climate conditions.
Toimiminen arktisilla alueilla vaatii monipuolista kylmään ilmanalaan soveltuvan teknologian tutkimusta ja kehittämistä.
The research carried out in Finland – especially in monitoring the state of the environment and renewable resources, and in collecting long-term research data – is of world-class relevance.
Suomessa tehdyn tutkimuksen merkitys erityisesti ympäristön tilan ja uusiutuvien luonnonvarojen seurannassa ja pitkäaikaisen tutkimusaineiston kokoamisessa on kansainvälisesti huippuluokkaa.
Prime examples of this are Finland’s special expertise in areas such as determining the composition of snow, ice and air where it is of the highest international calibre.
Esimerkkinä tästä ovat Suomen erityisosaamisalueet kuten lumen, jään ja ilman koostumuksen kansainvälisesti huipputasoinen tutkimusosaaminen.
Similarly, research plays a key role in the area of planning, licensing procedures and evaluation of risks and threats in connection with the various activities.
Tutkimus on avainasemassa myös eri toimintojen aluesuunnittelussa, lupakäytännöissä, riskien ja uhkien arvioinnissa.
These data are needed for adapting to Arctic climate change and for utilising the opportunities offered by the region.
Tätä tietoa tarvitaan sekä arktiseen ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi että arktisen alueen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi.
In the Arctic region, research involves an important social dimension,
Arktisella alueella tutkimuksella on tärkeä yhteiskunnallinen ulottuvuus.
while at the same time its importance to the Finnish economy is growing.
Arktisen tutkimuksen merkitys kasvaa myös koko Suomen talouden kannalta.
As a result, the significance of the efficient use of broad-based and diversified knowledge is highlighted in the Arctic region.
Laaja-alaisen ja monipuolisen tiedon hyödyntämisen merkitys korostuu arktisella alueella.
An important source of Finnish Arctic expertise is familiarity with the local conditions.
Suomalaisen arktisen osaamisen tärkeä perusta on alueen olosuhteiden tuntemus.
An active dialogue between the various parties is of great importance when research and surveys are carried out.
Aktiivinen vuoropuhelu eri osapuolten kesken on tärkeää, kun tehdään tutkimusta ja selvityksiä.
Moreover, the new knowledge generated by research needs to be actively disseminated to support decision making, expand business opportunities and increase general awareness of the Arctic among the public at large.
Lisäksi tutkimuksella tuotettavaa uutta tietoa on tarpeen aktiivisesti levittää päätöksenteon tueksi, liiketoimintamahdollisuuksien kehittämiseksi sekä kansalaiskeskusteluun yleisen arktisen ymmärryksen lisäämiseksi.
By investing in education and research, Finland will be able to consolidate its position and increase its appeal as a leading world-class expert in the Arctic.
Koulutukseen ja tutkimukseen panostamalla parannetaan Suomen asemaa ja vetovoimaa kansainvälisenä arktisena huippuosaajana.
However, to maintain Finland’s expertise and make it possible to reach the top international level, the Arctic expertise of universities and polytechnics needs to be developed and supported on an on-going basis and the cooperation between Finnish Arctic actors intensified.
Suomen arktisen osaamisen ylläpitäminen ja kansainväliseen kärkeen nouseminen edellyttävät yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen arktisen asiantuntemuksen jatkuvaa kehittämistä ja tukemista sekä tiivistä yhteistyötä suomalaisten arktisten toimijoiden välillä.
Communications and collaboration between research institutes and universities involved in research and offering Arctic instruction must be increased and improved.
Kommunikointia ja yhteistyötä suomalaisten arktista tutkimusta tekevien ja koulutusta antavien tutkimuslaitosten ja yliopistojen välillä tulee lisätä ja tiivistää selvästi paremmaksi.
Networking plays a crucial role in this context since research data on the Arctic are still limited and fragmented.
Arktisessa tutkimuksessa verkostoitumisella on erityisen tärkeä merkitys, koska tutkittua tietoa arktisesta alueesta on vielä liian vähän ja se on hajallaan.
Broad-based international cooperation between countries both within and beyond the Arctic region is of paramount importance.
Laaja kansainvälinen yhteistyö sekä arktisten että alueen ulkopuolella olevien maiden kanssa on tärkeää.
Many Finnish higher education institutions are engaged in Arctic research.
Useissa Suomen korkeakouluissa tehdään arktista tutkimusta.
At the universities of Lapland and Oulu and the Rovaniemi Polytechnic (as of 1 January 2014, the Lapland Polytechnic), Arctic and northern priorities are laid out in their strategies.
Lapin ja Oulun yliopistoissa sekä Rovaniemen (1.1.2014 alkaen Lapin) ammattikorkeakoulussa arktinen ja pohjoinen painotus on kirjattu suoraan strategiaan.
Additionally, the Technical Research Centre of Finland VTT operates an extensive network of sites and field stations in northern Finland.
Valtion tutkimuslaitoksilla on Pohjois-Suomessa vahva toimipaikkojen ja kenttäasemien verkosto.
Of all the research establishments, the Finnish Meteorological Institute, in particular, places great emphasis on Arctic research.
Tutkimuslaitoksista erityisesti Ilmatieteen laitoksen tutkimusstrategiassa painotetaan myös arktista tutkimusta.
Finland possesses first-rate Arctic research capabilities and infrastructure in Sodankylä and Pallas, among other places.
Suomella on korkeatasoista arktista tutkimusosaamista ja arktisen alueen tutkimusinfrastruktuureja muun muassa Sodankylässä ja Pallaksella.
In Tiksi, Siberia, research projects are carried out in collaboration with Russia and the United States.
Siperian Tiksissä tehdään tutkimusyhteistyöstä Suomen, Venäjä ja Yhdysvaltojen kesken.
The knowledge base of Finnish Arctic expertise needs to be strengthened in applied, inter-disciplinary and basic research.
Suomalaisen arktisen osaamisen tietopohjaa tulee vahvistaa niin soveltavan, monitieteisen kuin perustutkimuksen aloilla.
To accomplish this, it is necessary to develop synergies, allocate additional resources as well as to enhance the research environments, researcher training and research cooperation.
Arktisen tutkimuksen vahvistaminen edellyttää synergian lisäämisen lisäksi tutkimuksen resursointia, tutkimusympäristöjen, tutkijankoulutuksen ja tutkimusyhteistyön kehittämistä.
A national strategy for maritime research is nearing completion.
Merien tutkimuksen kansallinen strategia on valmistumassa.
It will, among other things, highlight the importance of inter-disciplinary maritime research in the Arctic.
Siinä tulee esiin muun muassa monialaisen arktisen merentutkimuksen merkitys.
The ice-breakers operated by Arctia Shipping are also suitable for research use.
Jäänmurtajia operoivan Arctian jäänmurtajat soveltuvat myös tutkimuskäyttöön.
To this end, the vessels have carried researchers studying the ice conditions in the North-East Passage and on the Beaufort and Chukchi Seas.
Tässä tarkoituksessa aluksilla on ollut jäätutkijoita Koillisväylällä ja Itämerellä sekä luonnontutkijoita Beaufortin- ja Tsuktsienmerillä.
Examples of Finnish Arctic research and education
Esimerkkejä suomalaisesta arktisuuteen liittyvästä tutkimuksesta ja koulutuksesta
The universities of Helsinki, Oulu and Turku operate research units in northern Finland.
Helsingin, Oulun ja Turun yliopistoilla on tutkimuslaitoksia pohjoisessa Suomessa
University of Lapland:
Lapin yliopisto:
is the northernmost university in the European Union. It conducts research on Arctic populations, communities, the environment, and art and design and their interaction.
Euroopan unionin pohjoisin yliopisto, jossa tutkitaan arktisen alueen ihmisiä, yhteiskuntia, ympäristöä, taidetta ja muotoilua sekä näiden vuorovaikutusta.
Additionally, it is assigned nationwide responsibility for social and legal research related to the Saami nation.
Valtakunnallinen vastuu saamelaisuuteen liittyvästä yhteiskuntatieteellisestä ja oikeustieteellisestä tutkimuksesta.
Its nationwide role includes the dissemination of scientific information, exhibition activities and expert duties related to the Arctic and Barents Euro-Arctic Council.
Valtakunnalliseen rooliin kuuluu tiedeviestintä ja näyttelytoiminta sekä erityisesti Arktiseen ja Barentsin euroarktiseen neuvostoon liittyvä asiantuntijatyö.
The Arctic Centre is seeking to establish a European Union Arctic Information Centre in Rovaniemi.
Arktinen keskus tavoittelee EU:n arktisen tiedotuskeskuksen asemaa.
The University of Lapland also houses the
Lapin yliopistossa on
The higher education institutions belonging to the network promote the exchange of researchers, students and teachers in the northern regions.
Verkoston korkeakoulut edistävät koulutusta sekä tutkija-, opiskelija- ja opettajavaihtoa pohjoisilla alueilla.
The university’s
Oulun yliopiston
Research is carried out on Saami history and society.
Instituutissa tutkitaan saamelaista historiaa ja yhteiskuntaa.
For this purpose, it operates a Centre for Arctic Medicine and the NorNet network coordinating environmental and natural resources research.
Sillä on Arktisen lääketieteen keskus ja pohjoista ympäristö- ja luonnonvaratutkimusta koordinoiva NorNet -verkosto.
The Oulu Mining School and the Nordic Mining School, established in collaboration with the University of Luleå, respond to the growing needs of the mining industry.
Oulu Mining School ja yhdessä Luulajan yliopiston kanssa perustettu Nordic Mining School vastaavat kaivosalan kasvaviin osaamistarpeisiin.
Finnish Meteorological Institute:
Ilmatieteen laitos:
Arctic research is one of the institute’s strategic priorities.
arktinen tutkimus on yksi strategisista painoaloista.
The FMI Arctic Research Division studies the various layers of the polar atmosphere, biosphere and the surface of the earth generating accurate data on the atmosphere, climate and the environment.
Arktisen tutkimuksen yksikkö kartoittaa napa-alueiden ilmakehän eri kerroksia, biosfääriä ja maanpintaa sekä tuottaa tarkkaa tietoa ilmakehästä, ilmastosta ja ympäristöstä.
The Arctic Research Centre is located in Sodankylä, Lapland.
Sodankylässä sijaitsee Lapin ilmatieteellinen tutkimuskeskus.
Sea ice research focuses on the methodology and development of remote sensing and ice modelling.
Merijään tutkimus keskittyy kaukokartoitusmenetelmien tutkimukseen ja kehitykseen sekä jäämallinnukseen.
Additionally, the institute possesses advanced expertise in hydrography.
Laitoksella on osaamista arktisen hydrografian alueella.
geological, geochemical and geophysical research and natural resources exploration in northern regions.
geologista, geokemiallista ja geofysikaalista tutkimusta sekä luonnonvarojen etsintää pohjoisilla alueilla.
The three institutes will combine to form a
Niiden yhteenliittymänä syntyvä
The institute’s expertise ranges from the preparation of control schemes and the evaluation of effectiveness and risks to the assessment of the lifecycle impacts of consumption and production.
SYKE:n osaamiseen kuuluvat ohjauskeinojen valmistelu ja vaikuttavuuden ja riskien arviointi sekä kulutuksen ja tuotannon elinkaaristen vaikutusten arviointi.
Additionally, the institute has  extensive expertise in the field of marine ecology, ice research, shipping and the northern environments.
SYKE:llä on monialaista osaamista myös meriekologian, jäätutkimuksen, merenkulun ja pohjoisten ympäristöjen osalta.
Radiation and Nuclear Safety Authority (STUK):
Säteilyturvakeskus (STUK):
the institute’s Oulu Unit studies working at low temperatures and the effect of cold on the capacity for action and carries out research into the evaluation and management of the detrimental impacts of low temperatures.
Oulun yksikössä tutkimuskohteena on kylmätyö, kylmän vaikutukset toimintakykyyn sekä kylmähaittojen arviointi ja hallinta.
low-temperature research, low-temperature technology.
kylmätutkimusta, kylmäteknologiaa
Finnish institutes engaged in Arctic research:
Arktista tutkimusta tekevät Suomen laitokset:
http://www.arcticcentre.org/Suomeksi/TUTKIMUS/Arktinen_tutkimus_Suomessa.iw3
http://www.arcticcentre.org/Suomeksi/TUTKIMUS/Arktinen_tutkimus_Suomessa.iw3
Finland’s business operations in the Arctic
Suomen arktinen liiketoiminta
Arctic business opportunities
4.1 Arktiset liiketoimintamahdollisuudet
Because of the challenges facing the global economy and the great significance of exports and economic relations to Finland, it is extremely important for Finnish business and industry to seek growth in all areas where the prospects are favourable, and where Finnish companies have a chance of success.
Globaalin talouden haasteellisen tilanteen sekä viennin ja taloussuhteiden suuren merkityksen vuoksi on erittäin tärkeää, että suomalainen elinkeinoelämä hakee kasvua kaikilta niiltä alueita, joissa kasvunäkymät ovat hyvät ja joissa suomalaisilla yrityksillä on menestymismahdollisuuksia.
Such prospects are offered by the Arctic region.
Arktinen alue tarjoaa näitä näkymiä.
Finnish Arctic expertise has long traditions and enjoys a good reputation.
Suomalaisella arktisella osaamisella on pitkät perinteet ja hyvä maine.
It is based on close familiarity with Arctic conditions and the efficient application of this knowledge.
Se on perustunut arktisten olosuhteiden monipuoliseen tuntemiseen ja sen soveltamiseen.
Perhaps the best example is provided by Arctic marine technology and related business operations, solutions and services.
Tunnetuimpana esimerkkinä on arktinen meriteknologia ja siihen liittyvä liiketoiminta, ratkaisut ja palvelut.
According to companies engaged in this line of business, competition is becoming increasingly globalised and, as a result, the relative competitive edge achieved in the past is about to crumble unless strong action is taken.
Alan yritysten mukaan tämänkin alueen kilpailu on globalisoitunut, ja osaamisesta toistaiseksi saatava suhteellinen kilpailuetu on vaarassa murentua ilman erityistoimenpiteitä.
At the same time, the Arctic region is offering a wide range of new business opportunities attractive to numerous companies, even in areas other than marine technology.
Samaan aikaan arktisella alueella kasvaa hyvin monipuolisia uusia liiketoimintamahdollisuuksia, joista lukuisat yritykset ovat hyvin kiinnostuneita myös meriteknologian ulkopuolella.