natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2012) in the report ‘Globaalitalouden haasteet Suomelle vuoteen 2030’ (Challenges of the global economy to Finland until 2030) and the summary of the changes in the operating environment, compiled by the Ministry of Employment and the Economy (Honkanen et al., 2013) deal in further detail several of the key future development paths presented in this box.
(2012) raportissa ”Globaalitalouden haasteet Suomelle vuoteen 2030” ja TEM:in kokoamassa yhteenvedossa toimintaympäristön muutoksista (Honkanen et al., 2013) on käsitelty yksityiskohtaisemmin useita tähän laatikkoon nostetuista merkittävistä tulevaisuuden kehityspoluista.
There are also several other sources.
Muita lähteitä on myös useita.
For example, the Ministry for Foreign Affairs publishes the annual Maailman markkinat (global market) publication, describing especially changes in the markets that are essential for enterprises.
Ulkoasiainministeriö esimerkiksi julkaisee vuosittain Maailman markkinat -julkaisua kuvaten erityisesti yritysten kannalta olennaisia markkinoiden muutoksia.
The examples utilise the threats identified in the Security Strategy for Society (Ministry of Defence, 2011) and, e.g. examples in the IIASA study (2012) 7 shocks for Finland.
Esimerkeissä on hyödynnetty yhteiskunnan turvallisuusstrategiassa (PLM, 2011) tunnistettuja uhkia ja mm. IIASA (2012) ”7 shocks for Finland” tutkimuksen esimerkkejä.
The Committee for the Future has drawn up a study in 2020 entitled ‘Sopimusten Venäjä 2030’ (Russia 2030 Based on Agreements), describing alternative future scenarios for Russia (Kuusi, Smith ja Tiihonen, 2010).
Tulevaisuusvaliokunta on tehnyt 2010 ”Sopimusten Venäjä 2030” selvityksen, jossa on kuvattu vaihtoehtoisia Venäjän tulevaisuuden skenaarioita (Kuusi, Smith ja Tiihonen, 2010).
Yhteiskunnan turvallisuusstrategia, (Security Strategy for Society), Ministry of Defence (2010),
Yhteiskunnan turvallisuusstrategia, PLM (2010), www.yett.fi
Elinkeino- ja teollisuuspoliittinen linjaus – Suomen talouskasvun eväitä 2010-luvulla (Industrial Competitive Approach. Means to guarantee economic growth in Finland in the 2010s.) (Ministry of Employment and the Economy, 2013); Palvelut ja tiedot käytössä - Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012 – 2020 (Using Services and Information. A proposal for the first common strategy to address challenges in public sector ICT utilisation 2012-2020). (Ministry of Finance, 2012)
Elinkeino- ja teollisuuspoliittinen linjaus – Suomen talouskasvun eväitä 2010-luvulla (TEM, 2013), Palvelut ja tiedot käytössä – Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012–2020 (VM, 2012)
According to the conclusions of the international research project, there is a close connection between digital transformation, i.e. informational development, and human development, supporting each other (Castells ja Himanen, 2013).
Kansainvälisen tutkimushankkeen johtopäätöksissä todetaan digitaalimurroksen (informational development) ja inhimillisen kehityksen (human development) tiukka kytkeytyminen toisiinsa toisiaan vahvistaen (Castells ja Himanen, 2013).
Työelämän kehittämisstrategia vuoteen 2020 (National Working Life Development Strategy to 2020) (MEE, 2013)
Työelämän kehittämisstrategia vuoteen 2020 (TEM, 2013)
Finland’s cyber security strategy.
Suomen kyberturvallisuusstrategia.
Government Resolution.
Valtioneuvoston periaatepäätös.
Secretariat of the Security Committee (MD, 2013)
Turvallisuuskomitean sihteeristö (PLM, 2013)
Government report on EU policy 2013 (Prime Minister’s Office, 2013)
Valtioneuvoston selonteko EU-politiikasta 2013 (VNK, 2013)
See e.g. Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (Growth through expertise – Action plan for the research and innovation policy) (MEC and MEE, 2012), Elinkeino- ja teollisuuspoliittinen linjaus – Suomen talouskasvun eväitä 2010-luvulla (Industrial competitive approach. Means to guarantee economic growth in Finland in the 2010s) (MEE, 2013), 21 polkua kitkattomaan Suomeen (21 paths to a frictionless Finland) (MEE, 2013) (www.ict2015.fi)
Ks. esim. Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (OKM ja TEM, 2012), elinkeino- ja teollisuuspoliittinen linjaus – Suomen talouskasvun eväitä 2010-luvulla (TEM, 2013), 21 polkua kitkattomaan Suomeen (TEM, 2013) (www.ict2015.fi)
See e.g. Arktinen Suomi -strategia (Finland’s Strategy for the Arctic Region) (Prime Minister’s Office, 2013)
Ks. esim. Suomen arktinen strategia (VNK, 2013)
Biotalousstrategia (Bioeconomy strategy) (under preparation, MEE, MAF and ME, 2013)
Biotalousstrategia (valmisteilla, TEM, MMM ja YM, 2013)
Eurooppa 2020 -strategia – Suomen kansallinen ohjelma (Europe 2020 strategy – Finland’s national programme) (MF, 2012)
Eurooppa 2020 – strategia – Suomen kansallinen ohjelma (VM, 2012)
LYNET (2013) includes the Netherlands, Brazil, Sweden and Germany as examples
LYNET (2013) sisältää esimerkkeinä Alankomaat, Brasilian, Ruotsin ja Saksan
Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelma (Programme of Prime Minister Jyrki Katainen’s Government) (Prime Minister’s Office, 2011), Kansallinen energia- ja ilmastostrategia (National energy and climate strategy) (MEE, 2013)
Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelma (VNK, 2011), Kansallinen energia- ja ilmastostrategia (TEM, 2013)
Metsäalan strateginen ohjelma – väliraportti ja toimenpideohjelma (Strategic programme for the forest sector – Interim report and action plan) (MEE, 2012)
Metsäalan strateginen ohjelma – väliraportti ja toimenpideohjelma (TEM, 2012)
Suomesta Cleantechin  edelläkävijä – Cleantechin strategisen ohjelman sisältö ja toimenpiteet (Finland to be a Cleantech forerunner – Contents and actions of the Cleantech strategic programme) (MEE, 2013)
Suomesta Cleantechin  edelläkävijä – Cleantechin strategisen ohjelman sisältö ja toimenpiteet (TEM, 2013)
For example, Tekes has had dozens of ongoing programmes focusing on green growth innovation activities.
Esimerkiksi Tekesillä on ollut käynnissä kymmeniä vihreän kasvun innovaatiotoimintaan panostavia ohjelmia.
Programmes in the past few years have included the Green Growth and Biorefine programmes.
Viime vuosina käynnissä olleita ohjelmia ovat esimerkiksi Green Growth – ja Biorefine -ohjelmat.
See e.g. WWF Global Cleantech Innovation index (Knowles, 2012)
Ks.  esim. WWF Global Cleantech Innovation index (Knowles, 2012)
Kilpailukykyä ja hvyinvointia vastuullisella liikenteellä – Valtioneuvoston liikennepoliittinen selonteko eduskunnalle (Competitiveness and well-being through responsible transport. Government report on transport policy submitted to the Parliament of Finland) (MTC, 2012)
Kilpailukykyä ja hyvinvointia vastuullisella liikenteellä – Valtioneuvoston liikennepoliittinen selonteko eduskunnalle (LVM, 2012)
Palvelut ja tiedot käytössä – Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012 – 2020 (Using services and information. A proposal for the first common strategy to address challenges in public sector ICT utilisation 2012-2010) (MF, 2012), ICT 2015 programme (www.ict2015.fi)
Palvelut ja tiedot käytössä – Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012–2020 (VM , 2012), ICT 2015 ohjelma (
Tutkimus- ja innovaatiopoliittinen linjaus 2011 – 2015 (Research and innovation policy guidelines 2011 – 2015) (Research and Innovation Council 2010), Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (Growth through expertise – Action plan for the research and innovation policy) (MEC and MEE, 2012)
Tutkimus- ja innovaatiopoliittinen linjaus 2011–2015 (Tutkimus- ja innovaationeuvosto, 2010), Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (OKM ja TEM, 2012)
Cyber Security Strategy (PM, 2013)
Kyberturvallisuusstrategia (PM, 2013)
Palvelut ja tiedot käytössä – Julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategia 2012-2020 (VM, 2013) (Using Services and Information. A proposal for the first common strategy to address challenges in public sector ICT utilisation 2012 – 2020.) (MF, 2013)
Palvelut ja tiedot käytössä – Julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategia 2012–2020 (VM, 2013)
See e.g. Finland’s Regional Development Strategy 2020 (MEE, 2010)
Ks. esim. Suomen aluekehittämisstrategia 2020 (TEM, 2010)
Team Finland strategia 2014 (VNK, 2013) (Team Finland Strategy 2014) (Prime Minister’s Office 2013), taloudellisten ulkosuhteiden toimintaohjelma  (VNK, 2012) (Action plan on external economic relations) (Prime Minister’s Office, 2012)
Team Finland strategia 2014 (VNK, 2013), Taloudellisten ulkosuhteiden toimintaohjelma (VNK, 2012)
Valtioneuvoston selonteko EU-politiikasta (Government report on EU policy)(Prime Minister’s Office, 2013)
Valtioneuvoston selonteko EU-politiikasta (VNK, 2013)
Maahanmuuton tulevaisuus 2020 -strategia (The Future of Migration 2020 strategy) (MI, 2013)
Maahanmuuton tulevaisuus 2020 -strategia (SM, 2013)
Finland has been involved e.g. in the international Open Government Partnership (OGP) and is committed to the declaration of the programme (www.avoinhallinto.fi).
Suomi on mm. mukana kansainvälisessä avoimen hallinnon kumppanuusohjelmassa (Open Government Partnership, OGP) ja sitoutunut ohjelman julistukseen (
According to the conclusions of the international research project, in order to create a welfare society of the future, the state must assume a bigger role as an enabler (also supporting the well-being innovations of other actors), adopter (adopting the best practices) and scaler of practices (scaling up of the best new ideas for the whole of society).
Kansainvälisen tutkimushankkeen johtopäätöksinä todettiin, että tulevaisuuden hyvinvointiyhteiskunnan luomiseksi valtion tulee ottaa yhä enemmän rooli  mahdollistajana (enabler: supporting the wellbeing innovations of also other actors), soveltajana (adopter: adopting the best practices) ja käytäntöjen skaalaajana (scaler: scaling of the new best ideas to the whole society)
The
Valtiovarainministeriön ja valtioneuvoston kanslian aloitteesta toteutetussa viiden eri maan keskushallinnon Governments for the Future -hankkeessa on nostettu esiin Suomen tämän hetken kehittämishaasteita korostaen tarvetta tehdä järjestelmien perusteiden syvällistä uudelleen tarkastelua.
Palvelut ja tiedot käytössä - Ehdotus julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategiaksi 2012 – 2020 (Using services and information. A proposal for the first common strategy to address challenges in public sector ICT utilisation in 2012 – 2020) (MF, 2012).
Palvelut ja tiedot käytössä – Julkisen hallinnon ICT:n hyödyntämisen strategia 2012 – 2020 (VM, 2013).
Implementation of the action proposals of the ICT 2015 working group and follow-up of the implementations (www.ict2015.fi).
ICT 2015 työryhmän toimenpide-ehdotusten toteutus ja toteutuksen seuranta (
See e.g. .
Ks. mm. www.avoinhallinto.fi.
An open information programme, with the target of accelerating the opening up and increasing the use of public administration data, is being launched.
Avoimen tiedon ohjelman tavoitteena on vauhdittaa julkisen hallinnon tiedon avaamista ja käytön lisäämistä.
Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (Growth through expertise – Action plan for the research and innovation policy) (MEC and MEE, 2012)
Suomi osaamispohjaiseen nousuun – Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan toimintaohjelma (OKM ja TEM, 2012)
INKA - Innovatiiviset kaupungit –ohjelma 2014 – 2020 (INKA – The Innovative Cities Programme 2014 – 2020) (MEE, 2013)
INKA – Innovatiiviset kaupungit -ohjelma 2014–2020 (TEM, 2013)
Finland is not alone in tackling these challenges.
Suomi ei paini  näiden haasteiden kanssa yksin.
Challenges and similar solutions have also been identified in other countries.
Haasteita sekä vastaavia ratkaisuja on tunnistettu myös muissa maissa.
See Materials of the
Ks. Governments for the Future –hankkeen ja esimerkiksi OECD:n New Approaches to Economic Challenges –hankkeen aineistoja.
The measures are implemented in Finland, for example, in the Central Government reorganisation project (KEHU) and in the Effectiveness and productivity programme by the Central Government (VaTu).
Toimenpiteitä toteutetaan Suomessa esimerkiksi keskushallinnon uudistus -hankkeessa (KEHU) sekä valtionhallinnon vaikuttavuus ja tuloksellisuusohjelmassa (VaTu).
Government Report
Valtioneuvoston selonteko
on EU Policy 2013
EU-politiikasta 2013
”At the end of this year, Finland became a fully-fledged adult member of the European Union.
”Suomesta tuli tämän vuoden alussa täysi-ikäinen Euroopan unionin jäsen.
Now, 18 years since Finland’s EU membership referendum, we can justifiably refer to young people as the “E generation”.
Nyt kun Suomen EU-kansanäänestyksestä on kulunut 18 vuotta, voi nykynuoria hyvällä syyllä kutsua E-sukupolveksi.
We are European in a very different way to our parents and grandparents.
Me olemme eurooppalaisia aivan eri tavalla kuin vanhempamme tai isovanhempamme.
We live within a European culture, and travel, study, work and fall in love on the continent.
Me elämme eurooppalaisesta kulttuurista, matkustamme, opiskelemme, työskentelemme ja rakastumme Euroopassa.
We participate in European society and politics and
Me osallistumme eurooppalaiseen yhteiskuntaan ja politiikkaan.
want to develop Europe.”
Me haluamme kehittää Eurooppaa.”
Young People's Working Group on the Future of the EU 2013
Euroopan unionin tulevaisuutta visioiva nuorten ryhmä 2013
The Finnish Government submits a report on Finland's EU policy to Parliament in line with the Government Programme.
Valtioneuvosto antaa eduskunnalle hallitusohjelman mukaisen Suomen EU-politiikkaa koskevan selonteon.
The previous report – the first during our membership of the EU – was drawn up four years ago.
Edellinen selonteko – EU-jäsenyytemme ensimmäinen – laadittiin neljä vuotta sitten.
Since then, much has changed.
Sen jälkeen moni asia on muuttunut.
With the Lisbon Treaty, which entered into force in December 2009, integration has deepened and the EU has gained an entire set of new tools.
Joulukuussa 2009 voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen myötä integraatio on syventynyt ja EU on saanut uusia välineitä.
The euro zone has grown by one new Member State.
Euroalue on laajentunut yhdellä uudella jäsenmaalla.
Structural change in the global economy has continued to intensify and the Union's neighbouring regions have undergone major transformations.
Maailmantalouden rakennemuutos on voimistunut ja unionin lähialueilla on tapahtunut merkittäviä muutoksia.
In the meantime, the first generation of Finns born during the country’s EU membership has come of age.
Ensimmäinen suomalainen sukupolvi, joka on elänyt ainoastaan EU-jäsenyyden aikaa, on saavuttanut täysi-ikäisyyden.
The EU and its future development are now being affected by the economic crisis, the debt crisis afflicting a number of Member States, and mounting unemployment.
Talouskriisi, useita jäsenmaita koetteleva velkakriisi ja kasvava työttömyys vaikuttavat EU:n sisäiseen tilanteeseen ja tulevaan kehitykseen.
These crises are also creating ground for EU criticism, dividing Member States into various groupings, and increasing the urge to retreat into protectionism.
Kriisit ovat vahvistaneet maaperää EU-kriittisyydelle, jakaneet jäsenmaita eri suuntiin vetäviin ryhmiin ja kasvattaneet houkutusta turvautua protektionismiin.
They have also highlighted the need for financial market reform, greater competitiveness and healthier public finances among Member States, alongside protection of the EU's social stability.
Kriisit ovat myös osoittaneet tarpeen uudistaa rahoitusmarkkinoita, vahvistaa jäsenmaiden kilpailukykyä ja julkista taloutta sekä huolehtia EU:n sosiaalisesta vakaudesta.
This report is being submitted during a time of transition for the Union – when a great many questions are being posed about its activities and future.
Selonteko annetaan siis aikana, jolloin koko unioni on voimakkaassa muutoksen tilassa ja sen toimintaan ja tulevaisuuteen kohdistuu paljon kysymyksiä.
The Finnish Government now wishes to respond to these questions.
Näihin hallitus esittää oman vastauksensa.
The first section of this report surveys the benefits and challenges of integration.
Selonteon ensimmäisessä osassa käydään läpi integraation hyötyjä ja haasteita.
It lays down guidelines for Finland's EU policy and discusses key development projects intended to foster integration.
Siinä määritellään Suomen EU-politiikan peruslinja ja nostetaan esille keskeisimpiä integraation kehittämishankkeita.
The second section puts forward the proposals on the basis of which Finland would seek to improve the Union, not only for EU citizens but also for European business and working life.
Selonteon toisessa osassa esitetään, millä tavoin Suomi pyrkii muuttamaan unionia paremmaksi kansalaisille ja myös eurooppalaiselle elinkeino- ja työelämälle.
Key policy areas within the EU provide the focus for this part of the report.
Tässä osassa keskitytään tärkeimpiin politiikka-alueisiin.
The third section examines Finland's EU policy coordination, and the ways in which Finland has an influence and promotes its interests within the EU.
Kolmannessa osassa tarkastellaan menettelyjä, joilla Suomessa valmistellaan EU-politiikkaa ja joilla Suomi vaikuttaa ja ajaa etujaan EU:ssa.
Here, we are concerned with how we might coordinate existing policy positions, involve the Finnish Parliament, engage in dialogue with civil society, and allocate resources to preparatory work.
Kysymys on kantojen yhteensovittamisesta, eduskunnan osallistumistavoista, vuoropuhelusta kansalaisyhteiskunnan kanssa sekä valmistelun resursseista.
This calls for constructive approaches and pro-active lobbying.
Tuloksellisuuden kannalta olennaista on rakentava lähestymistapa ja ennakoiva vaikuttaminen.
I EU POLICY GUIDELINES:
I EU-POLITIIKAN LINJA:
AIMING FOR A STRONGER, MORE UNIFIED AND FAIRER UNION
TAVOITTEENA VAHVEMPI, YHTENÄISEMPI JA REILUMPI UNIONI
The European Union must now answer fundamental questions in many respects.
Euroopan unioni on monella tapaa perimmäisten kysymysten äärellä.
It has become an ever closer union.
Yhtäältä unioni on kehittynyt entistä tiiviimmäksi yhteisöksi.
Individual Member States, including the larger members, have acknowledged that as lone actors they are not able to solve cross-border problems and achieve success against global competition.
Yhteistyön tiivistämistä on ajanut yhteinen käsitys siitä, etteivät yksittäiset EU-maat – isotkaan – pysty ratkomaan rajat ylittäviä ongelmia tai selviytymään globaalissa kilpailussa yksinään.
On the other hand, the economic crisis has deepened divisions between Member States.
Toisaalta talouskriisi on syventänyt jäsenmaiden välisiä jakolinjoja.
Unemployment and social problems have undermined citizens' confidence in the European Union, while the debate on the Union's future has been characterised by increasingly polarised positions.
Työttömyys ja sosiaaliset ongelmat ovat heikentäneet kansalaisten luottamusta Euroopan unionin toimintaan, ja kärjistyneet kannat ovat päässeet hallitsemaan keskustelua unionin tulevaisuudesta.
As a result, the alternatives are presented in the form of oversimplified binaries: federalism or fragmentation.
Vastaukseksi on tarjottu yksinkertaistettuja valintoja liittovaltion tai EU:n hajoamisen välillä.
To thrive going forward, the European Union must reform.
On selvää, että Euroopan unionin on uudistuttava menestyäkseen jatkossakin.
The key question is as follows: do we want a stronger, more unified actor, or a fragmented Europe of nation states.
Olennaisin kysymys on, haluammeko kehittää Euroopan unionista entistä vahvemman ja yhtenäisemmän toimijan vai alammeko liukua takaisin kohti hajanaista kansallisvaltioiden Eurooppaa.
Finland's policy in this regard is clear:
Suomen linja on selvä:
we support closer integration as long as it can be achieved in a manner that the Member States and citizens find necessary, fair and just.
tuemme Euroopan tiiviimpää yhdentymistä, silloin kun se tapahtuu tavalla, jonka jäsenmaat ja kansalaiset kokevat tarpeelliseksi, reiluksi ja oikeudenmukaiseksi.
Both economically and socially, the EU must be a balanced community of values.
EU:n tulee olla tasapainoisella tavalla taloudellinen ja sosiaalinen arvoyhteisö.
A stronger, more unified and fairer Union would best serve the interests of Finland and its citizens.
Entistä vahvempi, yhtenäisempi ja reilumpi Euroopan unioni on Suomen ja suomalaisten etu.
European integration and its significance to Finland and its citizens
Euroopan yhdentymisen merkitys Suomelle ja suomalaisille
Finland and the European Union must continue to reform as the world around them changes.
Ympäröivän maailman muuttuessa Suomen ja EU:n on uudistuttava.
National and EU-level shortcomings must be addressed.
Niin kansallisia kuin unioninkin puutteita on korjattava.
While engaging in critical debate, we Finns should remember the major benefits we have gained from our membership of the European Union.
Kriittisenkin keskustelun keskellä on tärkeää muistaa, että jäsenyys Euroopan unionissa on tuonut suomalaisille aivan oleellisia hyötyjä.
Such advantages are often taken for granted.
Ne otetaan usein itsestäänselvyyksinä.
The EU is also blamed for problems whose roots actually lie at national level.
EU:ta syytetään myös ongelmista, joiden todelliset syyt ovat kansallisella tasolla.
For Finland, the European Union is the most evident political community, whose development fosters Finland’s prosperity and security.
Euroopan unioni on Suomelle luonteva poliittinen yhteisö, jonka kehittäminen vahvistaa Suomen vaurautta ja turvallisuutta.
The positive stance on integration is rooted in our understanding of the advantages it brings to Finland and its citizens.
Tämä integraatiomyönteinen linja perustuu näkemykseen Euroopan yhdentymisen hyödyistä Suomelle ja suomalaisille.
This is much more than an economic cost-benefit analysis:
Kyse ei kuitenkaan ole pelkästä taloudellisesta kustannus-hyötylaskelmasta.
for Finland, EU membership is a choice based on a particular set of values and politics.
Kuuluminen Euroopan unioniin on Suomelle niin arvovalinta kuin poliittinenkin valinta.
EU membership has bolstered Finland's position, firmly anchoring the country within the European community of values.
EU-jäsenyys on vahvistanut Suomen asemaa ja kiinnittänyt Suomen entistä vahvemmin eurooppalaiseen arvoyhteisöön.
Membership provides Finland with a level of influence over cross-border issues way beyond anything achievable as a lone actor.
Suomen vaikutusvalta meihin vaikuttaviin, luonteeltaan rajat ylittäviin ongelmiin on unionin jäsenenä eri luokkaa kuin se olisi yksin.
Globalisation has created a high level of mutual interdependence. Most of our 21st century challenges must therefore be met with cross-border measures.
Globalisaation kasvattaman keskinäisriippuvuuden vuoksi yhä useammat 2000-luvun haasteet on hoidettava kansalliset rajat ylittäen.
We must act together –
Tarvitaan yhteistä toimintaa.
we need common rules, their implementation and common institutions to be able to ensure effective measures and create confidence.
Tehokkaan toiminnan ja luottamuksen varmistamiseksi tarvitaan yhteisiä sääntöjä, niiden toimeenpanoa ja yhteisiä toimielimiä.
For citizens, European integration is most directly experienced through the implementation of the EU's four freedoms. This is manifested most notably in the Europeans' freedom to move, work, live and study freely throughout the Union.
Välittömimmin eurooppalainen integraatio vaikuttaa kansalaisiin neljän vapauden ansiosta ja erityisesti henkilöiden vapaan liikkumisen, työskentelyn, asumisen ja opiskelun mahdollistajana.
Younger Finns raised during our EU membership take these freedoms for granted.
EU-Suomessa kasvaneille nuorille nämä vapaudet ovat itsestäänselvyyksiä.
The European Union remains the world's most important economic area, despite its current challenges.
Euroopan unioni on tämänhetkisistä haasteistaan huolimatta maailman merkittävin talousalue.
In response to the economic crisis, Member States are pushing ahead with structural changes that will strengthen Europe's economy and global competitiveness.
Talouskriisi on saanut jäsenmaat kiirehtimään rakenteellisia uudistuksia, jotka vahvistavat koko Euroopan taloutta ja globaalia kilpailukykyä.