natgillin/translations-raw huggingface dataset:
TABLE 4. Expenditure ceiling in Spendig Limits Decision for 2013-2016, EUR million
Taulukko 4. Vaalikauden kehys vuosien 2013-2016 kehyspäätöksessä, milj. euroa
Additional cuts in expenditure with in spending limits
Kehysmenojen lisäsäästöt
Discretionary cut in expenditure ceiling
Harkinnanvarainen kehystason alentaminen
Revised expenditure ceiling at 2012 prices
Vaalikauden korjattu kehys 2012 hintatasossa
Expenditure ceiling at 2013 prices
Vaalikauden kehys 2013 hintatasossa
Spending limits decision of 27 March 2013, revised 8 April 2013
Kehyspäätös 27.3.2013, tarkistettuna 8.4.2013
In connection with its spending limits decision for 2014–2017 the Government introduced new expenditure cuts and on the other hand additional investments with a view to bolstering growth.
Vuosien 2014–2017 kehyspäätöksen yhteydessä hallitus päätti uusista menosäästöistä sekä toisaalta uusista kasvua tukevista lisäpanostuksista.
The additional adjustments have a significant net effect on the overall level of spending limits expenditure.
Lisäsopeutustoimilla on merkittävä nettovaikutus kehykseen kuuluvien menojen tasoon.
The expenditure ceiling for the parliamentary term was further reduced by EUR 150 million for 2014 and by EUR 450 million for 2015.
Päätettyjen lisäsopeutustoimien myötä vaalikauden kokonaiskehystasoa ja vuosittaisia kehystasoja päätettiin alentaa edelleen 150 milj. eurolla vuodelta 2014 ja 450 milj. eurolla vuodelta 2015.
The expenditure ceiling has been lowered twice during the parliamentary term.
Vaalikauden kehystasoa on alennettu nyt kahteen otteeseen kesken kuluvan kauden.
The ceiling can be lowered (but not raised) mid-term without undermining the credibility of the system.
Kehyksen alentaminen, toisin kuin korottaminen, on mahdollista kesken vaalikauden heikentämättä kehyksen uskottavuutta.
In addition, the Government now made a decision to suspend indexation of central government transfers in the administrative branch under the Ministry of Education and Culture.
Hallitus päätti lisäksi jo edellisessä kehyspäätöksessä tehdyn lapsilisien indeksijäädytyksen ohella jäädyttää opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalan valtionosuusindeksikorotukset vuodelta 2014.
The omission of the statutory index adjustment reduces the level of the statutory price adjustment.
Indeksikorotusten tekemättä jättäminen alentaa kehykseen tehtävää hintatasokorjausta.
The spending limits decision for 2014–2017 is compiled at 2014 price levels.
Vuosien 2014–2017 kehyspäätös laadittiin vuoden 2014 hintatasossa.
The cost and price level adjustments along with structural changes are examined more closely in the government decision on central government spending limits for 2014—2017.
Hinta- ja kustannustaso sekä rakennekorjauksia tarkastellaan yksityiskohtaisemmin valtiontalouden kehyspäätöksessä vuosille 2014–2017.
Taulukko 5. Expenditure ceiling in Spendig Limits Decision for 2014-2017, EUR million
Taulukko 5. Vaalikauden kehys vuosien 2014-2017 kehyspäätöksessä, milj. euroa
Bringing down ceiling due to savings
Kehystason alentaminen säästötoimien myötä
4\tab Annual cost and price-level adjustments
4\tab Vaalikauden kehyksen vuosittainen hinta- ja kustannustasotarkistus
The current spending limits system is based on the real-term expenditure ceiling set for the duration of the parliamentary term.
Kehysjärjestelmä perustuu vaalikauden ajaksi asetettavaan reaaliseen vaalikauden kehykseen.
The ceiling is expressed at the prices of the budget year following the decision-making year.
Tämä menokehys ilmaistaan päätöksentekovuotta seuraavan talousarviovuoden hintatasossa.
For example, the April 2012 spending limits decision for 2013—2016 was prepared with respect to all four years at 2013 prices.
Esimerkiksi maaliskuun 2012 kehyspäätös vuosille 2013–2016 laadittiin kaikkien neljän vuoden osalta vuoden 2013 hintatasossa.
The four-year expenditure ceiling is always raised to the following year’s cost and price level in the annual decision on spending limits.
Nelivuotinen kehys korotetaan seuraavan vuoden hinta- ja kustannustasoon aina vuosittaisen kehyspäätöksen yhteydessä.
The various ministries hand their basic computations and spending limits proposals to the Ministry of Finance based on the current year’s cost and price levels, so that for instance the proposals presented in January 2012 were given at 2012 prices.
Ministeriöt toimittavat peruslaskelmansa ja kehysehdotuksensa valtiovarainministeriöön kuluvan vuoden hinta- ja kustannustasossa esim. tammikuussa
The spending limits were then converted to the price level for 2013 in the Budget Department at the Ministry of Finance during the administrative procedure in January and February.
Kehykset muutettiin vuoden 2013 hintatasoon valtiovarainministeriön budjettiosastolla ns. sektorihenkilökäsittelyn yhteydessä tammihelmikuussa.
The cost and price-level adjustments are based on the economic forecasts made by the Economics Department at the Ministry of Finance (on the estimated annual changes in different indices).
Hinta- ja kustannustasokorjaus perustuu valtiovarainministeriön kansantalousosaston kokonaistaloudelliseen ennusteeseen ja siinä esitettyihin arvioihin eri indeksien vuosimuutoksesta.
The economic forecast published by the Economics Department in December is used in January and February.
Tammi-helmikuussa käytettiin kansantalousosaston joulukuun ennustetta.
The cost and price-level adjustments are revised in collaboration with the ministries in March once the Economics Department has drawn up its March economic forecast.
Hinta- ja kustannustasokorjaus tarkistetaan yhteystyössä ministeriöiden kanssa maaliskuussa kansantalousosaston maaliskuun ennusteella.
Price adjustments are also reviewed in the late summer when the budget proposal is being formulated.
Hintakorjausta tarkistetaan myös loppukesästä talousarvioesityksen laadinnan yhteydessä.
At this point the adjustments are revised if and where the new economic forecast released by the Economics Department deviates from the March publication.
Tuolloin korjausta tarkennetaan niiltä osin kun kansantalousosaston uusi ennuste poikkeaa maaliskuun ennusteesta.
Further price adjustments are possible in connection with the amendment to the budget proposal in the late autumn, if the indices for national pensions (KEL), for employee pensions (TyEL) or for central government transfers (VOS) differ from those listed in the summer forecast.
Myös täydentävän talousarvioesityksen yhteydessä loppusyksystä hintakorjaukseen voidaan vielä tehdä muutoksia, jos seuraavaksi vuodeksi vahvistetut kansaneläke(KEL), työeläke(TyEL) tai valtionosuusindeksit (VOS) poikkeavat kesän ennusteesta.
Agreement-based cost and price-level adjustments can be made also in the supplementary budgets where necessary.
Lisätalousarvioissa voidaan tarvittaessa tehdä sopimusperusteisia hinta- ja kustannustasotarkistuksia.
The purpose of cost and price-level adjustments is to update the level of expenditure ceiling so that it is at the same price level as the budget proposal prepared in the year in question, setting for it a spending ceiling.
Hinta- ja kustannustasotarkistuksen tarkoituksena on päivittää kehystaso siten, että se on samassa hintatasossa kuin ko. vuonna laadittava talousarvioesitys asettaen sille menokaton.
Adjustments are based mainly, like the spending limits system as a whole, on an ex ante examination.
Tarkistus perustuu pääosin, kuten koko kehysjärjestelmä, ennakolliseen ex ante-tarkasteluun.
Cost and price-level adjustments are performed using the available forecast data relating to various indices.
Hinta- ja kustannustasotarkistus tehdään käytettävissä olevilla eri indeksejä koskevilla ennustetiedoilla.
However, the defence forces cost-level adjustment is revised later based on actual index developments.
Puolustusvoimien ennakollinen kustannustasotarkistus kuitenkin korjataan jälkikäteen toteutuneen indeksikehityksen mukaiseksi.
In addition, for example the index used in the cost-level adjustment of central government transfers to local governments and the corresponding spending limits adjustment includes the difference between actual and anticipated costs of the previous period.
Lisäksi esimerkiksi valtionosuuksien kustannustasotarkistuksessa ja vastaavassa kehystarkistuksessa käytetty indeksi sisältää aiemman kauden toteuman.
Confirmed KEL and TyEL indices are based on the price development of the past period and they are therefore not adjusted later.
Vahvistetut KEL ja TyEL -indeksit perustuvat menneen kauden hintakehitykseen eikä niitä siten tarkisteta jälkikäteen.
A price adjustment to the expenditure ceiling is done by taking into account all expenditure belonging to the spending limits and the indices that best describe them.
Kehystason hintakorjaus tehdään ottamalla huomioon kaikki kehykseen kuuluvat menot ja niitä parhaiten kuvaavat indeksit.
The items belonging to the cost and price-level adjustment and the indices used for adjustment are presented in detail in Appendix 1. The price adjustment consists of three elements:
Hinta- ja kustannustasokorjauksen piirissä olevat momentit ja korjaukseen käytettävät indeksit on esitelty tarkemmin liitteessä 1. Hintakorjaus koostuu kolmesta osiosta.
1. Statutory index adjustments
1. Lakisääteiset indeksikorjaukset
• this group includes index adjustments for the following expenditure:
• tähän ryhmään kuuluvat mm. seuraavien menojen indeksikorjaukset:
central government transfers to local government, statutory index-linked benefits, pensions, central government funding to universities, EU membership fee;
valtionosuudet, lakisääteisesti indeksisidotut etuudet, eläkkeet, yliopistojen valtionrahoitus, EU-jäsenmaksu
• index adjustment is made to both the overall expenditure ceiling and to the individual items;
• indeksikorjaus tehdään sekä kokonaiskehystasoon että momenteille
• during the previous parliamentary term between 2008–2011 the annual index adjustment varied between EUR 290 million and EUR 620 million;
• korjaus on ollut edellisellä vaalikaudella 2008–2011 vuosittain välillä 290–620 milj. euroa
• the calculation of adjustments uses as precisely as possible those indices to which the said expenditure is statutorily linked (KEL, TyEL, central government transfer, consumer price and university indices4 as well as the annual change in the EU GDP price index).
• korjauksen laskennassa käytetään mahdollisimman täsmällisesti niitä indeksejä, joihin ko. meno on lakisääteisesti sidottu (KEL-, TyEL, valtionosuus-, kuluttajahinta- ja yliopistoindeksejä4 sekä EU:n BKT:n hinnan vuosimuutosta)
2. Agreement and decision-based price adjustments
2. Sopimus- tai päätösperusteiset hintakorjaukset
• this group includes price adjustments for the following expenditure:
• tähän ryhmään kuuluvat mm. seuraavien menojen hintakorjaukset:
central government pay settlements, and index adjustments to defence force material procurement and operating expenditure;
valtion palkkaratkaisut, puolustusvoimien materiaalihankintojen ja toimintamenojen indeksitarkistus
• price adjustment is made to both the overall expenditure ceiling and to the individual items;
• hintakorjaus tehdään sekä kokonaiskehystasoon että momenteille
• in the period 2008–2011 the annual price adjustment varied between EUR 10 million and EUR 200 million;
• hintakorjaus on ollut kaudella 2008–2011 vuosittain välillä 10–200 milj. euroa
• expenditure within the sphere of the defence forces index increase is raised by a notional 1.5%, which is later revised in accordance with the cost-of-living index and the DK subindex of the industrial producer prices;
• puolustusvoimien korotuksen piirissä olevia menoja korotetaan ennakollisesti 1,5 prosentilla, joka korjataan jälkikäteen elinkustannusindeksin ja teollisuuden tuottajahintaindeksin alaindeksin DK mukaiseksi
• price adjustments relating to central government payroll expenditure varies from one year to the next according the outcome of annual collective agreement negotiations, because the spending limits level is adjusted according to the actual wage settlement, not index projections.
• valtion palkkausmenoihin liittyvät hintakorjaukset vaihtelevat vuodesta toiseen riippuen tehdyistä virka- ja työehtosopimusratkaisuista, sillä kehystasoa korjataan toteutuvan palkkaratkaisun mukaisesti, ei indeksiennusteilla
3. Price adjustments of other expenditure belonging to the spending limits
3. Muiden kehykseen kuuluvien menojen hintakorjaukset
• this group includes all other spending limits expenditure (rents, transfers, real investments etc.);
• tämä ryhmä sisältää kaikki muut kehykseen kuuluvat menot (vuokria, siirtomenoja, reaali-investointeja ym.)
• price adjustment is made to the overall expenditure ceiling but not to the pertinent items, allowing room for manoeuvre within the ceiling and permitting discretionary allocation;
• hintakorjaus tehdään kokonaiskehystasoon, mutta ei ao. momenteille, joten se lisää kehyksen liikkumatilaa ja voidaan kohdentaa harkinnanvaraisesti
• in the period 2008–2011 the annual price adjustment varied between EUR 160 million and EUR 330 million;
• hintakorjaus on ollut kaudella 2008–2011 vuosittain välillä 160–330 milj. euroa
• the price adjustment of other spending limits expenditure is mainly done according a weighted expenditure structure drawn at the beginning of the parliamentary term (the weighting for the 2012–2015 period is based on expenditure classification by the type of economic activity as presented in the spending limit decision of 5 October 2011).
• muiden kehysmenojen hintakorjaus tehdään painotetusti vaalikauden alun menorakenteen mukaisesti (kauden 2012–2015 painotus rakentuu kehyspäätöksen 5.10.2011 pohjalta menojen taloudelliseen laadun mukaan luokiteltuna)
Statutory and agreement-based price adjustments are always made to the expenditure ceiling level in the same amount as budgeted for the items.
Lakisääteiset ja sopimusperusteiset hintakorjaukset tehdään vaalikauden kehyksen tasoon aina samansuuruisina kuin momenteille on budjetoitu.
5 Structural adjustments
5 Kehyksen rakennekorjaukset
According to the Government Programme, it is possible to introduce structural adjustments in the level of expenditure ceiling.
Hallitusohjelmassa linjataan että kehyksen kokonaistasoon voidaan tehdä kehyksen rakenteellisia tarkistuksia.
In practice this means that the expenditure ceiling for the whole parliamentary term or that for one given year is raised or lowered.
Käytännössä tämä tarkoittaa sitä että vaalikauden kehyksen tai yksittäisen vuoden kehystasoa nostetaan tai alennetaan.
But why and when does this take place?
Mutta miksi ja millaisissa tilanteissa tätä tyypillisesti tapahtuu?
Based on the Government Programme, the spending limits system carries no restrictions on the re-budgeting of expenditure or on changes to the timing of expenditure items.
Hallitusohjelmassa linjataan että kehyksen ei tule rajoittaa uudelleenbudjetointeja tai menokokonaisuuksien ajoitusmuutoksia.
So for instance, if it is decided that the renovation of an oil pollution response vessel scheduled for
Jos esimerkiksi vuosille 2014–2015 ajoitettu öljyntorjunta-aluksen peruskorjaus päätetään aientaa vuosille 2012–2013, alennetaan vuosien
Or if an information technology investment funded by means of a three-year deferrable appropriation from 2010 is postponed and the remaining appropriation sum must be deleted and rebudgeted for 2012, then the expenditure ceiling for 2012 is raised by an equivalent amount.
Tai jos vuonna 2010 3-vuotisella siirtomäärärahalla budjetoitu IT-investointi myöhästyy ja käyttämättä oleva määrärahaosuus joudutaan peruuttamaan ja uudelleenbudjetoimaan vuonna 2012, tehdään vuoden 2012 kehystasoon ko. summaa vastaava korotus.
These are examples of structural changes.
Nämä ovat esimerkkejä rakennekorjauksista.
Structural adjustments are also made when the principle of budgeting items is converted from a net basis to a gross basis or vice versa.
Rakennekorjauksia tehdään myös mm. jos jonkin momentin budjetointitapa muutetaan nettobudjetoinnista bruttobudjetointiin tai päinvastoin.
Generally expenditure outside the bind of the ceiling is budgeted into items that are excluded from the spending limits altogether.
Pääsääntöisesti kehyksen ulkopuoliset menot on budjetoitu momenteille, jotka ovat kokonaisuudessaan kehyksen ulkopuolella.
However, there are certain cases where individual expenditure budgeted on an item belonging within the spending limits should actually be excluded from the spending limits based on the rules governing spending limits.
On kuitenkin myös tapauksia, joissa yksittäinen kehykseen kuuluvalle momentille budjetoitu meno kuuluu kehyssääntöjen mukaan kehyksen ulkopuolelle.
In such cases the expenditure ceiling and room for manoeuvre can be secured at the correct level by making structural changes to the level of the ceiling.
Näissä tapauksissa kehys ja sen liikkumatila voidaan säilyttää oikealla tasolla tekemällä kehystason rakennekorjaus.
For instance, pass-through funding for joint projects in development aid are budgeted under the ordinary development aid item (item
Esimerkiksi kehitysyhteistyön yhteistoimintahankkeiden läpivirtausrahoitus budjetoidaan normaalille kehykseen kuuluvalle kehitysyhteistyön momentille (24.30.66), mutta samalla kehystasoon tehdään samansuuruinen rakennekorjaus, jotta tämä teknisesti välitetty suoritus ei rasita kehystä.
The same principle applies to certain transport investments partly funded by local government; i.e. the overall expenditure ceiling is raised by a sum equivalent to the amount of local government funding budgeted under the revenue item and an appropriation of the same magnitude is budgeted in the spending limits item for transport projects.
Samalla periaatteella käsitellään myös mm. kuntien osin rahoittamat liikenneinvestoinnit: kokonaiskehystasoa korotetaan tulomomentille budjetoitavalla kunnan rahoitusosuudella ja vastaava määräraha budjetoidaan liikennehankkeen kehykseen kuuluvalle momentille.
There are also other situations in which structural changes are made in the spirit of the spending rule.
On olemassa myös muita tilanteita, joissa kehykseen tehdään kehyssäännön hengen mukaisia rakennekorjauksia.
When formulating the budget and drawing up the annual spending limits, sometimes situations crop up where there is no simple answer to whether an item of expenditure should be classed within the spending limits or excluded from them.
Talousarvioita ja vuosittaisia kehyspäätöksiä laadittaessa tulee myös eteen tilanteita, joissa ei ole aivan yksiselitteistä, kuuluuko meno kehykseen vai sen ulkopuolelle.
In such cases, the spending rule principles specified in the Government Programme are used as a guideline, and the reports produced by the spending limits system working groups provide clarification where necessary.
Ohjenuorana toimivat tuolloin hallitusohjelman linjaus kehyssäännöstä sekä tulkintaapuna kehystyöryhmien raportit.
But the spending rule does not always give unambiguous instructions on how to interpret ambiguous situations.
Nämä kehyssäännöt eivät kuitenkaan aina tuota yksiselitteistä ohjetta harkinnanvaraisten tilanteiden tulkintoihin.
The 2011 spending limits system working group put forward the idea of a more general rule to describe the spending rule along the lines of ‘the purpose of the spending rule is to limit the taxpayer’s contribution to the overall expenditure burden’.
Kehystyöryhmässä 2011 tuotiin esille ajatus yleisemmästä kehysjärjestelmän ajatusta kuvaavasta säännöstä ”menosäännön tarkoitus on rajoittaa veronmaksajan maksettavaksi koituvien menojen kokonaismäärää”.
The underlying principle is that where a new appropriation or an increase in an existing appropriation is to be financed by means of tax revenue, and there are no fiscal reasons in the spending rule to exclude the appropriation from the spending limits, then the appropriation should be included in the overall spending limits.
Ajatuksena on se, että jos uusi määräraha tai määrärahan korotus tulee lopullisesti verovaroin rahoitettavaksi eikä olemassa ole finanssipoliittista, kehyssääntöön perustuvaa syytä budjetoida määrärahaa kehyksen ulkopuolelle, tulee ko. määräraha rahoittaa kokonaiskehykseen kuuluvana menona.
In practice, this principle generally works as a guideline in situations that are not clear-cut from the outset.
Käytännössä tämä toimii usein harkinnanvaraisissa tilanteissa ohjenuorana.
6 Supervision and reporting
6\tab Vaalikauden kehyksen seuranta ja raportointi
Adjustments in the cost and price level and structural changes in the expenditure ceiling are nearly always made in connection with the budget formulation process.
Vaalikauden kehyksen hinta- ja kustannustasokorjauksia sekä rakennekorjauksia tehdään lähes aina budjettiprosessien yhteydessä.
The corrections made are itemised and reported in the general strategy and outlook of the pertinent budget proposal, where a general overview of the expenditure ceiling level, the budgeted spending limits expenditure and available unallocated reserve resources are presented.
Tehdyt korjaukset taulukoidaan ja ne raportoidaan aina ko. budjettiesityksen yleisperusteluissa, joissa myös luodaan katsaus kokonaiskehystasoon, kehykseen kuuluviin menoihin sekä käytettävissä olevaan jakamattomaan varaukseen.
In addition, the appendix to the spring decision on spending limits includes a summary of all structural changes since the previous spending limits decision.
Lisäksi kevään kehyspäätöksen liitteessä esitetään aina koostetusti edellisen kehyspäätöksen jälkeen tapahtuneet rakennemuutokset.
The appendix also lists adjustments to cost and price levels, summarising all price adjustments since the first parliamentary term spending limits decision and describing in more detail the most recent cost and price-level adjustments at the following year’s prices.
Myös hinta- ja kustannustasokorjaukset esitetään tiiviisti kehyspäätöksen liitteenä olevassa taulukossa. Taulukossa esitetään yhteenvedon tyyppisesti vaalikauden ensimmäiseen kehyspäätökseen verrattuna kaikki hintatarkistukset sekä yksityiskohtaisemmin uusin hinta- ja kustannustasotarkistus seuraavan vuoden hintatasoon.
The economic forecasts published by the Ministry of Finance are also included in the appendix to the spending limits decision, on which the newest cost and price-level adjustments are based.
Kehyspäätöksen liitteenä ovat myös valtiovarainministeriön kokonaistaloudelliset ennusteet, joihin uusimmat hinta- ja kustannustasotarkistukset perustuvat.
Indices used in the cost and price-level adjustments
Kehysmenojen hinta- ja kustannustasokorjauksessa käytettävät indeksit
Spending limits expenditure subject to statutory index adjustments:
lakisääteisesti indeksikorjattavat kehysmenot:
Earnings-related pension index TyEL
TyEL
Additional pensions
Ylimääräiset eläkkeet
Other pension expenditure
Muut eläkemenot
Central government transfer to local government for providing basic public services
Valtionosuus kunnille peruspalvelujen järjestämiseen
Index of central government transfers to local governments VOS
VOS
Contributions to the European Union
Maksut Euroopan unionille
EU’s GDP Price Index
EU:n BKT:n hinta
Central government transfer and aid for running costs for general education
Valtionosuus ja -avustus yleissivistävän koulutuksen käyttökustannuksiin
Government funding for universities
Valtionrahoitus yliopistojen toimintaan
University Index
yliopistoindeksi
Farm closure subsidies and compensation and afforestation of arable land subsidy
Luopumistuet ja -korvaukset ja pellonmetsitystuki
TyEL/KEL
TyEL/KEL
Conscript's allowance
Sotilasavustus
National pension index KEL
KEL
Child maintenance allowances
Elatustuki
Consumer price index KHI
KHI
Central government transfer for adult education subsidies
Valtionosuus aikuiskoulutustuesta
Central government transfer alternation leave compensation
Valtionosuus vuorottelukorvauksesta
Central government transfer for expenditure arising from the Sickness Insurance Act
Valtionosuus sairausvakuutuslaista johtuvista menoista (mm. vähimmäispäivärahat)
Government share of the Seafarer's Pension Fund expenditure L
Valtion osuus merimieseläkekassan menoista
Government share of expenditure arising from the Farmers’ Pensions Act
Valtion osuus maatalousyrittäjän eläkelaista johtuvista menoista
Earnings-related pension index TyEL1)
TyEL1)