natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Central government and local authorities are clearly in deficit, the earnings-related pension sector shows a surplus and other social security funds are close to balance.
Valtio ja kunnat ovat selvästi alijäämäisiä, työeläkesektori ylijäämäinen ja muut sosiaaliturvarahastot suunnilleen tasapainossa.
Tax hikes are driving up the tax rate.
Veroastetta nostavat veronkorotukset.
Public expenditure to GDP is set to climb to its highest level in 15 years.
Julkiset menot suhteessa kokonaistuotantoon kohoavat korkeammaksi kuin kertaakaan yli 15 vuoteen.
The expenditure rate is being driven by higher spending pressures from unemployment and population ageing.
Työttömyydestä ja väestön ikääntymisestä aiheutuvat menot nostavat menoastetta.
Central government finances will remain firmly in deficit despite all the adjustment measures in place.
Valtiontalous pysyy syvästi alijäämäisenä sopeutustoimista huolimatta.
Sluggish economic growth means there are no real prospects for restoring budgetary balance over the outlook period, even though the deficit will shrink.
Vaimea talouskasvu ei luo edellytyksiä rahoitusaseman tasapainottumiselle ennustejaksolla, vaikka alijäämä pieneneekin.
It is estimated that in 2014, the national accounts deficit in central government will be around EUR 6 billion, or some 3 % of GDP.
Valtiontalouden arvioidaan olevan ensi vuonna 6 mrd. euroa alijäämäinen kansantalouden tilinpidon käsittein, mikä on 3 % suhteessa kokonaistuotantoon.
Tax revenue estimates have been revised downwards because it is expected that key tax bases such as private consumption, earned income and capital income as well as business operating surpluses will grow more slowly than previously forecast.
Verotuloarvioita on alennettu, koska keskeisten veropohjien, kuten yksityisen kulutuksen, ansio- ja pääomatulojen sekä yritysten toimintaylijäämän arvioidaan kasvavan aiemmin arvioitua hitaammin.
The Budget spending limits are quite tight, which will curb expenditure growth.
Budjetin menokehykset ovat varsin tiukat, mikä hillitsee menojen kasvua.
State debt will continue to rise and there will be no turnaround in debt-to- GDP ratio during the outlook period.
Valtion velka jatkaa kasvuaan eikä velkasuhde taitu ennustejaksolla.
Local government will also remain firmly in deficit over the outlook period.
Myös paikallishallinto pysyy selvästi alijäämäisenä ennustejaksolla.
During the current year tax revenue growth will be hampered by the declining GDP and the weakness of tax bases.
Kokonaistuotannon supistuminen ja veropohjien heikko kehitys hidastaa verotulojen kasvua tänä vuonna.
At the same time central government adjustment measures are curbing the growth of central government transfers to local government.
Samalla valtiontalouden sopeutustoimet hillitsevät valtionosuuksien kasvua.
It is estimated that local government investment will contract somewhat, whereas consumption expenditure will increase with the changes taking place in the population age structure.
Paikallishallinnon investointien määrän arvioidaan supistuvan hieman, mutta kulutusmenot sen sijaan kasvavat väestön ikärakenteen muutoksen seurauksena.
However local government expenditure is expected to slow from the growth rates seen in the past few years.
Kuntien menojen kasvun arvioidaan kuitenkin hidastuvan viime vuosien toteutuneelta tasoltaan ennustejaksolla.
In 2014–2015 the local government deficit is projected to stand at 1% of GDP.
Vuosina 2014–2015 paikallishallinnon alijäämäksi arvioidaan 1 % suhteessa kokonaistuotantoon.
As a result the local government debt burden will continue to increase.
Alijäämien myötä kuntien lainakannan kasvu jatkuu.
The financial position of social security funds will weaken this year as pension and unemployment expenditure increases more sharply than the amount of revenue collected by these funds.
Sosiaaliturvarahastojen rahoitusasema heikkenee tänä vuonna, kun eläke- ja työttömyysmenot kasvavat rahastojen keräämiä tuloja nopeammin.
Pension expenditure is driven by the growing number of pensioners, index increases and the maturation of the pension system, which means that new beginning pensions are higher than older pensions.
Eläkemenoja kasvattaa eläkeläisten määrän kasvu, indeksikorotukset sekä eläkejärjestelmän kypsyminen, jonka myötä uudet alkavat eläkkeet ovat aiempia korkeampia.
This year’s average employment pension contributions will remain at the same level as last year, and slower wage bill growth will dampen the growth of revenue from contributions.
Keskimääräiset työeläkemaksut pysyvät tänä vuonna viime vuoden tasolla ja palkkasumman kasvun hidastuminen vaimentaa maksutulojen kasvua.
The property income of pension funds will increase only marginally.
Eläkerahastojen omaisuustulot kasvavat vain vähän.
Property income growth will be curbed by low interest rates.
Matala korkotaso hillitsee omaisuustulojen kasvua.
The pension fund surplus will fall back to 2.0% of GDP in 2013.
Eläkerahastojen ylijäämä pienenee 2,0 prosenttiin suhteessa kokonaistuotantoon v. 2013.
Since it is assumed that employment pension contributions will rise by 0.8 percentage points in 2014 and by 0.4 percentage points in 2015, as agreed earlier, the pension fund surplus will remain close to the 2013 level over the remaining years of the outlook period.
Koska työeläkemaksujen oletetaan nousevan aiemmin sovitun mukaisesti 0,8 prosenttiyksikköä v. 2014 ja 0,4 prosenttiyksikköä v. 2015, rahastojen ylijäämä pysyy ennusteen jatkovuosina lähellä vuoden 2013 tasoa.
The revenue and expenditure of other social security funds will remain close to balance throughout the outlook period.
Muiden sosiaaliturvarahastojen tulot ja menot pysyvät lähellä tasapainoa koko ennustejakson.
Publisher
Julkaisija:
DOCUMENTATION PAGE
KUVAILULEHTI
Research and Innovation Council 20 September 2012
Tutkimus- ja innovaationeuvosto
Authors
Tekijät:
Permanent State Under-Secretary Timo Lankinen (chair), Managing Director Christine Hagström-Näsi and Dr.Soc.Sc., Professor of Practice in Economics Sixten Korkman
Alivaltiosihteeri Timo Lankinen (puheenjohtaja), toimitusjohtaja Christine Hagström-Näsi ja valtiotieteen tohtori, professor of practice Sixten Korkman
Commissioned by
Toimeksiantaja:
Title of publication:
Julkaisun nimi:
Comprehensive reform of state research institutes and research funding
Valtion tutkimuslaitosten ja tutkimusrahoituksen kokonaisuudistus
Totalreform av statens forskningsinstitut och forskningsfinansiering
Totalreform av statens forskningsinstitut och forskningsfinansiering
On 15 December 2011, the Research and Innovation Council decided to appoint an expert group to prepare a proposal on the overall reform of the national research institute sector.
Tutkimus- ja innovaationeuvosto päätti 15.12.2011 asettaa asiantuntijaryhmän tekemään ehdotuksen valtion tutkimuslaitoskentän kokonaisuudistuksesta.
The expert group was tasked with preparing a proposal for a model to be employed in the structural reform of the state research institute sector, while strengthening the steering of research institutes, reforming their funding and improving the targeting of resources in accordance with the needs of society.
Asiantuntijaryhmän tehtäväksi asetettiin valmistella ehdotus malliksi, jolla toteutetaan valtion tutkimuslaitoskentän rakenteellinen uudistaminen, vahvistetaan tutkimuslaitosten ohjausta, uudistetaan laitosten rahoitusta ja parannetaan voimavarojen kohdentumista yhteiskunnan tarpeiden mukaisesti.
Research resources will be marshalled in order to increase their social effectiveness, through
tutkimusvoimavaroja kootaan yhteiskunnallisen vaikuttavuuden lisäämiseksi yhtäältä valtioneuvoston päätöksentekoa tukevaksi tutkimukseksi ja toisaalta strategisesti suunnatun tutkimuksen rahoitusvälineeksi yhteiskunnan merkittävien haasteiden tutkimusperusteiseksi ratkaisemiseksi, sekä
LNG Action Plan for shipping 2013 – 2017
LNG-toimintaohjelma 2013 – 2017
- Introduction of liquefied natural gas in maritime transport
- nesteytetyn maakaasun käyttöönotto laivaliikenteessä
This Action Plan, prepared under the leadership of the Finnish Ministry of Transport and Communications, is aimed at promoting the use of liquefied natural gas (LNG) in shipping on the basis of the following guidelines:
Liikenne- ja viestintäministeriön johdolla on valmisteltu luonnos LNG -toimintaohjelmaksi, jolla edistettäisiin nesteytetyn maakaasun LNG:n käyttöönottoa laivaliikenteessä seuraavien linjausten pohjalta:
Background
Taustaa
On 24 January 2012 the Ministry of Transport and Communications of Finland appointed a working group to explore alternative propulsion systems for the transport of the future.
Luonnos LNG -toimintaohjelmaksi on laadittu liikenne- ja viestintäministeriön 24.1.2012 asettaman ”Tulevaisuuden käyttövoimat liikenteessä” -työryhmän puitteissa.
As part of its work, the group prepared this LNG Action Plan for shipping with the purpose of surveying the studies that have already been made on alternative ship fuels - particularly LNG - at EU level, together with the associated R&D work that has been conducted.
Tehtävänä oli muun muassa kartoittaa laivojen vaihtoehtoisiin polttoaineisiin liittyvät selvitykset EU:n tasolla, erityisesti LNG:n osalta, sekä siihen liittyvä tutkimus- ja kehitystyön tilanne.
In addition, the group was also charged with drafting recommendations for what steps Finland should take in order to promote the use of LNG as ship fuel in the Baltic Sea area, and to facilitate preparations for a regulatory framework and guidelines in the EU and IMO.
Tehtävänä oli myös laatia ehdotukset Suomen toiminnasta LNG:n käytön edistämiseksi laivojen polttoaineena erityisesti Itämeren alueella sekä erityisesti EU:ssa ja IMO:ssa tarvittavan ohjeistuksen ja sääntelykehyksen valmistamisen osalta.
The drafting of this Action Plan included representation from the Ministry of Transport and Communications, Ministry of the Environment, Finnish Transport Safety Agency, Finnish Shipowners’ Association, Finnish Port Association, Port of Helsinki, Port of Turku, VTT Technical Research Centre of Finland, Neste Oil, Gasum and Wärtsilä.
Työssä oli edustajia liikenne- ja viestintäministeriöstä, ympäristöministeriöstä, Liikenteen turvallisuusvirastosta, Suomen Varustamot ry:stä, Suomen Satamaliitosta, Helsingin satamasta, Turun satamasta, VTT:ltä, Neste Oil:sta, Gasumista ja Wärtsilästä.
Specialists from a number of different fields were consulted during the process.
Työn aikana kuultiin eri alojen asiantuntijoita.
The use of liquefied natural gas, or LNG, as ship fuel requires that its supply and distribution be assured in Finland and across Europe.
Nesteytetyn maakaasun (Liqufied Natural Gas, LNG) käyttö laivojen polttoaineena edellyttää, että LNG:n saanti ja jakelu on taattu sekä Suomessa että muulla Euroopassa.
As far as Finland is concerned, LNG-powered ships and LNG tankers must also be suitable for winter conditions, including navigation through the ice.
Suomen liikenteeseen tarvitaan lisäksi talviolosuhteisiin sopivia LNG-käyttöisiä laivoja ja LNG-tankkereita.
The global nature of shipping requires that regulatory decisions aimed at ensuring the safe transport and use of LNG be made at international forums: the IMO and EU.
Laivaliikenteen kansainvälisestä luonteesta johtuen, tulee kansainvälisellä tasolla sopia LNG:n turvallisen kuljetuksen ja käytön sääntelystä Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä IMO:ssa ja EU:ssa.
The establishment of LNG infrastructure calls for cooperation at EU level, particularly as regards funding.
LNG-infrastruktuurin rakentaminen edellyttää yhteistyötä EU:n tasolla erityisesti rahoitukseen liittyvien kysymysten osalta.
At the same time, permit processes affecting the setting up of the necessary infrastructure, preparedness for accidents, and training require examination at national level.
Kansallisella tasolla tulee muun muassa tarkastella rakentamisen lupaprosesseja, varautumista onnettomuuksiin sekä koulutusta.
LNG is odourless, colourless and non-toxic. It is non-corrosive,
LNG on hajuton, mauton ja myrkytön kaasu, joka ei aiheuta korroosiota eikä se ole syövyttävä.
and does not contain sulphur, particulate matter or heavy metals.
Se ei sisällä rikkiä, pienhiukkasia tai raskasmetalleja.
In exploring the use of LNG as ship fuel, it is also necessary to look at synergies with other users of LNG, such as industry and heavy vehicles.
Harkittaessa LNG:n käyttöä laivojen polttoaineena, on tärkeätä analysoida synergiaedut myös muiden LNG-käyttäjien, kuten teollisuuden ja raskaan liikenteen kanssa.
The greatest challenge associated with the use of alternative fuels is how to plan investments in ships and bunkering infrastructure so that supply and demand meet at the same time.
Vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön osalta suurin haaste on luoda edellytykset sille, että laivainvestoinnit ja infrastruktuuriin tehtävät investoinnit kohtaavat ajallisesti.
How quickly maritime operators switch to LNG largely determines how much will be invested, and when.
Tarvittavien investointien laajuutta ja aikataulua ohjaa merenkulun toimijoiden siirtymisnopeus LNG:n käyttöön.
In this connection, various forms of support both nationally and at EU level will play a key part.
Erilaiset tukimuodot kansallisella ja EU:n tasolla nousevat tässä yhteydessä keskeisesti esille.
Promoting the use of LNG calls for measures from government actors, municipalities, ports, port operators, shipowners, businesses, rescue services and investors.
LNG:n käytön edistäminen edellyttää toimenpiteitä valtionhallinnolta, kunnilta, satamilta, satamaoperaattoreilta, varustamoilta, elinkeinolta, pelastustoimelta ja investoijilta.
In central government, clear responsibilities lie with the Ministries of Transport and Communications, Employment and the Economy, Finance, Social Affairs and Health, the Environment, and the Interior.
Selkeitä vastuuministeriöitä valtionhallinnossa ovat liikenne- ja viestintäministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, valtiovarainministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, ympäristöministeriö ja sisäasiainministeriö.
This LNG Action Plan discusses the recommendations set forth in the North European LNG Infrastructure Project, which submitted its final report in June 2012.
LNG -toimintaohjelman valmistelussa on tarkasteltu kesäkuussa 2012 loppuraporttinsa luovuttaneen Pohjois-Euroopan LNG-infrastruktuurihankkeen suosituksia.
The project, which Finland participated in, was co-financed by the European Union and carried out under the leadership of Denmark.
Suomi osallistui tähän Tanskan johdolla sekä osittain EU:n rahoituksella tehtyyn hankkeeseen.
The present Action Plan for shipping will be further elaborated on the basis of the EU Commission's Communication on a European alternative fuels strategy and the associated legislative proposal.
Luonnosta LNG -toimintaohjelmaksi tullaan tarkentamaan EU:n komission vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan tiedonannon ja lainsäädäntöehdotuksen pohjalta.
The areas covered by the LNG Action Plan for shipping, together with the responsible actors and timetables proposed, are presented in the following:
Seuraavassa käydään läpi LNG -toimintaohjelman eri osa-alueet vastuullisten toimijoiden sekä aikataulutavoitteiden osalta:
I Bunkering
I Polttoainetankkaus (bunkraus)
1 Bunkering solutions need to be considered at an early stage
Bunkrauksen suoritustapaa tulee miettiä varhaisessa vaiheessa
Bunkering solutions include bunkering from terminal-to-ship (TPS), ship-to-ship (STS) and tank truck-to-ship (TTS).
Bunkraus voidaan suorittaa joko kiinteästä LNG-säiliöstä, aluksesta toiseen tai tankkiautosta.
The volume of fuel, place of bunkering and the environment in which it is performed determine the solution best suited.
Bunkraustapaa valittaessa merkittäviä tekijöitä ovat bunkrattavan polttoaineen määrä, bunkrauspaikka ja ympäristö, jossa bunkraus suoritetaan.
Bunkering directly from terminal-to-ship via pipeline (TPS) is suitable for all fuel volumes.
Kiinteästä LNG-säiliöstä putken kautta tapahtuva bunkraus voidaan suorittaa kaikensuuruisiin tarpeisiin.
The tank truck-to-ship (TTS) bunkering solution is recommended for receiving vessels with bunker volume requirement of a few m
Tankkiautosta tehtävää bunkrausta suositellaan, mikäli bunkraustarve on muutamasta kuutiosta 200 m
Bunkering from tank truck-to-ship also requires that transport arrangements be examined on the land-side.
Tankkausautosta tapahtuva bunkraus edellyttää myös maapuolen kuljetusjärjestelyjen tarkastelua.
Key actors
Avaintoimijat
a) in Finland:
Suomessa:
gas suppliers, shipowners, port authorities, port operators, rescue services, investors, municipalities (incl. land use planning), ship design companies, shipyards and tank truck companies
kaasun toimittajat, varustamot, satamanpitäjät, satamaoperaattorit, pelastustoimi, investoijat, kunnat (mm. kaavoitus), laivojen suunnittelutoimistot ja telakat, säiliöautoyritykset
b) internationally:
kansainvälisesti:
investors
investoijat
Responsible ministries
Vastuuministeriöt
Ministry of Transport and Communications, Ministry of Employment and the Economy, Ministry of the Interior, Ministry of the Environment
LVM, TEM, SM, YM
II Financial perspectives on LNG infrastructures
II LNG-infrastruktuuria koskevat taloudelliset näkökohdat
2 Examination of financial incentives related to LNG infrastructure construction
LNG-infrastruktuurin rakentamiseen liittyvien taloudellisten kannustimien selvittäminen
To support the establishment of a land-based LNG infrastructure, it is recommended that financial incentives be used.
Maalle rakennettavan LNG-infrastruktuurin rakentamiseksi suositellaan taloudellisia kannustimia.
They should be sufficient to guarantee that LNG retail prices correspond to a payback time of approximately 8 years.
Taloudellisten kannustimien tulisi olla riittävät, jotta LNG:n vähittäishinnat saadaan
In considering the use of financial incentives, action needs to be taken to examine investment in LNG infrastructure and in LNG transportation and bunkering vessels.
Taloudellisia kannustimia pohdittaessa tulee arvioida investoinnit sekä LNG-infrastruktuuriin että LNG-kuljetus- ja bunkrausaluksiin.
It is also necessary to look at synergies with other users of LNG, such as industry and heavy vehicles.
Lisäksi tulee analysoida synergiaedut muiden LNG-käyttäjien, kuten teollisuuden ja raskaan liikenteen kanssa.
urgent
kiireellinen
government bodies, financial institutions
valtionhallinto, rahoituslaitokset
b) internationally/EU:
kansainvälisesti/EU:
EIB, NIB, European Commission
EIB, NIB, EU:n komissio
Ministry of Finance, Ministry of Transport and Communications, Ministry of Employment and the Economy
VM, LVM, TEM
3 Plans and project funding for business activities associated with LNG bunkering
LNG-bunkraukseen liittyvien liiketoimintojen suunnittelu ja projektirahoitus
EU calls regarding business case studies have already been issued and further are expected.
EU:lla on ollut rahoitushakuja ja lisää on luvassa.
Gasum, for example, has explored the feasibility of setting up an LNG import terminal as part of its business development activities. This terminal would serve the needs of shipping and of industry located outside the scope of the current natural gas pipeline network.
Esimerkiksi Gasum on tehnyt osana oma liiketoimintojen kehitystyötä tarveselvityksen LNG- tuontiterminaalista, joka palvelisi merenkulun ja maakaasun nykyisen putkiverkoston ulkopuolella olevan teollisuuden tarpeita.
The study covers potential sites of the terminal, together with assessments of bunkering solutions at different ports.
Selvitys sisältää terminaalin sijoitusvaihtoehdot ja arvion bunkrausvaihtoehdoista eri satamissa.
The results indicate that in some locations the needs of industry even guide infrastructure construction.
Selvityksen mukaan joissakin kohteissa teollisuuden tarve on jopa infrastruktuurin rakentamista ohjaava tekijä.
As a joint effort with the Port of Turku, Gasum has initiated a process to change the local detailed plan in the Pansio port area to enable the construction of an LNG import terminal.
Gasum on käynnistänyt yhdessä Turun Sataman kanssa asemakaavamuutoksen Pansion sataman alueella, jotta LNG-tuontiterminaalin sijoitus satama-alueelle olisi mahdollista.
Gasum is also carrying out an environmental impact assessment (EIA) concerning the construction of a large-scale LNG import terminal in Porvoo and Inkoo.
Gasumilla on meneillä myös YVA- prosessi Porvoon ja Inkoon suuren mittakaavan LNG- tuontiterminaalin osalta.
A large terminal would serve not only shipping and industry, but also the current natural gas transmission network, by supplying it with natural gas vaporised from LNG.
Suuren mittakaavan tuontiterminaali palvelisi merenkulun ja teollisuuden lisäksi nykyistä maakaasun siirtoverkkoa, toimittamalla siihen LNG:stä höyrystettyä maakaasua.
A large LNG terminal would also decentralise the acquisition of natural gas, which would improve the security of its supply.
Suuren mittakaavan LNG-terminaali hajauttaisi myös maakaasun hankintaa, mikä parantaisi ja myös varmistaisi maakaasun toimitusvarmuutta.
2013 - 2020; emphasis on 2013 – 2016
2013 - 2020; painotus ajanjaksolla 2013 – 2016
gas suppliers, port authorities, shipowners, research institutions, potential investors
kaasun toimittajat, satamanpitäjät, varustamot, tutkimuslaitokset, potentiaaliset rahoittajat
European Commission
EU:n komissio
Ministry of Transport and Communications, Ministry of Employment and the Economy, Ministry of Finance, Ministry of the Environment
LVM, TEM, VM, YM
4 Creation of collaboration models for local and regional port clusters
Paikallisten ja alueellisten satamaklustereiden yhteistoimintamallien luominen
It is recommended that local and regional port clusters be set up to develop local LNG infrastructures and launch business plans.
Alueellisen ja paikallisen LNG:n infrastruktuurin kehittämiseksi ja liiketoimintasuunnitelmien käynnistämiseksi suositellaan paikallisten ja alueellisten satamaklustereiden perustamista.
This is particularly important in the coming ten years, with an emphasis on the early years (2013-2016).
Tämä on ajankohtaista seuraavan 10 vuoden aikana, kuitenkin niin, että painotus on ensimmäisten vuosien aikana (2013-2016).
LNG as ship fuel is exempt from excise duty, which must be taken into account in planning the supply of LNG from storage facilities to ships.
LNG:n käyttö laivojen polttoaineena on vapautettu valmisteverosta, mikä on otettava huomioon suunniteltaessa LNG:n luovuttamista varastoista laivojen käyttöön.
In autumn 2012, the Centre for Maritime Studies at Turku University and the Pori Unit of Turku School of Economics conducted a preliminary study on the business opportunities of natural gas in the province of Satakunta.
Turun yliopiston Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskus (MKK) ja Turun kauppakorkeakoulun Porin yksikkö tekivät syksyllä 2012 esiselvityksen maakaasun liiketoiminnallisista mahdollisuuksista Satakunnassa.
The project examined the perspectives of LNG, its potential demand and the implementation possibilities of its distribution for the needs of shipping, industry and transport, together with the associated business opportunities.
Hanketyö selvitti LNG mahdollisuuksia LNG:n potentiaalisen kysynnän ja jakelun toteuttamisen mahdollisuuksia merenkulussa, teollisuus- ja liikennekäytössä sekä kartoitti niihin liittyviä liiketoimintamahdollisuuksia.
2013 – 2020; emphasis on 2013 – 2016
2013 - 2020; painotus ajanjaksolle 2013-2016
port authorities, port operators, municipalities, gas suppliers, Finnish Customs, industry, shipowners
satamanpitäjä, satamaoperaattorit, kunnat kaasuntoimittajat, Tulli, teollisuus, varustamot
cross-border cooperation between ports and port operators, municipalities, gas suppliers and industry
rajat ylittävä yhteistyö satamien ja satamaoperaattoreiden, kuntien, kaasuntoimittajien ja teollisuuden välillä
5 Early creation of a minimum infrastructure and secured market
Varhaisen minimi-infrastruktuurin luominen ja vakaiden markkinoiden varmistaminen