natgillin/translations-raw huggingface dataset:
To ensure success and prosperity in the future, more efficient use must be made of all the resources available in this country.
Suomen tuleva menestys edellyttää, että maamme kaikki voimavarat saadaan nykyistä paremmin käyttöön.
Finland's future success requires that rural resources be utilised better than at present.
Suomen tuleva menestys edellyttää, että maaseudun voimavarat saadaan nykyistä paremmin käyttöön.
For Finland’s objectives in the EU in the coming years, see 1.7.1.
Suomen tulevien vuosien tavoitteista EU:ssa katso 1.7.1.
Finland should seek to influence the contents of pan-European education, research and innovation policy more determinedly than at present.
Suomen tulisi määrätietoisemmin pyrkiä vaikuttamaan yhteiseurooppalaisen koulutus-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikan sisältöön.
by 2020, Finland should restrict the greenhouse gas emissions of sectors outside the emissions trade, such as accommodation, agriculture and transport, by 16% compared to the current status
Suomen tulisi rajoittaa päästökaupan ulkopuolisten sektoreiden, kuten asumisen, maatalouden ja liikenteen kasvihuonekaasuja 16 prosentilla nykyisestä vuoteen 2020,
In national and international natural resource policy-making Finland should use its influence at the highest level to promote price stability, reduce demand and safeguard vital supplies.
Suomen tulisikin luonnonvaroja koskevassa kansallisessa ja kansainvälisessä politiikassa tähdätä ylätasolla vakaaseen hintakehitykseen, kysynnän vähentämiseen sekä tarjonnan turvaamiseen.
Finland’s visibility in these areas has provided and will provide opportunities for exploiting Finnish expertise and resources, a fact that is also stressed in the development policy programme.
Suomen tunnettuus näillä osa-alueilla on tarjonnut ja tarjoaa mahdollisuuksia suomalaisen osaamisen ja voimavarojen hyödyntämiseen, mitä kehityspoliittinen ohjelma myös korostaa.
Finland's production structure will be more clearly focused on the innovative service sector, which also aims at increasing exports.
Suomen tuotantorakenne painottuu yhä selkeämmin innovatiiviseen palvelusektoriin, joka tähtää myös vientiin.
4  FINLAND ’ S SECURITY
4 SUOMEN TURVALLISUUDEN KEHITTÄMINEN
Finland’s security is closely linked with international developments.
Suomen turvallisuuden kehitys on tiiviisti yhteydessä kansainväliseen kehitykseen.
3  Finland ’ s security and defence policy guidelines
3 SUOMEN TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLIITTINEN TOIMINTALINJA
The key objective of Finland’s security and defence policy is political and military stability in our near environs.
Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan keskeinen tavoite on lähialueidemme poliittinen ja sotilaallinen vakaus.
FINNISH SECURITY AND DEFENCE POLICY 2009
SUOMEN TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLITIIKKA 2009
The key topics of Finland’s Security Council campaign are intensification of UN crisis management, development, and human rights activities.
Suomen turvallisuusneuvostokampanjan painopistealueita ovat YK:n kriisinhallinnan, kehitystoiminnan ja ihmisoikeustyön tehostaminen.
When it comes to Finland’s security environment, the most important questions relate to  Russia ’ s  political and economic stability and to the evolution of its international relations.
Suomen turvallisuuspoliittisen toimintaympäristön kannalta tärkeintä ovat  Venäjän  poliittinen ja taloudellinen vakaus sekä maan kansainvälisten suhteiden kehitys.
The primary objectives for the development of Finland’s security policy are specified in the Government Report on Security and Defence Policy.
Suomen turvallisuuspolitiikan kehittämisen keskeiset tavoitteet vahvistetaan turvallisuus- ja puolustuspoliittisessa selonteossa.
Factors affecting the development in Finland’s security environment
Suomen   turvallisuusympäristön   kehitykseen vaikuttavia tekijöitä
The development of Finland’s security environment is monitored and by generating information about the current situation other authorities are supported in protecting society’s vital functions and targets.
Suomen turvallisuusympäristön kehitystä seurataan ja tuottamalla tietoa vallitsevasta tilanteesta tuetaan muita viranomaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa ja kohteiden suojaamisessa.
Finland’s security environment is no longer constrained to our vicinity. Global developments increasingly affect us.
Suomen turvallisuusympäristöön ei vaikuta ainoastaan lähialue, vaan yhä enemmän maailmanlaajuinen kehitys.
The key actors in Finland’s security environment are the EU, Russia, the United States and NATO.
Suomen turvallisuusympäristöön keskeisimmin vaikuttavat toimijat ovat EU, Venäjä, Yhdysvallat ja Nato.
The political and military development in our vicinity, especially in Russia, significantly influences Finland’s security.
Suomen   turvallisuuteen   vaikuttaa   merkittävästi  lähialueidemme,   erityisesti  Venäjän,  poliittinen  ja sotilaallinen kehitys.
Global security challenges increasingly affect Finland’s security.
Suomen  turvallisuuteen  vaikuttavat  yhä  enemmän globaalit turvallisuushaasteet.
Finland's research and innovation system should be connected more closely to European and global competence networks.
Suomen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmä olisi kytkettävä nykyistä tiiviimmin eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin osaamisverkostoihin.
Streamlining the Finnish research and innovation system will become a key issue during the foresight period.
Suomen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmän selkeyttäminen nousee ennakointijaksolla keskeiseksi.
In international comparison studies, the Finnish research and innovation system has been rated efficient and its performance considered high.
Suomen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmää pidetään kansainvälisissä vertailuissa hyvin toimivana ja tehokkaana.
Another problem plaguing Finnish research and innovation is the lower-than-imagined level of international activity.
Suomen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan pulmana on myös kansainvälistymisen kuviteltua alhaisempi taso.
The Finnish research system and research have been ranked among the leading group of OECD countries in the early 21st century.
Suomen tutkimusjärjestelmä ja tutkimus ovat olleet monilla mittareilla  mitattuina OECD-maiden kärkiryhmässä 2000-luvun alkupuolella.
The field of Finnish research institutes will have been enhanced, structures will have been reorganised, and their idle capacity will have been harnessed more efficiently.
Suomen tutkimuslaitoskenttää on tehostettu, rakenteita uudistettu ja niissä oleva käyttämätön potentiaali otettu aiempaa tehokkaammin käyttöön.
Finnish research funding and the science and technology policy debate both strongly encourage applied sciences.
Suomen tutkimusrahoituksessa sekä tiede- ja teknologiapoliittisessa keskustelussa on vahvasti soveltavaan tutkimukseen kannustavia piirteitä.
Entering into force in 2005, the pension reform changed Finland's earnings-related pension scheme in several ways.
Suomen työeläkejärjestelmä muuttui monin tavoin vuonna 2005 voimaan astuneella eläkeuudistuksella.
Finland’s most important international transport connections by land and sea
Suomen tärkeimmät kansainväliset maa- ja meriliikenneyhteydet
The coherence of Finland’s foreign and security policy requires that decisions on the export of defence materiel are consistent with human rights policy guidelines.
Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan johdonmukaisuus edellyttää, että puolustustarvikkeiden vientiä koskevat päätökset noudattavat ihmisoikeuspoliittisia linjauksia.
To ensure the coherence of Finland ’ s foreign and security policy, decisions concerning the export of  defence materiel  must be compatible with human rights policy guidelines.  Furthermore, when making such decisions, Finland must give consideration to the human rights situation in the country concerned and the re-export risk.
Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan johdonmukaisuus edellyttää, että  puolustustarvikkeiden  vientiä koskevat päätökset noudattavat ihmisoikeuspoliittisia linjauksia ja niitä tehtäessä otetaan huomioon asianomaisen maan ihmisoikeustilanne ja jälleenvientiriski.
The core task of the Ministry for Foreign Affairs is the implementation of Finland’s foreign and security policy by means of diplomacy and the maintaining of international relations.
Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttaminen diplomatian keinoin sekä kansainvälisten suhteiden hoitaminen ovat ulkoministeriön ydintehtäviä.
Finland’s foreign and security policy is based on good bilateral relations, exerting a strong influence in the Common Foreign and Security Policy of the European Union, effective multilateral cooperation and credible national defence.
Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikka perustuu hyviin kahdenvälisiin suhteisiin, vahvaan vaikuttamiseen EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikassa ja tehokkaaseen monenkeskiseen yhteistyöhön sekä uskottavaan maanpuolustukseen.
Finland's foreign and security policy choices by 2020
Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevia ratkaisuja vuoden 2020 tilanteeseen tultaessa
Finland’s foreign and security policy has been implemented in accordance with the Government Programme.
Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa on toteutettu hallitusohjelman mukaisesti.
Finland’s main foreign, security and defence policy objectives are safeguarding the country’s independence and promoting the security, well-being and core values of its population.
Suomen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan keskeiset tavoitteet ovat Suomen itsenäisyyden varmistaminen sekä suomalaisten turvallisuuden, hyvinvoinnin ja perusarvojen edistäminen.
The most important functions of Finland’s foreign, security and defence policy are safeguarding Finland’s independence, territorial integrity and society’s basic values, advancing the security and well-being of its citizens and sustaining the functioning of society.
Suomen ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan tärkeimmät tehtävät ovat Suomen itsenäisyyden, alueellisen koskemattomuuden ja perusarvojen turvaaminen, väestön turvallisuuden ja hyvinvoinnin edistäminen sekä yhteiskunnan toimivuuden ylläpitäminen.
In the 2010s, the Finnish Foreign Service is faced with a difficult equation.
Suomen ulkoasiainhallinto kohtaa 2010-luvulla vaikean yhtälön.
The Finnish Foreign Service is facing new demands.
Suomen ulkoasiainhallintoon kohdistuu uusia vaatimuksia.
To ensure Finland’s internal and external security, political decision-makers,  national / state  and local authorities, civil society and the business sector must work together to combat violence and its root causes.
Suomen ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi poliittisen tason, valtio- ja kuntasektorin sekä kansalaisyhteiskunnan ja elinkeinoelämän on toimittava yhdessä väkivallan ja sen syiden torjumiseksi.
Finland’s external action
Suomen ulkoisen toiminnan kehittäminen
Cooperation between Finland’s diplomatic and consular missions abroad, the authorities and transport companies is intensified so as to improve border security.
Suomen ulkomaanedustustojen sekä viranomaisten ja kuljetusyhtiöiden yhteistyötä rajaturvallisuuden kehittämiseksi tiivistetään.
Out of all of Finland’s foreign trade, 75 per cent of the value and 80 per cent of the tonnage are transported on ships via the Baltic Sea.
Suomen ulkomaankaupan arvosta 75 prosenttia ja tonneista 80 prosenttia kuljetetaan meritse Itämeren kautta.
Safeguarding the conditions for Finland’s foreign trade
Suomen ulkomaankaupan edellytysten turvaaminen
Securing Finland’s foreign trade (MFA).
Suomen ulkomaankaupan edellytysten turvaaminen (UM).
The travel and transport chains required by Finland's foreign trade will be functional and run smoothly.
Suomen ulkomaankaupan tarvitsemat matka- ja kuljetusketjut ovat toimivia ja sujuvia.
Criminals make use of loopholes in official controls and legislation in Finnish foreign trade.
Suomen ulkomaankaupassa rikolliset hyödyntävät viranomaisvalvonnan ja lainsäädännön heikkouksia.
Finland's foreign trade is very centralised in nature.
Suomen ulkomaankauppa on hyvin keskittynyttä.
Cooperation between Finland’s diplomatic and consular missions and liaison officers abroad in preventing illegal entry and human trafficking will be extended to involve other missions and also airlines.
Suomen ulkomailla olevien edustustojen ja yhdyshenkilöiden yhteistyötä laittoman maahantulon ja ihmiskaupan torjunnassa tiivistetään ja laajennetaan muiden edustustojen ja lentoyhtiöiden kanssa.
In recent years, rapid changes have occurred in Finland’s foreign policy environment.
Suomen ulkopoliittinen toimintaympäristö on muuttunut viime vuosina nopeasti.
From the perspective of Finland’s foreign policy, this situation entails both significant threats and opportunities.
Suomen ulkopolitiikan näkökulmasta tilanteeseen liittyy sekä merkittäviä uhkia että mahdollisuuksia.
Finland’s foreign policy is directed by the President of the Republic, in co-operation with the Government.
Suomen ulkopolitiikkaa johtaa tasavallan presidentti yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa.
Terrorist acts committed abroad, in particular if weapons of mass destruction are used, may also introduce direct or indirect spill-over effects in Finland.
Suomen ulkopuolella toteutetuilla terrori-iskuilla, etenkin mikäli joukkotuhoaseita käytetään, saattaa olla epäsuoria vaikutuksia suomalaisenkin yhteiskunnan hyvinvointiin.
The Commission proposes a goal for Finland to increase the share up to 38 per cent by the year 2020.
Suomen  uudeksi  tavoiteosuudeksi vuonna 2020 komissio esittää 38 prosenttia.
Finland carries out most of its international election monitoring assignments through these two organisations.
Suomen vaalitarkkailutyö ulkomailla tapahtuu useimmiten näiden kahden järjestön kautta.
Finland has a long tradition of participating in the UN. This provides a solid basis for proposing Finns to postings in peace processes, such as special representatives and special envoys.
Suomen vahva YK-perinne antaa hyvän lähtökohdan suomalaisten tarjoamiselle kansainvälisiin erityisedustaja- ja -lähettilästehtäviin.
In global competition, Finland’s strengths have so far lain in its high level of technological knowhow, its human resources and, specifically, its high level of education and competence.
Suomen vahvuuksia globaalissa kilpailussa ovat toistaiseksi olleet mm. teknologisen osaamisen korkea taso, inhimilliset voimavarat ja erityisesti korkea koulutus- ja osaamistaso.
Finland’s strengths in this respect include property protection and quality of law enforcement, its debt and credit markets, education and human capital, low levels of corruption and crime alongside its entrepreneurship culture and the related possibilities (innovation, R&D, ease of initiating and terminating business operations and the ICT infrastructure).
Suomen vahvuuksia indeksissä ovat omaisuuden suoja ja lainvalvonnan laatu, velka- ja luottomarkkinat, koulutus ja inhimillinen pääoma, vähäinen korruptio ja rikollisuus sekä yrittäjyyskulttuuri ja sen mahdollisuudet (innovointi, tk, yritystoiminnan aloittamisen ja päättämisen helppous sekä ICT-infrastruktuuri).
Finland’s strengths include sectoral research and its close links with research conducted at universities.
Suomen vahvuuksia on sektoritutkimus ja sen tiivis yhteys yliopistotutkimukseen.
Thus far, Finland's strengths in global competition have been, among others, the high level of technological expertise, the human resources, and the high level of education and competence in particular, along with a relatively viable innovation system, a functional physical infrastructure, and a stable and safe society.
Suomen vahvuutena globaalissa kilpailussa on toistaiseksi ollut mm. teknologisen osaamisen korkea taso, olemassa olevat inhimilliset voimavarat ja erityisesti korkea koulutus- ja osaamistaso, suhteellisen toimiva innovaatiojärjestelmä, toimiva fyysinen infrastruktuuri sekä vakaa ja turvallinen yhteiskunta.
Finland’s contribution to the EU’s decision-making is secured by safeguarding the national preparation of EU issues and participating in the work of EU bodies.
Suomen vaikuttaminen EU:n päätöksentekoon turvataan varmistamalla kansallisen EU-asioiden käsittelyjärjestelmän toiminta ja osallistuminen EU:n toimielinten toimintaan.
Stability programme update for Finland 2011
Suomen vakausohjelman tarkistus 2011
Finland’s capacity to rapidly provide humanitarian aid to crisis areas is maintained and improved.
Suomen valmiuksia lähettää nopeasti humanitaarista apua kriisialueille ylläpidetään ja kehitetään.
Finland seeks to reinforce its capacity to participate in international mediation activities.
Suomen valmiuksia osallistua kansainvälisiin välitystehtäviin pyritään vahvistamaan.
Finland aims to expand its capabilities to participate in training, mentoring and support tasks in the security sector.
Suomen valmiuksia osallistua turvallisuussektorin koulutus-, neuvonta- ja tukitehtäviin pyritään laajentamaan.
At central government level, Finland is expected to receive an estimated EUR 1,203 million from the EU budget in 2011, which is EUR 17 million less than estimated receipts in the 2010 budget.
Suomen valtion budjettitalouden arvioidaan saavan vuonna 2011 EU:n budjetista tuloja 1 203 milj. euroa, mikä on 17 milj. euroa vähemmän kuin vuoden 2010 talousarviossa on arvioitu saatavan.
Finland’s central government expenditure has remained within the limits set by the spending limits since the introduction of the reformed spending limits system in 2003.
Suomen valtiontalouden menot ovat pysyneet kehysten asettamissa rajoissa uudistetun kehysjärjestelmän käyttöönottamisesta, eli vuodesta 2003, lähtien.
Finland's central government debt took an upward turn following the economic crisis.
Suomen valtionvelka kääntyi talouskriisin myötä nousuun.
Finland's Disability Policy Programme 2010–2015
Suomen vammaispoliittinen ohjelma 2010–2015
Finland's Disability Policy Programme was adopted in August 2010.
Suomen vammaispoliittinen ohjelma hyväksyttiin elokuussa 2010.
Finland's old-age dependency ratio growing at European top rate – regional disparities becoming considerable
Suomen vanhushuoltosuhde kasvaa nopeimmin Euroopassa – alueelliset erot kasvamassa huomattaviksi
Finland’s present old-age dependency ratio (the ratio of over-65s to 15-64-year-olds) is highly typical of comparisons between EU countries.
Suomen vanhushuoltosuhde (yli 65-vuotiaan väestön suhde 15–64-vuotiaaseen väestöön) on tällä hetkellä hyvin tyypillinen EU-maiden välisessä vertailussa.
Finland’s preparation for population ageing has improved, but in spite of the many measures taken over a period of years, it remains insufficient.
Suomen varautuminen väestön ikääntymiseen on parantunut, muttei ole monista vuosien mittaan tehdyistä toimenpiteistä huolimatta riittävän hyvällä tolalla.
Personnel have been reduced and many border guard stations on the Finnish border have been closed. Hence, the Russian border control system is now more easily permeable.
Suomen vastaisella rajalla henkilöstöä ja rajavartioasemia on merkittävästi vähennetty, minkä vuoksi Venäjän rajavalvontajärjestelmä on helpommin läpäistävissä.
“Finland's response to the challenge of globalisation.
Suomen vastaus globalisaation haasteisiin:
In the 2010s, the challenges facing Finland’s Russian policy include the deepening of commercial and trade relations and promoting a business environment favourable to Finnish businesses.
Suomen Venäjä-politiikan haasteisiin 2010-luvulla kuuluu kaupallis-taloudellisten suhteiden syventäminen ja suomalaisten yritysten toimintamahdollisuuksien edistäminen.
The Finnish tax system includes hardly any age-specific incentive mechanisms, excluding low-pay support, which has been designed to decrease the employer's costs of hiring low-paid employees aged over 54 fn.
Suomen verojärjestelmässä ei ole juurikaan ikään sidottuja kannustinmekanismeja pl. matalapalkkatuki, jonka tarkoituksena on pienentää yli 54-vuotiaan matalapalkkaisen henkilön palkkaamiseen liittyviä työnantajan kustannuksia  fn  .
Four industries – namely, the forest industry, chemical industry, electrotechnical industry, and metal industry – account for over 92% of Finnish exports.
Suomen viennistä neljä toimialaa eli metsäteollisuus, kemianteollisuus, sähkötekninen teollisuus ja metalliteollisuus muodostavat yli 92 %.
The 25 largest export companies account for around half of all Finnish exports.
Suomen viennistä 25 suurinta vientiyritystä kattaa noin puolet.
The loan authorisations of Finnish Export Credit Ld have increased significantly during the recession.
Suomen Vientiluotto Oy:n lainavaltuuksia on taantuman aikana korotettu huomattavasti.
Finnish Export Credit Ltd finances the long-term granting of credit required by export trading.
Suomen Vientiluotto Oy rahoittaa vientikaupan edellyttämää pitkäaikaista luotonantoa.
Finland's export industry, resting on a few enterprises and industries
Suomen vientiteollisuus on harvojen yritysten ja toimialojen varassa
Finland's export production specialises in capital goods and industrial intermediate products.
Suomen vientituotanto on erikoistunut investointihyödykkeisiin ja teollisiin välituotteisiin.
The number of applications for Finnish visas has increased substantially.
Suomen viisumihakemusten määrät ovat kasvaneet huomattavasti.
Language policy programme 2010-2015 aimed at improving the status of sign language in Finland:
Suomen viittomakielten kielipoliittinen ohjelma 2010–2015:
In Finland, conditions for cultivation have mostly taken a positive turn, and capacity can be increased, for example, because maintaining a clean water supply is not a problem.
Suomen viljelyolosuhteet kehittyvät pääosin suotuisasti eikä esimerkiksi puhtaan veden saatavuus ole lisätuotannon este.
Finnish authorities safeguard the functioning of foreign missions in Helsinki.
Suomen viranomaiset varmistavat Helsingissä olevien diplomaattisten edustustojen turvalliset toimintaedellytykset.
According to population projections, the Finnish population is ageing faster than the European average.
Suomen väestö ikääntyy ennusteiden mukaan eurooppalaista keskiarvoa voimakkaammin.
Main characteristics of Finland's demographic future
Suomen väestökehityksen pääpiirteet
The regional distribution of the Finnish population has changed significantly over the last few decades.
Suomen väestön alueellisessa jakautumisessa on tapahtunut merkittäviä muutoksia viime vuosikymmeninä.
Over the next 20 years, the ageing of Finland’s population will decrease the labour input per capita.
Suomen väestön ikääntyminen vähentää lähimmän 20 vuoden aikana työpanosta asukasta kohden.
In Finland, the population has grown since the years of famine in the 1870s until the present day, roughly by an average of 25,000 people per year.
Suomen väestön määrä on 1870-luvun nälkävuosien jälkeen kasvanut näihin päiviin saakka keskimäärin noin 25 000 hengellä vuosittain.
Population growth will slow down in Finland, but will remain quite positive, at least until the year 2040.
Suomen väestönkasvu hidastuu, mutta pysyy lievästi positiivisena ainakin vuoteen 2040 saakka.
Finland’s target for sectors not included in the EU’s emissions trading scheme, including transport and agriculture, is to reduce emissions to a level 16% below their level in 2005 by 2020.
Suomen vähentämistavoite päästökaupan ulkopuolisilla sektoreilla, johon kuuluvat muun muassa liikenne ja maatalous, on 16 prosenttia vuoden 2005 tasosta vuoteen 2020 mennessä.
In Finland, the population will grow from today’s 5.3 million to 5.6 million by 2020.
Suomen väkiluku kasvaa vuoteen 2020 mennessä 5,6 miljoonaan nykyisestä 5,3 miljoonasta.
Finland’s population will peak in the 2020s, estimated to be at a little above 5.4 million in 2025.
Suomen väkiluku saavuttaa huippunsa 2020-luvulla ollen vuonna 2025 arviolta hieman yli 5,4 miljoonaa.
Historically, the development of Finland's population and its age structure has been primarily dependent on the development of the birth rate and mortality.
Suomen väkiluvun ja väestön ikärakenteen kehitys on historiallisesti riippunut ensisijaisesti syntyvyyden ja kuolleisuuden kehityksestä.
Finland's Cooperation with NATO
Suomen yhteistyö Naton kanssa