natgillin/translations-raw huggingface dataset:
 Develop the system of financing vocational education comprehensively (including initial vocational education and training, continuing vocational education and training, apprenticeship) to facilitate faster movement from school to working life and reaching the objective of having entire age groups educated and taking advantage of module-based degrees in developing competences.
 Kehitetään ammatillisen koulutuksen rahoitusjärjestelmää kokonaisuutena (ammatillinen perus- ja lisäkoulutus, oppisopimus) niin, että se tukee nopeampaa siirtymistä koulutuksesta työelämään, koko ikäluokan koulutustavoitteen saavuttamista ja moduuleista muodostuvien tutkintojen hyödyntämistä osaamisen kehittämisessä.
 Improve the quality of education by adopting external auditing of the quality assurance systems of education providers.
 Kehitetään koulutuksen laatua ottamalla käyttöön koulutuksen järjestäjien laadunvarmistusjärjestelmien ulkoiset auditoinnit.
 Develop teaching in mathematics and natural sciences and increase co-operation between schools, enterprises and National LUMA Centres (Math & science centres).
 Kehitetään matemaattis-luonnontieteellistä opetusta sekä lisätään koulujen yhteistyötä yritysten ja LUMA-keskusten kanssa.
 Develop the operating model for change security to ensure rapid re-employment.
 Kehitetään muutosturvan toimintamallia niin, että se varmistaa nopean uudelleentyöllistymisen.
 Develop the teaching of competences needed in supervisory roles through co-operation between vocational schools and polytechnics.
 Kehitetään työnjohdon ja esimiestaitojen koulutusta yhdessä ammatillisen koulutuksen ja ammattikorkeakoulujen kanssa.
 Develop co-operation with enterprises and expand it to a national operating model.
 Kehitetään yritysyhteistyötä ja laajennetaan se toimintamallina koko maahan.
 Emphasise entrepreneurship in teaching.
 Kiinnitetään koulutuksessa huomiota yrittäjyyteen.
 In higher education, a clear division of duties, and extensive co-operation built on that division of duties, exist between universities and polytechnics.
  Korkea-asteen koulutuksessa on selkeä työnjako yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kesken sekä sille rakentuva yhteistyö.
 The financing base of institutes of higher education is broadened by offering paid services and adopting tuition fees or term-based tuition.
  Korkeakoulujen rahoituspohjaa laajennetaan lisäämällä  maksullista toimintaa sekä ottamalla käyttöön opinto- tai lukukausimaksut.
 Institutes of higher education emphasise internationalisation and promote the creation of multicultural campuses.
  Korkeakoulut vahvistavat kansainvälistymistään ja edistävät  monikulttuuristen kampusten syntymistä.
 Entry into schools and graduation from them are expedited through academic counselling, improving student selection systems and reforming the student financial aid system.
  Koulutuksen aloittamista ja valmistumista työelämään nopeutetaan opintojen ohjauksella, valintajärjestelmien kehittämisellä ja opintotuen uudistamisella.
 Quality, effectiveness and links to the workplace are highlighted as focal areas at all levels of education.
  Koulutuksen laatu, vaikuttavuus ja työelämäyhteydet nostetaan kehittämisen painopisteeksi kaikilla koulutusasteilla.
 The accuracy of education is improved by anticipating the changing needs for competences in the work place.
  Koulutuksen osuvuutta parannetaan ennakoimalla työelämän muuttuvia osaamistarpeita.
 The effectiveness of education is improved by emphasising performance-based financing in all secondary and higher education.
  Koulutuksen vaikuttavuutta lisätään vahvistamalla tuloksellisuus rahoitusta kaikessa toisen asteen ja korkea-asteen koulutuksessa.
 The efficiency of the education system is improved through structural reform, reducing redundancies and strengthening links between the workplace and education.
  Koulutusjärjestelmää tehostetaan rakenneuudistuksilla, päällekkäistä koulutusta karsimalla sekä työelämän ja koulutuksen yhteyttä vahvistamalla.
 Prepare regional plans for the steering of lifelong learning led by
 Laaditaan elinikäisen oppimisen ohjauksen alueellinen suunnitelma
 Increase business sector representation in regional decision-making and in the governing boards of education providers.
 Lisätään elinkeinoelämän edustusta alueellisessa päätöksenteossa ja koulutuksen järjestäjien hallituksissa.
 Increase emphasis on workplace orientation in education and the role of practical skills in degrees.
 Lisätään koulutuksen työelämälähtöisyyttä ja vahvistetaan tutkintojen tuottamaa käytännön osaamista.
 Increase training and conversion training of immigrants.
 Lisätään maahanmuuttajien koulutusta ja muuntokoulutusta.
 Emphasise elective subjects and reduce the number of required subjects and courses.
 Lisätään opiskelijan valinnaisuutta ja vähennetään pakollisten oppiaineiden ja kurssien määrää.
 Increase interest among students to take more courses in mathematics and natural sciences by, among other things, updating teaching methods.
 Lisätään opiskelijoiden kiinnostusta suorittaa nykyistä enemmän kursseja matemaattis-luonnontieteellisissä aineissa muun muassa opetusmenetelmiä uudistamalla.
 Increase quotas for apprenticeship training in accordance with workplace needs.
 Lisätään oppisopimuskoulutuksen kiintiöitä työelämän tarpeiden mukaisesti.
 Increase the time children spend on arts and crafts subjects on a daily basis, e.g. through morning activities, afternoon activities and after-school clubs.
 Lisätään taito- ja taideaineiden osuutta osuutta oppilaiden arjessa mm. aamu- ja iltapäivä- sekä kerhotoiminnalla.
 Increase learning by doing through learning that emphasises working and practice, arts and crafts as subjects and tools, and diverse teaching methods.
 Lisätään tekemällä oppimista esimerkiksi työ- ja käytäntöpainotteisella oppimisella, taito- ja taideaineilla sekä monipuolisilla opetusmenetelmillä.
 Increase the share of performance-based financing.
 Lisätään tuloksellisuusrahoituksen osuutta.
 Increase the share of performance-based funding.
 Lisätään tuloksellisuusrahoituksen osuutta kokonaisrahoituksesta.
 Increase co-operation with Finland’s embassies, in particular in countries from which employers are interested in recruiting employees.
 Lisätään yhteistyötä Suomen ulkomaan edustustojen kanssa erityisesti niissä maissa, joista työnantajat ovat kiinnostuneet rekrytoimaan työntekijöitä.
 Reforms of the upper secondary school system and the matriculation examination aim to make the selection processes of institutes of higher education more effective.
  Lukiota ja ylioppilastutkintoa uudistamalla tehostetaan korkeakoulujen valintaprosesseja.
 Create a service system that regularly assesses the jobseeker’s situation, opportunities and actions.
 Luodaan palvelujärjestelmä, joka arvioi säännöllisesti työnhakijan tilannetta, mahdollisuuksia ja toimintaa.
 Eliminate free wage subsidies.
 Luovutaan vastikkeettomista palkkatuista.
  In the younger age groups, nearly one fifth have only completed basic education.
  Lähes viidesosalla nuorista ikäluokista on edelleen vain perusasteen koulutus.
 An atmosphere conducive to immigration is created through increased interaction, the promotion of multiculturalism and equality and taking action against discrimination.
  Maahanmuutolle myönteiseen ilmapiiriin vaikutetaan lisäämällä  vuorovaikutusta, edistämällä monikulttuurisuutta ja yhdenvertaisuutta sekä puuttumalla syrjintään.
  Besides immigration, there is also emigration of foreign nationals from Finland.
  Maahanmuuton ohella tapahtuu samaan aikaan myös maasta poismuuttoa.
 Diverse language skills are emphasised through offering a wider variety of language studies and more opportunities for elective language studies in basic education.
  Monipuolista kielitaitoa vahvistetaan lisäämällä perusopetuksen kielitarjontaa ja valinnaisuutta.
 Determine the steering and funding criteria for universities through broad-based dialogue with stakeholder groups.
 Määritellään yliopistojen ohjaus- ja rahoituskriteerit laajassa vuoro- puhelussa sidosryhmien kanssa.
 The exclusion of young people is prevented through ensuring that everyone has, at the very least, vocational qualifications to enter working life.
  Nuorten syrjäytymistä ehkäistään varmistamalla kaikille vähintään ammatilliset perusvalmiudet työelämään.
 Teacher training and the competence of teaching staff are improved through an added focus on knowledge of the workplace and the business sector.
  Opettajankoulutusta ja opetushenkilöstön osaamista parannetaan lisäämällä työelämäja yritystuntemusta.
 Adopt performance-based financing and develop indicators for it on the financing model employed in vocational education.
 Otetaan käyttöön tuloksellisuusrahoitus ja hyödynnetään sen mittariston kehityksessä ammatillisen peruskoulutuksen rahoitusmallia.
 Emphasise the role of polytechnics in joint research, development and innovation activities with the business sector.
 Painotetaan ammattikorkeakoulujen tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoimintaa (TKI) alueen elinkeinoelämän kehittämistehtävään yhdessä yritysten kanssa.
 Expedite the implementation of the proposals of the Management Group of Vocational Adult Education (AKKU).
 Pannaan toimeen nopealla aikataululla ammatillisen aikuiskoulutuksen kokonaisuudistusta valmistelleen johtoryhmän (AKKU) ehdotukset.
 Create a positive atmosphere through increased interaction, the promotion of multiculturalism and equality and taking action against discrimination.
 Panostetaan myönteiseen ilmapiiriin lisäämällä vuorovaikutusta, edistämällä monikulttuurisuutta ja yhdenvertaisuutta sekä puuttumalla syrjintään.
 In EED Offices, the focus should be on filling available positions and providing services for employers and jobseekers.
 Panostetaan TE-toimistoissa avointen työpaikkojen täyttämiseen sekä työnantaja- ja työnhakijapalveluihin.
 Strengthen the impact of foresight by strengthening the control of the Ministry of Education and Culture in resource allocation for education through, among other things, performance-based financing.
 Parannetaan ennakoinnin vaikuttavuutta vahvistamalla opetus- ja kulttuuriministeriön ohjausta koulutuksen mitoituksessa muun muassa tulosrahoituksen keinoin.
 Provide more opportunities for acquiring diverse language skills.
 Parannetaan mahdollisuuksia monipuolisen kielitaidon hankkimiseen.
 Improve the quality of labour market training and make it more needs-based by developing methods of competitive bidding and increasing joint purchase training and apprenticeship training.
 Parannetaan työvoimakoulutuksen laatua ja tarvelähtöisyyttä kehittämällä mm. kilpailutusta sekä lisäämällä yhteishankintakoulutusta ja oppisopimuskoulutusta.
  During comprehensive school, over 90% of students choose English as their first foreign language.
  Perusopetuksessa yli 90 prosenttia oppilaista opiskelee pitkänä kielenä englantia.
 Basic education provides a foundation for lifelong learning and prepares everyone for further studies in upper secondary or vocational schools.
  Perusopetus luo elinikäisen oppimisen perustan ja antaa kaikille hyvät valmiudet jatko-opintoihin lukiossa tai ammatillisessa koulutuksessa.
 Eliminate the requirement to determine home market labour availability as part of the work permit process and make work permit procedures in general more flexible.
 Poistetaan työvoiman saatavuusharkinta työlupamenettelystä ja joustavoitetaan lupamenettelyä.
 Clarify the funding of polytechnics and its basis.
 Selkeytetään ammattikorkeakoulujen rahoitusta ja sen perusteita.
 Assess whether it is possible to move from the system where the municipality has a share in financing to a model where state financing is paid in full to the holder of the education licence.
 Selvitetään mahdollisuudet siirtyä kuntien rahoitusosuuksista kokonaan järjestämisluvan haltijalle maksettavaan valtionrahoitukseen.
 Determine the effects of government transfer reform on the funding of basic education.
 Selvitetään valtionosuusuudistuksen vaikutukset perusopetuksen rahoitukseen.
 Shift emphasis to qualitative foresight of changes in the workplace and changing competence needs, complemented by quantitative forecasts of needs in terms of labour, occupational structure and education.
 Siirretään painopistettä työelämän muutoksen ja muuttuvien osaamistarpeiden ennakointiin, jota täydennetään määrällisillä ennusteilla työvoiman, ammattirakenteen ja koulutuksen tarpeesta.
  In Finland a large proportion of young people enter secondary and higher education institutes, but movement between education levels is slow and the periods of time spent studying are long.
  Suomessa suuri osa nuorista suorittaa koulutuksen, mutta siirtyminen koulutusasteiden välillä on hidasta ja opiskeluajat pitkiä.
 Upper secondary school studies are completed in the target time of three years.
 Suoritetaan lukio kolmen vuoden tavoiteajassa.
 Make dialogue between parties involved in foresight efforts more systematic and improve co-operation.
 Systematisoidaan ennakointia tekevien tahojen välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä.
 Make co-operation between upper secondary schools and workplaces as well as higher education institutes routine.
 Tehdään arkipäivää lukion yhteistyöstä työelämän ja korkeakoulujen kanssa.
 Support multiculturalism through, among other things, renewing education of religion in school.
 Tuetaan monikulttuurisuuteen kasvamista muun muassa uskonnon opetuksen uudistamisella.
 Identify and recognise competences acquired previously and in various ways in both assessing the need for education and during education itself.
 Tunnistetaan ja tunnustetaan aikaisemmin ja eri tavoin hankittu osaaminen sekä koulutustarvetta arvioitaessa että koulutuksessa.
 Secure the basic funding of universities.
 Turvataan yliopistojen perusrahoitus.
  In addition to recruiting employees with educational qualifications, the surveyed companies also recruit employees who have no vocational or higher education qualifications.
  Tutkinnon suorittaneiden ohella yritykset rekrytoivat myös henkilöitä, joilla ei ole ammatillista tai korkea-asteen koulutusta.
 Work-based immigration is promoted through an appeal strategy and Finland is marketed as a country of employment.
  Työperusteista maahanmuuttoa edistetään vetovoimastrategialla ja Suomea markkinoidaan työntekomaana.
 The re-employment of the unemployed is expedited by improving the effectiveness of labour and training services and strengthening co-operation with the business sector.
  Työttömien uudelleentyöllistymistä nopeutetaan tehostamalla työvoimaja koulutuspalveluja sekä vahvistamalla yritysyhteistyötä.
 Labour market training is developed to make it more needs-based and its quality is improved by emphasising competitive bidding and specific training.
  Työvoimakoulutuksen laatua ja tarvelähtöisyyttä parannetaan kehittämällä kilpailutusta ja lisäämällä täsmäkoulutusta.
 Foreign students are integrated into Finnish society and working life during their studies.
  Ulkomaiset opiskelijat integroidaan suomalaiseen yhteiskuntaan ja työelämään jo opiskeluaikana.
 Reform upper secondary schools and the matriculation examination in such a way as to have them better serve the student selection processes of higher education institutes.
 Uudistetaan lukiota ja ylioppilastutkintoa niin, että ne palvelevat nykyistä paremmin korkeakoulujen opiskelijavalintoja.
 Offer more opportunities for individual choices and increase counselling services for academic and career choices.
 Vahvistetaan yksilöllisiä valinnanmahdollisuuksia sekä koulutus- ja uravalintojen ohjausta.
 Draft an appeal strategy for Finland and actively market Finland as a country of employment and an environment for studies and research.
 Valmistellaan Suomen vetovoimastrategia ja markkinoidaan Suomea aktiivisesti työntekomaana sekä opiskelu- tai tutkimusympäristönä.
 Ensure the availability of high-quality and diverse upper secondary school education in different parts of the country through networking and by taking advantage of information and communications technology.
 Varmistetaan laadukkaan ja monipuolisen lukiokoulutuksen saavutettavuus eri puolilla maata verkostoitumalla sekä hyödyntämällä tieto- ja viestintäteknologiaa.
 Ensure that students can choose individual learning paths leading to working life by emphasising module-based degrees and working as well as studying on a rotation basis.
 Varmistetaan yksilölliset koulutuspolut työelämään moduuleista koostuvilla tutkinnoilla sekä työn ja koulutuksen vuorottelulla.
 Respond to future challenges by diversifying learning environments, by introducing an increasing amount of cross-disciplinary themes to teaching and by forming closer bonds with society at large.
 Vastataan tulevaisuuden haasteisiin monipuolistamalla oppimisympäristöjä, lisäämällä opetuksessa eri oppiaineille yhteisiä teemoja sekä tiivistämällä yhteyksiä ympäröivään yhteiskuntaan.
 The elimination of free wage subsidies makes all employment support clearly defined and neutral in terms of competition.
  Vastikkeettomista palkkatuista luopuminen tekee kaikesta työllistymisen tukemisesta selkeästi rajattua ja kilpailuneutraalia.
 Reduce the mandatory minimum hours assigned to subjects and offer thematic entities integrating several subjects (e.g. entrepreneurship, man and technology, media skills, internationality, sustainable development).
 Vähennetään oppiaineiden pakollisia tuntimääriä ja lisätään eri oppiaineista koostuvia aihekokonaisuuksia (esimerkiksi yrittäjyys, ihminen ja teknologia, mediataidot, kansainvälisyys, kestävä kehitys).
 Universities take full advantage of the opportunities provided by their newly established legal position, financial autonomy and leadership.
  Yliopistot hyödyntävät täysimääräisesti uuden oikeusaseman, taloudellisen autonomian ja johtajuuden mahdollisuudet.
 Universities will select areas of excellence to achieve pioneering positions in specific fields.
 Yliopistot valikoivat alueet, joille keskittävät resurssejaan ja joilla ne hakevat edelläkävijyyttä.
 Entrepreneurship, man and technology, media skills, internationality and sustainable development are themes that span a wide variety of subjects at schools.
  Yrittäjyys, ihminen ja teknologia, mediataidot, kansainvälisyys ja kestävä kehitys  yhdistävät aihekokonaisuuksina eri oppiaineita.