natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 5. Finland’s use of natural resources is steadily increasing.
Kuva 5. Luonnonvaroja käytetään yhä enemmän Suomessa.
Figure 3. Factors affecting the stability of natural resource markets.
Kuva 3. Luonnonvarojen markkinatasapainoon vaikuttavia tekijöitä.
Figure 37. Employment rate of immigrants and number of non-Finnish and non-Swedish speaking school children.
Kuva 37. Maahanmuuttajien työttömyysaste ja vieraskieliset kouluikäiset.
Figure 1.  Organisation of mental health and substance abuse services
Kuva 1.  Mielenterveys- ja päihdepalvelujen järjestäminen
Figure 5.2  Basic and enhanced quality required in principal for critical infrastructure components of a business/other entity (by type of organisation).
Kuva 5.2  Organisaation/yrityksen kriittisen infrastruktuurin komponentin periaatteellinen laatu – perus- ja lisätaso (riippuu organisaatiosta)
Figure 4. Know-how in the future natural resource economy.
Kuva 4. Osaaminen tulevaisuuden luonnonvarataloudessa.
Figure 31. Immediate placement of 9th grade students in further studies.
Kuva 31. Peruskoulun 9.-luokkalaisten välitön sijoittuminen jatko-opintoihin.
Figure 2. The structure of the strategy.
Kuva 2. Strategian rakenne.
Figure 8.1  Trend in information security.
Kuva 8.1  Tietoturvallisuuden kehittyminen.
Figure 8.2  Impact of information security problems in government administration, 2001-2008.
Kuva 8.2  Tietoturvaongelmien vaikutuksia valtionhallinnossa 2001–2008
Figure 6.1  The wider adoption of information society technologies requires trust, which is built using high-quality YKćprocesses guided by the aims and requirements of the strategies, programmes and projects for the critical ICT components identified.
Kuva 6.1  Tietoyhteiskunnan syventäminen edellyttää luottamusta - luottamus rakennetaan korkean tason YKÄ-prosesseilla tunnistetuille kriittisille ICT-komponenteille määriteltyjen strategioiden, ohjelmien ja hankkeiden tavoitteiden ja vaatimuksien ohjaamana.
Figure 1.1  The wider adoption of information society technologies will boost the productivity and competitiveness of the national economy, make people’s lives more comfortable and enjoyable, and improve equality among citizens.
Kuva 1.1  Tietoyhteiskunnan syventäminen lisää kansantalouden tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä parantaa kansalaisten viihtyvyyttä ja tasa-arvoa
Hence, the notion of the size of future earnings-related pensions depends completely on what they are compared with.
Kuva tulevien työeläkkeiden suuruudesta riippuu siis täysin siitä, mihin niitä verrataan.
Figure 45. Research and development expenditure and patenting.
Kuva 45. Tutkimus- ja kehittämismenot ja myönnetyt patentit.
Figure 4: Change in the working-age population, 1975–2010 and 2010–2040
Kuva 4: Työikäisen väestön muutos 1975-2010 ja 2010-2040
Figure 9: Development in employment numbers by sector, entire country, 1988–2013 (1988=100)
Kuva 9: Työllisten määrän kehitys toimialoittain koko  maassa 1988-2013,  1988=100
Figure 1: Change in the number of employed people in 1990–2006, the strongest and weakest sub-regions
Kuva 1: Työllisten määrän muutos 1990 - 2006, parhaat seutukunnat ja heikoimmat seutukunnat
Figure 43. Unemployment rate.
Kuva 43. Työttömyysaste.
Figure 7: Workforce attrition by sub-region in 2007–2025
Kuva 7: Työvoiman poistuma seutukunnittain vuosina 2007 - 2025
Figure 30. People with low employment potential (January and July).
Kuva 30. Vaikeasti työllistettävät vuosittain tammi- ja heinäkuussa.
Figure 1.3  Government telecommunications networks.
Kuva 1.3  Valtion tietoliikennekokonaisuus
Figure 1. The role of this report in the historical shaping of Finland’s natural resource policies.
Kuva 1. Valtioneuvoston luonnonvaraselonteko osana luonnonvarapolitiikan prosessia.
Figure 36. Share of people aged 25 – 64 not taking exercise in their free time (%) 1998 – 2008.
Kuva 36. Vapaa-ajan liikuntaa harrastamattomien osuus (%) 25–64-vuotiaista 1998–2008.
Figure 7.1  Contingency preparations improved through legislation.
Kuva 7.1  Varautumislainsäädännöllä parannetaan ennalta varautumista
Figure 5.3  Determining the status of communications networks and services and deciding on criteria and measures.
Kuva 5.3  Viestintäverkkojen ja -palvelujen eri tilojen ja kriteerien ja toimenpiteiden määrittely
Figure 8: Transport infrastructure projects to be launched after 2011 in accordance with the transport policy report
Kuva 8: Vuoden 2011 jälkeen käynnistettävät liikennepoliittisen selonteon mukaiset väylähankkeen
Figure 39. Participation of 10–14 year-olds in organised civic activity in Finland.
Kuva 39. 10–14-vuotiaiden osallistumien järjestö- tai kerhotoimintaan Suomessa.
Figure 2. Annual population growth by type of area in 1995–2005 (%)
Kuva 2. Vuotuinen väestönmuutos aluetyypeittäin 1995–2005 (%)
Figure 6: Population projection for under-15-year-olds by sub-region in 2020
Kuva 6: Väestöennuste alle 15 – vuotiaista seutukunnittain vuonna 2020
Figure 29. Population growth by age group (2006–2040 estimate).
Kuva 29. Väestönkehitys ikäryhmittäin (ennuste 2006–2040).
Figure 3.1  Society’s vital functions are secured by focusing on strategic tasks.
Kuva 3.1  Yhteiskunnan elintärkeät toiminnot turvataan huolehtimalla strategisista tehtävistä
Figure 3.2  Security situations in society.
Kuva 3.2  Yhteiskunnan turvallisuustilanteet
Figure 1.4  The YKćproject and its wider context.
Kuva 1.4  YKÄ-hankkeen laaja suhde muihin kokonaisuuksiin
Figure 2.1  Role of the YKćproject in relation to the Strategy for Securing the Functions Vital to Society (YETTS) and critical sectors in the ‘ubiquitous information society’.
Kuva 2.1  YKÄ-toiminnan suhde YETT-strategiaan ja elintärkeisiin toimialoihin Arjen tietoyhteiskunnassa
Figure 38. Voting activity.
Kuva 38. Äänestysaktiivisuus.
describes the roles of the various stakeholders and creates co-operation models for the sector,
kuvaa toimijoiden roolit ja luo toimialan yhteistyömallit
The BQS measures both the downlink and uplink speeds and the latency (delay) weighted by different traffic profiles, both currently and also in accordance with application scenarios for the future.
Kuvan BQS (Broadband Quality Score) mittaa sekä downlink- että uplink-nopeuksia ja liikenteen latenssia (viivettä) painotettuna eri liikenneprofiileilla tällä hetkellä sekä tulevaisuuden sovellusskenaarioiden mukaisesti.
To save a photograph on your own computer, right-click on the photo.
Kuvan voi tallentaa omalle koneelle esimerkiksi klikkaamalla hiiren oikeaa painiketta kuvan päällä.
Although the Prime Minister’s Office has the right to publish photographs contained in the image bank, the rights to the work remain with the photographers.
Kuvapankin kuvien julkaisuoikeus on valtioneuvoston kanslialla ja oikeus valokuvaan kuvaajalla.
The figure does not show areas of information security where, in practice, almost 100% of agencies already operate in accordance with basic objectives.
Kuvassa ei ole esitetty sellaisia tietoturvatoiminnan alueita, joissa käytännössä lähes 100 % virastoista on toteuttanut perustavoitteiden mukaisen toiminnan.
Certain biotopes like this rocky meadow at Halikko in SW Finland are critically endangered at national level.
Kuvassa erittäin uhanalainen luontotyyppi, kallio­keto, Halikon Lampolassa.
In addition to the kinds of exposure shown in the diagram, more than 10,000 additional people are exposed to high noise levels in the vicinities of industrial facilities, shooting ranges and motor sports tracks.
Kuvassa esitettyjen lisäksi teollisuudessa, siviiliampuma- ja moottoriurheiluradoil­la ympäristömelulle altistuu arviolta hieman yli 10 000 ihmistä.
In addition to the strategies shown in Figure 1, Finland and other countries have additionally drafted various strategies and programmes covering natural resources in general or in specific sectors (see Annex 1).
Kuvassa 1 esitettyjen strategioiden lisäksi Suomessa ja muualla on laadittu useita luonnonvara- tai sektorikohtaisia strategioita ja ohjelmia (ks. liite 1).
Figure 2 presents a projection showing how the proportion of over-65-year-olds is expected to rise from 2010 to 2040.
Kuvassa 2 on esitetty ennuste siitä, miten yli 65 – vuotiaiden osuus nousee vuodesta 2010 vuoteen 2040 mennessä.
Figure 8.2 illustrates the trend in malware-induced denial-of-use situations, and the spread of information security attacks requiring special action.
Kuvassa 8.2 on esitetty haittaohjelmista aiheutuneen järjestelmien käytön estymisen ja erityistoimia vaatineiden tietoturvahyökkäysten yleisyyden kehitys.
Figure 2 shows the relative phosphorus and nitrogen discharges into the Baltic Sea, by country in 2001–2006
Kuvassa 2 on esitetty Itämeren rantavaltioiden osuus Itämeren kuormituksesta 2001–2006.
Figure 5.2 also illustrates the principle that the basic quality offered via the quality criteria set by public authorities (e.g. FICORA M54/2008 for telecommunications networks; Electricity Market Act for power production) or via general competition is included in the agreed basic price for everyone everywhere, but that supplementary fees can be paid for obtaining enhanced quality.
Kuvassa 5.2 on esitetty myös se periaate, että joko viranomaisten asettamien laatukriteerien (esim. televerkoissa Viestintävirasto 54/2008M, sähkön tuotannossa ja jakelussa sähkömarkkinalaki) tai yleisen kilpailun kautta tarjottava perustason laatu sisältyy sovittuun perushintaan kaikille ja kaikkialla, mutta että lisämaksuilla voi saada lisälaatua.
Figure 1.2 shows a Gartner hype cycle for infrastructure protection (September 2008).
Kuvassa 1.2 on Gartnerin hype-käyrä koskien infrastruktuurien suojaamista (Syyskuu 2008).
Figure 2.2 illustrates a commonly presented view of the different ECIs.
Kuvassa 2.2 on hallintojen usein esittämä näkemys Euroopan kriittisistä infrastruktuureista (ECI).
Figure 8.1 presents the statistical trend for 2002-2008, drawn up on the basis of questionnaires.
Kuvassa 8.1 on  kyselyiden perusteella laadittu tilastokuva 2002–2008.
The photo is from a ceremony marking the end of NATO’s SFOR Operation and the establishment of the EU Operation ”ALTHEA” in Bosnia in December 2004.
Kuvassa on Natojohtoisen Bosnia-operaation (SFOR) siirto EU:n johtoon (”Althea”-operaatio) joulukuussa 2004.
Figure 1.3 shows Finland’s public sector telecommunications networks and their general level of preparedness.
Kuvassa 1.3 on valtion tietoliikennekokonaisuus, josta näkyy valtion eri verkot ja niiden varautumisasteet yleisellä tasolla.
Figure 5.3 illustrates the different types of status for communications networks and services, and the legislation applying in normal circumstances, disruptive situations and emergency conditions.
Kuvassa 5.3 on viestintäverkkojen ja -palvelujen eri tilat ja lainsäädännöt, jotka ovat voimassa normaalioloissa, häiriötilanteissa ja poikkeusoloissa.
Figure 2.1 shows the relationship between the YKćproject (‘Enhancing the usability and availability of information infrastructure essential for securing the vital functions of society’) and YETTS (the Strategy for Securing the Functions Vital to Society), as well as critical sectors in the ‘ubiquitous information society’.
Kuvassa 2.1 on yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen kannalta välttämättömien ICT-järjestelmien käytettävyyden (YKÄ) suhde YETT-strategiaan ja kriittisiin toimialoihin Arjen tietoyhteiskunnassa.
Photographs can be used for editorial and other purposes free of charge.
Kuvat ovat maksutta käytettävissä toimitukselliseen julkaisukäyttöön.
a description of the preparatory process and the bodies that participated in it and a list of background reports.
kuvaus valmisteluprosessista ja työhön osallistuneista tahoista, lista taustaselvityksistä sekä sanasto.
They may not be utilised inappropriately, or for marketing, advertising or any other commercial purposes.
Kuvia ei saa manipuloida ilman lupaa, eikä niitä saa hyödyntää sopimattomalla tavalla eikä käyttää markkinointi- ja mainostarkoituksiin tai muihin kaupallisiin tarkoituksiin.
Holders of copyright and publication rights must be acknowledged with respect to photographs in the following manner:
Kuvien julkaisun yhteydessä tulee mainita kuvaaja ja julkaisuoikeuden haltija eli Kuva:
Use and rights
Kuvien käyttö ja oikeudet
Saving photographs
Kuvien tallennus
Figure 15
Kuvio 15
Figure 18.  Programme package pursuant to the Regional Development Act
Kuvio 18.  Alueiden kehittämislain mukainen ohjelmakokonaisuus
Figure 19.  Areas covered by the Regional Centre Programme, regional section for rural areas and the Urban Programme.
Kuvio 19.   Aluekeskusohjelman alueet (AKO), alueellisen maaseutuosion (AMO) alueet ja kaupunkiohjelma-alue
There is some indication in Figure 4.6 that the employment rate of older people aged 55–64 has reflected economic fluctuations more markedly than the employment rate of those aged 30–54, i.e. those at the best working age.
Kuvio 4.6 antaa viitteitä siihen suuntaan, että varttuneen, 55–64-vuotiaan väestön työllisyysaste olisi parin viime vuosikymmenen aikana vaihdellut voimakkaammin kokonaistaloudellisen kehityksen mukaan kuin ns. parhaassa työiässä olevien 30–54-vuotiaiden työllisyysaste.
Figure 1.  Change in GDP, exports, private consumption expenditure and fixed investments
Kuvio 1.   BKT:n, viennin ja yksityisten kulutusmenojen ja kiinteiden investointien muutos
Figure 1.Economic dependency ratio, 1960 to 2009, and projected trend to 2050.
Kuvio 1. Elatussuhteen kehitys vuosina 1960–2009 sekä projektio vuoteen 2050.
Figure 16. Energy and natural resource consumption in relation to economic growth 1975–2007. Source:
Kuvio 16. Energian ja luonnonvarojen käyttö suhteessa talouskasvuun 1975-2007. Lähde:
Figure 2 presents GDP per capita, labour productivity and total hours worked per capita as indexes in Finland in 1900–2008. GDP per capita grew 14.5-fold, but total hours worked per capita fell by 5 per cent due to reduced working time and a lower labour force participation rate.
Kuvio 2 esittää henkeä kohti lasketun bkt:n, työn tuottavuuden ja asukasta kohti tehtyjen työtuntien määrän indekseinä Suomessa vuosina 1900–2008. Henkeä kohti laskettu bkt on kasvanut 14,5-kertaiseksi. Asukasta kohti tehtyjen työtuntien määrä on sen sijaan vähentynyt 5 prosenttia työajan lyhenemisen ja työvoimaan osallistumisen alenemisen myötä.
Figure 11 provides two extreme and unlikely alternative visions of development:
Kuvio 11 esittää kahta äärimmäistä ja epätodennäköistä vaihtoehtoista kehityskuvaa:
Figure 15 shows growth calculation results for 1980–2005. fn It reveals a highly interesting issue: that the deceleration in productivity growth cannot be attributed to any single source of growth.
Kuvio 15 esittää kasvulaskennan tulokset ajanjaksolle 1980–2005. fn Se paljastaa sen mielenkiintoisen seikan, että tuottavuuden kasvun hidastumista ei voi sälyttää yhdenkään yksittäisen kasvulähteen kontolle.
Figure 16 shows the net migration balance (total net migration and net immigration) by a province in 2007. Net gains were concentrated in the southern parts of the country and regional centres.
Kuvio 16 esittää muuttotasetta (nettomuutto ja nettosiirtolaisuus yhteensä) seutukunnittain vuonna 2007. Muuttovoitto painottui maan eteläosiin ja aluekeskuksiin.
Figure 9 uses a simplified graph to depict the economic growth theory.
Kuvio 9 esittää talouskasvun teorian yksinkertaistettuna kaaviona.
Figure 1 illustrates this phenomenon, showing the growth in the material standard of living from 1820 to 2006. Standard of living is measured by gross domestic product (GDP) or total output per capita.  fn
Kuvio 1 havainnollistaa asiaa. Se esittää aineellisen elintason kasvua maailmassa vuosina 1820–2006. Elintasoa mitataan bruttokansantuotteen (bkt) eli kokonaistuotannon määrällä asukasta kohden.  fn
Figure 20. Nutritient load to the Baltic Sea 2000–2006. Source:
Kuvio 20. Ihmisten aiheuttama ravinnekuormitus Itämereen 2000 – 2006. Lähde:
The figure implies that although GDP per capita arises from work conducted, its growth originates in labour productivity growth.
Kuvio kertoo, että vaikka henkeä kohti laskettu bkt syntyy tehdystä työstä, sen kasvu tulee työn tuottavuuden kasvusta.
Figure 9 also reveals that consumers decide which products are produced.
Kuvio 9 kertoo myös siitä, että kuluttajat päättävät sen, mitä tuotteita valmistetaan.
The explanation is illustrated in the figure:
Kuvio kertoo selityksen:
Figure 2. Theme-based objectives of the National Strategy for Sustainable Development in short.
Kuvio 2. Kestävän kehityksen strategian tavoitteet osa-alueittain tiivistettynä.
Figure 4.   Trend in the numbers of the full-time and part-time employed
Kuvio 4.   Kokoja osa-aikatyöllisten määrien kehitys
It shows that men aged 55–64 form a significant workforce reserve.
Kuvio korostaa varttuneiden 55–64-vuotiaiden miesten ryhmää merkittävänä työvoimareservinä.
Figure 6.13 describes this trend:
Kuvio 6.13 kuvaa tätä kehitystä.
Figure 16.  Net migration within the country in 1990–2007 in certain provinces (In this figure, the two extremities, or Uusimaa and Lapland, and a few provinces around the country are shown.)
Kuvio 16.   Maan sisäisen muuttoliikkeen nettomuutto vuosina 1990–2007 eräissä maakunnissa (maakunnista esitetään kuviossa ääripäät Uusimaa ja Lappi sekä muutama maakunta eri puolilta maata)
Figure 17.  Migration balance by sub-regions in 2007
Kuvio 17.   Muuttotase seutukunnittain 2007
Figure 5.   Development of fixed-term employment relationships
Kuvio 5.   Määräaikaisten työsuhteiden kehitys
Figure 6.3 indicates that the age-standardised mortality rate of those over the age of 30 increases steadily as income levels decrease.
Kuvio 6.3 osoittaa, että 30 vuotta täyttäneiden ikävakioitu kuolleisuus kasvaa tasaisesti tulojen pienentyessä.
The figure shows how Finland's dependency on international trade has increased.
Kuvio osoittaa, miten Suomen riippuvuus kansainvälisestä kaupasta on kasvanut.
The figure reveals many interesting aspects of the Finnish economy's development.
Kuvio paljastaa monta mielenkiintoista seikkaa kansantaloutemme kehityksestä.
The figure also reveals why factors often deemed important are not necessarily sources of economic growth.
Kuvio paljastaa myös, miksi usein tärkeinä pidetyt tekijät eivät välttämättä ole talouskasvun lähteitä.
Figure 13. Tax rate of wage income, %, for a wage earner with an average income
Kuvio 13.   Palkkatulon veroaste, % keskituloinen palkansaaja
Figure 11.   The development in the numbers of long-term unemployed
Kuvio 11.   Pitkäaikaistyöttömyyden kehitys
Figure 12.   The number of long-term unemployed by the age group in the two last years
Kuvio 12.   Pitkäaikaistyöttömät ikäryhmittäin kahtena viime vuotena
Figure 23.  Absences due to sickness
Kuvio 23.   Sairauspoissaolot
In other words, the figure illustrates the volume of "unused" workforce in each age group in proportion to other Nordic countries.
Kuvio siis kertoo kuinka paljon ”käyttämätöntä” työvoimaa kussakin ikäryhmässä on suhteessa muihin Pohjoismaihin.
Figure 8 includes indicators on the state of our environment.
Kuvio 8 sisältää ympäristömme tilan indikaattoreita.
Figure 2. Development of social expenditure (excluding user fees) under current legislation, as a ratio to GDP, 1980 to 2007 and projection to 2050. Source: Ministry of Social Affairs and Health
Kuvio 2. Sosiaalimenojen (ilman käyttäjämaksua) nykylainsäädännön mukainen kehitys suhteessa bruttokansantuotteeseen vuosina 1980–2007 sekä projektio vuoteen 2050. Lähde: STM
Figure 17. Breakdown of greenhouse gas emissions of Finnish national economy (124 Mt CO2 eq.) by sector in 2005. Source:
Kuvio 17. Suomen kansantalouden kasvihuonekaasupäästöjen (124 milj. tnCO2 elv) jakautuminen eri osakokonaisuuksiin vuonna 2005. Lähde:
Figure 10. Finland’s greenhouse gas emissions by sector in 2007.
Kuvio 10. Suomen kasvihuonekaasupäästöt sektoreittain vuonna 2007.
Figure 14. Endangered species by habitat.
Kuvio 14. Suomen uhanalaiset lajit eri elinympäristöissä.
Figure 3.   Changes in the number of employed persons by industry in 2007 (compared to the corresponding quarters of the previous year)
Kuvio 3.   Työllisten määrän muutokset (edellisen vuoden vastaavasta vuosineljänneksestä) toimialoittain vuonna 2007
Figure 15.  Employment rates by regions in 2006 and 2007,
Kuvio 15.   Työllisyysasteet maakunnittain 2006 ja 2007, %
Figure 14.  The realisation of the main target set in the job seeking plan three and six months after the plan was prepared.
Kuvio 14.   Työnhakusuunnitelman tärkeimmän tavoitteen toteutuminen kolmen ja kuuden kuukauden kuluessa suunnitelmasta.
Figure 9.   The monthly development of the unemployment rate,
Kuvio 9.   Työttömyysasteen kehitys kuukausittain, %
Figure 20.  Recipients of an unemployment benefit at the end of the month
Kuvio 20.   Työttömyysetuuden saajat kuukauden lopussa
Figure 10.   The unemployed by gender
Kuvio 10.   Työttömät sukupuolen mukaan
Figure 2.  Demand and supply of labour and growth in total production
Kuvio 2.    Työvoiman kysyntä ja tarjonta sekä tuotannon kasvu
Figure 8.   Changes in labour force by the Employment and Economic Development Centre, %, 2007
Kuvio 8.   Työvoiman muutos työvoimaja elinkeinokeskuksittain, % 2007
Figure 7.   Changes in labour force numbers by gender
Kuvio 7.   Työvoiman määrän muutokset sukupuolen mukaan
Figure 6.   New vacancies
Kuvio 6.   Uudet avoimet työpaikat
Figure 13. Use of renewable energy sources
Kuvio 13. Uusiutuvien energialähteiden käyttö.
Figure 22.  Retirement age expectancy for 50-year-olds (All employment pensioners)
Kuvio 22.   50-vuotiaan eläkkeellesiirtymisiän odote (Kaikki työeläkkeelle siirtyneet)
Pension wealth has been calculated by applying an average income and a standardised working life in order to achieve comparable results.
Kuvioissa eläkevarallisuus on laskettu keskimääräisellä tulotasolla ja vakioidulla työuralla siten, että eri maiden havainnot ovat keskenään vertailukelpoisia.
Figures 4.11 and 4.12 give a comparison of pension systems in different countries in the light of the previously discussed indicators.
Kuvioissa 4.11 ja 4.12 on esitetty eri maiden eläkejärjestelmien vertailua em. mittareiden valossa.
The figures indicate that the relative variation range of dependency ratios falls within the same magnitude as for the population figure, i.e. +/- 10–15 per cent.
Kuvioista nähdään, että huoltosuhteiden suhteellinen vaihteluväli on samaa suuruusluokkaa kuin väestönmääränkin kohdalla eli +/- 10–15 prosenttia.
The figures indicate that the variation range resulting from the variation of individual subcomponents corresponds with a stochastic confidence interval of approximately 80 per cent for population development.
Kuvioista nähdään, että yksittäisten osakomponenttien vaihtelun synnyttämä vaihteluväli vastaa likimain stokastista 80 prosentin luottamusväliä väestökehitykselle.
During the period illustrated in Figure 1, GDP per capita grew 25-fold in the US but only 4-fold in Africa.
Kuvion 1 ajanjaksolla asukasta kohti laskettu bkt kasvoi Yhdysvalloissa 25-kertaiseksi, mutta Afrikassa vain nelinkertaiseksi.
In the lower part of figure 6.11, the comparison is with the average salary of the same group of employees during their years of retirement.
Kuvion 6.11 alaosassa vertailu tapahtuu saman työntekijäryhmän keskipalkkaan eläkevuosina.
This figure helps us to discern the determinants of economic growth.
Kuvion avulla voi hahmottaa talouskasvuun vaikuttavia tekijöitä.
Since the last observation year for the reference data on input structure used for this figure is 2005, labour productivity growth in the 2000s deviates somewhat from previous figures, in which 2008 was the end year.
Kuvion lähteenä olevassa työpanoksen rakennetta kuvaavassa aineistossa viimeinen havaintovuosi on 2005, mistä syystä työn tuottavuuden kasvu 2000-luvulla poikkeaa jonkin verran aiemmista kuvioista, joissa päätevuosi on 2008.
The vertical axis in Figure 5 indicates GDP per capita in Japan and in the 'old' EU Member States (excluding Luxembourg) in relation to the United States.
Kuvion 5 pystyakseli esittää henkeä kohti laskettua bkt:tä suhteessa Yhdysvaltoihin Japanissa ja EU:n niin sanotuissa vanhoissa jäsenmaissa (pl. Luxemburg).