natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland emphasises that crisis management personnel should receive more extensive training on international humanitarian law as well as human rights and gender equality issues.
Suomi korostaa, että kriisinhallintahenkilöstön koulutusta humanitaarisesta oikeudesta sekä ihmisoikeus- ja tasa-arvokysymyksistä on vahvistettava.
Finland underscores a comprehensive approach in the EU and international organisations and promotes cooperation between international actors.
Suomi korostaa Euroopan unionissa ja kansainvälisissä järjestöissä kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja edistää kansainvälisten toimijoiden keskinäistä yhteistyötä.
Finland stresses the protection of humanitarian space and the need to safeguard humanitarian actors’ working conditions in crisis areas.
Suomi korostaa humanitaarisen tilan suojelua sekä tarvetta turvata humanitaarisen avun toimintaedellytykset kriisitilanteissa.
Finland underlines the mainstreaming of human rights, including children’s rights, in all EU activities, particularly in activities involving European security and defence.
Suomi korostaa ihmisoikeuksien ml. lapsen oikeuksien, valtavirtaistamista kaikkeen EU-toimintaan ja erityisesti Euroopan turvallisuus- ja puolustustoimintaan.
Finland underlines the importance of issues relating to climate and the environment, crisis prevention and support for peace processes as well as private sector development.
Suomi korostaa ilmasto- ja ympäristökysymysten merkitystä, kriisien ennaltaehkäisyä ja rauhanprosessien tukemista sekä yksityisen sektorin kehittämistä.
Finland emphasises the importance of Security Council Resolution 1540 on non-proliferation of WMDs and participates in the intensification of international export controls.
Suomi korostaa joukkotuhoaseiden leviämistä koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1540 tärkeyttä sekä osallistuu kansainvälisten vientivalvontajärjestelyjen tehostamiseen.
Finland will emphasise fair and equal treatment of immigrants and respect for their rights in every context.
Suomi korostaa kaikissa yhteyksissä maahanmuuttajien oikeudenmukaista ja tasavertaista kohtelua ja maahanmuuttajien oikeuksien kunnioittamista.
Finland emphasises the importance of respecting international law and the protection of civilians in crises.
Suomi korostaa kansainvälisen oikeuden kunnioittamista ja siviilien suojelua kriisitilanteissa.
Finland highlights the importance of international cooperation, an open and transparent information exchange, the World Health Organization and other international health organisations in the development of prevention, early-warning and monitoring systems.
Suomi korostaa kansainvälisen yhteistyön, avoimen tiedonvaihdon sekä Maailman terveysjärjestön ja muiden kansainvälisten terveysjärjestöjen merkitystä ennaltaehkäisyssä sekä varhaisvaroituksen ja seurantajärjestelmien kehittämisessä .
Finland underscores the responsibility of the international community in the prevention of crises and humanitarian disasters as well as in the protection of the civilian population.
Suomi korostaa  kansainvälisen yhteisön vastuuta kriisien ja humanitääristen katastrofien ennaltaehkäisyssä sekä siviiliväestön suojelemisessa.
However, Finland emphasises the Commission’s overall responsibility for the monitoring of the strategy.
Suomi korostaa kuitenkin komission kokonaisvastuuta strategian seurannasta.
In Finland’s view, each country is primarily responsible for guaranteeing its population food security without any kind of discrimination, as recommended by such bodies as the UN Committee on Economic, Social and Cultural Rights.
Suomi korostaa kunkin valtion ensisijaista vastuuta maansa alueella olevan väestön ruokaturvan takaamisessa ilman minkäänlaista syrjintää, kuten esimerkiksi YK:n TSS-komitea on suosittanut.
In international activities in support of democracy, Finland emphasises a broad concept of democracy and the interconnection between human rights and democracy.
Suomi korostaa laajaa demokratianäkemystä sekä ihmisoikeuksien ja demokratian yhteenkuuluvuutta kansainvälisessä demokratiatukitoiminnassa.
Finland stresses respect for and protection and promotion of the rights of women and children at all stages of  displacement .
Suomi korostaa naisten ja lasten oikeuksien kunnioittamista, suojelemista ja edistämistä  pakolaisuuden  kaikissa vaiheissa.
Finland emphasises the mutually supportive interaction afforded by these instruments.
Suomi korostaa näiden instrumenttien toisiaan tukevaa vuorovaikutusta.
Finland emphasises the use of third parties in the evaluation process.
Suomi korostaa operaatioiden ulkopuolisten toimijoiden hyödyntämistä arvioinnissa.
Finland highlights the importance of Nordic cooperation as well as collaboration between the Nordic and Baltic countries.
Suomi korostaa pohjoismaisen yhteistyön merkitystä samoin kuin yhteistyötä pohjoismaiden ja Baltian maiden välillä.
In its human rights policy, Finland emphasises a broad  concept of democracy  and the close link between human rights and democracy.
Suomi korostaa politiikassaan laajaa  demokratiakäsitystä  ja ihmisoikeuksien ja kansanvallan tiivistä yhteyttä.
Finland is of the view that the Special Procedures must be given sufficient political and financial support to guarantee that they can remain independent.
Suomi korostaa riittävän poliittisen ja taloudellisen tuen takaamista erityismekanismien itsenäiselle työskentelylle.
Finland emphasises the enhancement of Civil-Military Coordination, (CMCO) between different EU actors.
Suomi korostaa siviili-sotilaskoordinaation  (Civil-Military Coordination, CMCO)  tehostamista eri EU-toimijoiden kesken.
Finland emphasises the protection of civilians in armed conflicts.
Suomi korostaa siviilien suojelua aseellisissa konflikteissa.
Finland underlines that indigenous peoples need to be consulted and they must be able to participate in decision-making in matters affecting them, as stipulated by international law.
Suomi korostaa tarvetta kuulla alkuperäiskansoja ja mahdollistaa alkuperäiskansojen osallistuminen heihin vaikuttavaan päätöksentekoon kansainvälisen oikeuden mukaisesti.
Finland stresses the need to consult indigenous peoples and to provide them with proper opportunities to participate in decision-making in particular on such measures that facilitate adjustment to climate change, and that have a direct impact on their living conditions.
Suomi korostaa tarvetta kuulla alkuperäiskansoja ja mahdollistaa asianmukaisella tavalla heidän osallistumisensa varsinkin sellaisiin ilmastonmuutokseen sopeutumista edistäviin toimiin, joilla on suoraa vaikutusta alkuperäiskansojen elinolosuhteisiin.
Finland emphasises the need to intensify the implementation of arms control arrangements and to improve monitoring mechanisms.
Suomi korostaa tarvetta tehostaa asevalvontajärjestelyjen toimeenpanoa ja kehittää toimeenpanon seurantamekanismeja.
Finland underscores the need to safeguard humanitarian actors’ working conditions in crisis areas.
Suomi korostaa tarvetta turvata humanitaarisen avun toimintaedellytykset kriisitilanteissa.
Finland emphasises the need to properly secure the participation of indigenous peoples in decisionmaking concerning their own situation when, for example, decisions are made on how to respond to the challenge posed by climate change.
Suomi korostaa tarvetta varmistaa asianmukaisilla tavoilla alkuperäiskansojen osallistuminen niiden asemaa koskevaan päätöksentekoon mm. päätettäessä keinoista, joiden avulla vastataan ilmastonmuutoksen asettamaan haasteeseen.
Finland stresses the importance of cooperation between the Security Council, the UN High Commissioner for Human Rights and other human rights actors.
Suomi korostaa TN:n ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun ja muiden ihmisoikeustoimijoiden välisen yhteistyön tärkeyttä.
Finland stresses the importance of security sector reform as a part of wider rule of law development and state-building.
Suomi korostaa toiminnassaan kohdevaltion omien turvallisuusrakenteiden kehittämistä osana laajempaa oikeusvaltiokehitystä ja yhteiskunnan perusrakenteiden vahvistamista.
Finland stresses the importance of security sector reform as part of the wider statebuilding process.
Suomi korostaa toiminnassaan kohdevaltion omien turvallisuusrakenteiden kehittämistä osana yhteiskunnan perusrakenteiden vahvistamista.
In its activities, Finland places emphasis on the development of local security structures and crisis management capabilities in the conflict areas, and on the training of local security authorities as a part of strengthening the basic structures of society.
Suomi korostaa toiminnassaan kriisialueiden omien turvallisuusrakenteiden ja kriisinhallintavoimavarojen kehittämistä ja turvallisuustoimijoiden kouluttamista osana yhteiskunnan perusrakenteiden vahvistamista.
Finland stresses the central importance of the Nuclear Non-Proliferation Treaty (NPT).
Suomi korostaa ydinsulkusopimuksen (NPT) keskeistä merkitystä.
Finland stresses the importance of the UN as the cornerstone of multilateral arms control and disarmament regimes.
Suomi korostaa YK:n merkitystä monenkeskisen asevalvonta- ja aseriisuntajärjestelmän perustana.
Finland underscores the importance of the UN as the cornerstone of multilateral arms control and disarmament machinery as well as the principal forum for multilateral treaty regimes.
Suomi korostaa YK:n merkitystä monenkeskisen asevalvonta- ja aseriisuntajärjestelmän perustana ja ensisijaisena foorumina monenkeskisille sopimusjärjestelyille.
Finland emphasises the role of the UN as the most comprehensive multilateral cooperation mechanism.
Suomi korostaa YK:ta kattavimpana monenkeskisenä yhteistyön järjestönä.
Finland was consistent in its emphasis that the EU should remain united, take a constructive approach and play an active role in the preparations.
Suomi korosti johdonmukaisesti EU:n yhtenäisyyttä, rakentavaa lähestymistapaa ja aktiivista osallistumista valmisteluihin.
Finland amid a world in crisis
Suomi kriisien maailmassa
In Europe, Finland leads the way in demographic trends in the sense that, in the next 20 years, it will be the EU country in which the share of the population past normal working age increases most rapidly.
Suomi kulkee eurooppalaisittain kehityksen kärjessä siinä mielessä, että lähimpien 20 vuoden aikana tavanomaisen työiän ohittaneiden osuus väestöstä kasvaa nopeinta vauhtia EU-maissa.
Finland, as the rest of the EU member states, develops capabilities mainly with NATO, either through the PfP programme or as a member.
Suomi kuten muutkin EU:n jäsenmaat kehittävät voimavarojaan yleensä Naton jäsenyyden tai rauhankumppanuusohjelman kautta.
Measured by the standard of living and welfare, Finland is among the world's top performers.
Suomi kuuluu elintasolla ja hyvinvoinnilla mitattuna maailman kärkijoukkoon.
Finland belongs to everyone, regardless of place of residence, life situation, mother tongue, or ethnic background.
Suomi kuuluu jokaiselle asuinpaikasta, elämäntilanteesta, äidinkielestä tai etnisestä taustasta riippumatta.
Finland is among the countries where population ageing is most rapid.
Suomi kuuluu maihin, joissa väestön ikääntyminen on nopeinta.
Finland is one of the Western countries which consider it necessary to maintain sizeable defence capabilities in case of a possible military threat in the future.
Suomi kuuluu niihin läntisen Euroopan maihin, jotka katsovat tarpeelliseksi ylläpitää merkittävää puolustuskykyä tulevaisuudessa mahdollisesti ilmenevän sotilaallisen uhan varalta.
Finland is among the first member states to have benefited from the EGF, launched in 2007, having received assistance for the post-crisis treatment of the redundancies of Perlos Oyj.
Suomi kuuluu vuonna 2007 toimintansa aloittaneen EGR:n ensimmäisiin hyödyntäjiin saatuaan EGR:n avustusta Perlos Oyj:n irtisanomisten jälkihoitoon.
4.4 Image of Finland
4.4 Suomi-kuva
4.4.1 Image of Finland Abroad
4.4.1 Suomi-kuva maailmalla
Finland engages in regular political dialogue with NATO and participates in NATO-led crisis management operations.
Suomi käy säännöllistä poliittista vuoropuhelua Naton kanssa ja osallistuu Nato-johtoisiin kriisinhallintaoperaatioihin.
During its first Presidency in 1999, Finland launched a project to develop cooperation on  justice and home affairs  within the EU.
Suomi käynnisti ensimmäisellä EU-puheenjohtajakaudellaan vuonna 1999 EU:n oikeus- ja sisäasioiden yhteistyön kehittämisen.
Finland also utilises public-private sector partnership arrangements as well as bilateral and multilateral international agreements.
Suomi käyttää hyväkseen myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia sekä kahden- ja monenvälisiä kansainvälisiä sopimusjärjestelyjä.
3  High natural resource use levels
3  Suomi käyttää runsaasti luonnonvaroja
Non-welfare expenditure accounts for over 15 per cent of GDP in Finland, representing the typical EU level and being a couple of percentage points less than in Sweden (Andersen et al.)
Suomi käyttää tällaisiin menoihin runsaat 15 prosenttia kansantuotteesta, joka on tyypillistä EU-tasoa ja pari prosenttiyksikköä vähemmän kuin Ruotsi (Andersen ym.)
Finland prepares a national counter-terrorism strategy.
Suomi laatii kansallisen terrorismintorjunnan strategian.
Finland shall prepare a national counter-terrorism strategy, defining and clarifying the roles and responsibilities of the authorities in counter-terrorist action.
Suomi laatii kansallisen terrorismintorjunnan strategian, jossa määritellään ja selkeytetään viranomaisten vastuut ja roolit terrorismin torjunnassa.
Finland is preparing a national action plan for the EU2020 strategy aiming  at growth  and  employment,  while profiling itself as a promoter of gender equality and health.
Suomi laatii kansallisen toimeenpanosuunnitelman kasvuun ja työllisyyteen tähtäävään EU2020-strategiaan sekä profiloituu tasa-arvon ja terveyden edistäjänä.
Finland should also draw up national documents on this subject.
Suomi laatii myös kansallisia dokumentteja tästä aihepiiristä.
Finland acceded to the European Union on 1 January 1995.
Suomi liittyi Euroopan unionin jäseneksi 1. tammikuuta 1995.
Finland joined the Global Partnership programme in 2003.
Suomi liittyi Globaali kumppanuus -ohjelmaan vuonna 2003.
Soon after the war, Finland joined the World Bank, the International Monetary Fund and the General Agreement on Tariffs and Trade (GATT), which lowered customs tariffs in world trade.
Suomi liittyi Maailmanpankkiin, Kansainväliseen valuuttarahastoon ja maailmankaupan tulleja alentaneeseen GATT:iin pian sodan jälkeen.
Finland joined the North Atlantic Cooperation Council, NACC, as an observer in 1992. Finland has participated in the NATO Partnership for Peace Programme ever since the programme was launched in 1994. Finland joined the Euro-Atlantic Partnership Council, EAPC, which replaced the NACC when it was founded in 1997.
Suomi liittyi Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston (NACC) tarkkailijaksi vuonna 1992. Naton rauhankumppanuusohjelmaan Suomi on osallistunut alusta lähtien eli vuodesta 1994. NACC:n korvanneeseen Euro-Atlanttiseen yhteistyöneuvostoon (EAPC) Suomi liittyi sen perustamisen yhteydessä vuonna 1997.
Finland acceded to the Prüm Treaty in 2007, which enhances cross-border security cooperation with a view to combating terrorism, cross-border crime and illegal migration. Its means include creating a framework for enhancing information exchange between the law enforcement authorities in its contracting states.
Suomi liittyi vuonna 2007 mukaan rajat ylittävään turvallisuusyhteistyötä tehostavaan Prümin sopimukseen, jonka tarkoituksena on erityisesti terrorismin, rajat ylittävän rikollisuuden ja laittoman maahanmuuton torjuminen luomalla muun muassa edellytykset sopimusvaltioiden lainvalvontaviranomaisten välisen tietojenvaihdon tehostamiselle.
Finland intensifies its participation in NATO activities that reinforce stability and security sector reform in its partner and other cooperation countries.
Suomi lisää osallistumistaan kumppanuus- ja yhteistyömaiden vakautta ja puolustussektorien kehitystä edistävään Naton toimintaan.
Finland increases its participation in stability-advancing NATO efforts to promote stability and in the Trust Funds, giving priority to projects of key importance to Finland.
Suomi lisää osallistumistaan Naton vakautta edistävään toimintaan ja vapaaehtoisrahastoihin kohdentaen osallistumisen Suomen kannalta keskeisiin hankkeisiin.
Finland increases participation in NATO’s trust funds.
Suomi lisää osallistumistaan Naton vapaaehtoisrahastoihin.
Finland will establish the capabilities to provide and receive assistance pursuant to the solidarity clause as well as the obligation to aid and assist another Member State.
Suomi luo valmiudet avun antamiseen ja vastaanottamiseen yhteisvastuulausekkeen ja avunantovelvoitteen mukaisesti.
Finland considers that the objectives for renewable energy  will be achieved on a national basis  by  developing and  supplementing current support and  guidance  measures, which   will  give rural areas a major  role in energy  production.
Suomi   lähtee   siitä, että  uusiutuvan energian  tavoitteet saavutetaan kansalliselta pohjalta kehittämällä ja täydentämällä nykyisiä tukija ohjaustoimia, mikä tuo maaseudulle merkittävän roolin energiantuotannossa.
Finland entered the recession from a good foundation and with strong public finances.
Suomi lähti taantumaan hyvistä lähtökohdista ja vahvalla julkisen talouden tilalla.
Finland seems to have faired reasonably well in international comparisons in terms of older people's participation rate, remaining clearly above the EU average.
Suomi menestyy siis kansainvälisessä vertailussa kohtalaisen hyvin varttuneiden työhön osallistumisen suhteen ja on selvästi EU:n keskitason yläpuolella.
Finland has succeeded in European comparisons of older people's employment, largely due to women's high rate of participation.
Suomi menestyy varttuneiden työllisyyden eurooppalaisessa vertailussa hyvin lähinnä naisten korkean osallistumisen ansiosta.
Like the other EU countries and the United States, Finland continues to emphasise the importance of comprehensive security and a balance between the three dimensions of the OSCE, including the human dimension.
Suomi muiden EU-maiden ja Yhdysvaltojen tavoin korostaa jatkossakin Etyjin kolmen ulottuvuuden välistä tasapainoa ja laajaa turvallisuutta, ml. Etyjin inhimillinen ulottuvuus.
Like other EU countries, Finland has not ratified the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families.
Suomi, muiden EU maiden tavoin, ei ole ratifioinut siirtotyöläisten oikeuksiin liittyvää sopimusta.
Within Europe, Finland is an exception among the 21 countries which have decided to be members of both the EU and NATO.
Suomi muodostaa Euroopassa kuitenkin poikkeuksen siitä 21 maan omaksumasta linjasta, että ne ovat sekä EU:n että Naton jäseniä.
Finland constitutes an undivided support region as part of a renewed ‘greener’ common agricultural policy.
Suomi muodostaa yhtenäisen tukialueen osana uudistettua ”vihreämpää” yhteistä maatalouspolitiikkaa.
In the view of Finland, the other Nordic Countries and the Netherlands, a total ban on abortions is a violation of women’s rights.
Suomi, muut Pohjoismaat ja Alankomaat pitävät abortin täyskieltoa naisten oikeuksien vastaisena.
Finland will change – what about values and attitudes?
Suomi muuttuu – entä arvot ja asenteet?
Finland is rapidly becoming more and more multicultural.
Suomi muuttuu nopeasti yhä monikulttuurisemmaksi.
It will also be a successful and internationally attractive environment for developing intelligent transport systems.
Suomi myös on hyvä ja kansainvälisesti houkutteleva älyliikenteen kehitysympäristö.
Finland also actively participates in the efforts of international organisations and the EU to negotiate solutions to so-called prolonged conflicts, while reinforcing measures aimed at increasing trust in the region.
Suomi myös osallistuu aktiivisesti kansainvälisten järjestöjen ja EU:n pyrkimyksiin neuvotella ratkaisuja alueen ns. pitkittyneisiin konflikteihin ja vahvistaa luottamusta lisääviä toimia alueella.
Finland also invests a bigger share than average of its defence spending on materiel procurement.
Suomi myös panostaa keskimääräistä suuremman osan puolustusmenoistaan puolustuskykyänsä vahvistaviin materiaalihankintoihin.
Finland also supports the project ‘Stop Rape Now’, which will allow UN organisations to work together to prevent sexual violence during conflicts.
Suomi myös tukee "Stop Rape Now" -hanketta, joka mahdollistaa YK-järjestöjen yhteisen toiminnan konflikteissa tapahtuvan seksuaalisen väkivallan estämiseksi.
Finland, being one of the original sponsors of the project, actively contributes to the process aiming at the conclusion of an international Arms Trade Treaty (ATT).
Suomi myötävaikuttaa aktiivisesti kansainväliseen asekauppasopimukseen tähtäävään prosessiin, missä Suomella on erityisasema yhtenä hankkeen alkuperäisistä tukijoista.
Finland will contribute to the shaping of the permanent structured cooperation and prepares to participate in it.
Suomi myötävaikuttaa pysyvän rakenteellisen yhteistyön muotoutumiseen ja valmistautuu osallistumaan siihen.
Finland will address the promotion of equality between women and men in bilateral negotiations with its partner and cooperating countries.
Suomi nostaa naisten ja miesten tasa-arvon edistämisen osaksi kahdenvälisiä neuvotteluita kumppanuus- ja yhteistyömaiden kanssa.
In its policy for the Arctic Region, Finland abides by the principles of sustainable development.
Suomi noudattaa kestävän kehityksen periaatetta arktisen alueen politiikassaan.
Finland will strictly adhere to the common EU position on arms exports.
Suomi noudattaa tarkasti EU:n yhteistä kantaa aseviennistä.
In its export licence decisions, Finland adheres to international conventions and other obligations, such as the economic sanctions and arms embargos imposed by the UN Security Council, arms embargos imposed by the European Union and the restrictions introduced by the OSCE and other security organisations and international export monitoring systems.
Suomi noudattaa vientilupapäätöksissään kansainvälisiä sopimuksia ja muita velvoitteita, kuten YK:n turvallisuusneuvoston määräämiä talouspakotteita ja asevientikieltoja, Euroopan unionin päättämiä asevientikieltoja sekä ETYJ:n tai muiden turvallisuusjärjestöjen ja kansainvälisten vientivalvontajärjestelyjen päättämiä rajoit­teita.
This means Finland's position would be among the international leaders in the use and availability of very fast telecommunications connections.
Suomi nousee näin kansainvälisesti huippunopeiden yhteyksien eturintamaan.
Finland sees the security of energy supply as a broad concept:
Suomi näkee energian toimitusvarmuuden ja energiaturvallisuuden laajana käsitteenä:
Finland regards the Northern Dimension policy as a useful umbrella policy that provides the regional operations with jointly adopted fundamental principles and a connection to the objectives of EU–Russia cooperation.
Suomi näkee pohjoisen ulottuvuuden politiikan hyödyllisenä kattopolitiikkana, joka tarjoaa alueelliselle toiminnalle yhteisesti hyväksytyt perusperiaatteet ja kytkennän EU-Venäjä-yhteistyön tavoitteisiin.
In Finland’s view, the responsibility to protect covers existing obligations that mainly concern the prevention of situations leading to armed intervention.
Suomi näkee suojeluvastuun kattavan olemassa olevia velvoitteita, joiden pääpaino on aseelliseen väliintuloon johtavien tilanteiden ennaltaehkäisyssä.
Finland has considered it important that the Guantánamo detention centre be closed and welcomes with satisfaction the steps taken by the United States towards closing the centre.
Suomi odottaa Yhdysvalloilta konkreettisia toimia Guantánamon vankileirin sulkemiseksi, asianmukaisten oikeudenkäyntien järjestämiseksi ja leiriltä vapautuvien vankien ihmisoikeuksien turvaamiseksi.
Finland was among the fastest countries in the world to utilise electric power in the first decades of the 20th century.
Suomi oli maailman nopeimpia sähkövoiman hyödyntäjiä 1900-luvun alkuvuosikymmeninä.
In the early 20th century, Finland was an agriculture-dominated country, although its growth was based on industrial sectors.
Suomi oli maatalousvaltainen maa 1900-luvun alussa, vaikka kasvu oli teollisten toimialojen varassa.