natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sustainable results require the coordinated use of crisis management and development cooperation measures.
Kestävien tulosten saavuttaminen edellyttää kriisinhallinnan ja kehitysyhteistyön keinojen koordinoitua käyttöä.
Promoting sustainable production patterns
Kestävien tuotantotapojen edistäminen
Supporting sustainable choices
Kestävien valintojen tukeminen
The most sustainable way of combating the threat of carbon leakage is to achieve an international solution where binding emissions restrictions cover as large a share as possible of the world’s emission-generating industrial production.
Kestävin tapa torjua hiilivuodon uhkaa on saada aikaan kansainvälinen ratkaisu, jossa sitovat päästörajoitukset kattavat mahdollisimman suuren osan päästöjä aiheuttavasta teollisesta tuotannosta.
The most sustainable way is, according to the waste hierarchy, to reduce the amount of waste produced and to improve material efficiency.
Kestävin tapa vähentää päästöjä on jätehierarkian mukaisesti vähentää jätteen syntyä ja parantaa materiaalitehokkuutta.
Sustainable heating methods can be promoted through a combination of awareness-raising, incentives, taxes and building regulations.
Kestäviä lämmitystapoja voidaan edistää tiedotuksen, kannustimien, vero-ohjauksen ja rakentamismääräysten yhdistelmällä.
Production and distribution of information supporting sustainable choices
Kestäviä valintoja tukevan informaation tuottaminen ja levittäminen
According to the pessimistic sustainability scenario, the sustainability gap would be 3.2. per cent of GDP.
Kestävyyden kannalta huonossa skenaariossa kestävyysvajeeksi saadaan 3,2 prosenttia BKT:stä.
According to the optimistic sustainability scenario, the sustainability ‘gap’ would be negative,  1.4 per cent of GDP.
Kestävyyden kannalta hyvässä skenaariossa ”kestävyysvajeeksi” saadaan -1,4 prosenttia BKT:stä.
"Signs of Sustainability" included 83 indicators.
“Kestävyyden Mitta” sisälsi 83 indikaattoria.
In 2015 it is estimated that the level of surplus required for sustainability is around 4% of GDP.
Kestävyyden turvaavan ylijäämän v. 2015 arvioidaan olevan noin 4 % suhteessa kokonaistuotantoon.
In the baseline scenario, the surplus ensuring sustainability is estimated to be around 4% of GDP in 2015.
Kestävyyden turvaavan ylijäämän vuonna 2015 arvioidaan olevan noin 4 % suhteessa kokonaistuotantoon.
Sustainability means that the indebtedness of public finances, for instance, would not compel sudden policy changes in the future.
Kestävyys tarkoittaa sitä, ettei esimerkiksi julkisen talouden velkaantuminen pakota politiikan yllättäviin muutoksiin tulevaisuudessa.
A certain year’s volume of debt can also be treated as a sustainability criterion.
Kestävyyskriteerinä voidaan pitää myös jonkin tietyn vuoden velkamäärää.
The sustainability scenario has been prepared adhering to the EU’s jointly agreed calculation principles.
Kestävyyslaskelma on tehty EU:n yhteisesti sovittuja laskentaperiaatteita noudattaen.
The sustainability projection is based on Statistics Finland’s 2009 population projection.
Kestävyyslaskelman lähtökohtana on käytetty Tilastokeskuksen vuoden 2009 väestöennustetta.
The estimate of public finances at the starting-point of the sustainability calculation is essentially weaker than the pre-crisis forecast.
Kestävyyslaskelmassa arvio julkisen talouden lähtötilanteesta on olennaisesti heikompi kuin mitä ennen kriisiä arvioitiin.
In the sustainability scenario, the starting situation for public finances is now substantially weaker than before the crisis.
Kestävyyslaskelmassa julkisen talouden lähtötilanne on nyt olennaisesti heikompi kuin ennen kriisiä.
Sensitivity analysis of sustainability calculations and a new baseline scenario
Kestävyyslaskelmien herkkyystarkastelua ja uusi perusskenaario
The sustainability problems have become more challenging due to a weakening of the state of public finances and a slowing of potential growth.
Kestävyysongelmat ovat muuttuneet entistä haasteellisemmiksi julkisen talouden tilan heikkenemisen ja potentiaalisen kasvun hidastumisen vuoksi.
Opportunities for loosening the sustainability restriction through structural measures should be seized on as far as possible.
Kestävyysrajoituksen väljentämisen mahdollisuudet rakenteellisin toimin on syytä käyttää hyväksi mahdollisimman pitkälle.
However, a sustainability assessment does not require any deadlines.
Kestävyystarkastelulle ei ole kuitenkaan tarvetta asettaa aikarajaa.
In Finland’s case the achievement of the sustainability objective is a matter of some urgency because the impact of population ageing on public finances is accelerating and will soon be peaking.
Kestävyystavoitteen saavuttamisella olisi Suomen tapauksessamme erityinen kiire, koska suurin väestön ikääntymisestä aiheutuva julkisen talouden rasituksen kasvu on nyt alkamassa.
Achieving the sustainability target is even more urgent, because the biggest growth in the burden on public finances arising from population ageing will take place in the next two decades.
Kestävyystavoitteen saavuttamisella on erityinen kiire, koska suurin väestön ikääntymisestä aiheutuva julkisen talouden rasituksen kasvu ajoittuu kahteen seuraavaan vuosikymmeneen.
The sustainability gap may not be extraordinarily large, but its assessment is subject to considerable uncertainty.
Kestävyysvaje ei todennäköisesti ole tavattoman suuri, mutta sen arviointiin liittyy huomattavaa epävarmuutta.
The sustainability gap is sensitive to changes in the initial financial position.
Kestävyysvaje on herkkä lähtötilanteen rahoitusaseman muutoksille
The sustainability gap is so significant that it cannot be closed by means of spending cuts and tax increases alone; part of the solution will require economic growth and structural reforms to strengthen the sustainability of public finances.
Kestävyysvaje on suuruusluokaltaan niin merkittävä, ettei sen umpeen kuromista ole järkevää toteuttaa yksinomaan menoleikkausten ja veronkiristysten avulla vaan osana ongelman ratkaisemista tarvitaan talouskasvua ja julkisen talouden kestävyyttä vahvistavia rakenteellisia uudistuksia.
The sustainability gap, i.e. the permanent need to either reduce expenditure or increase taxation, would not be very large by international standards.
Kestävyysvaje ts. menojen pysyvä vähennystarve tai verojen pysyvä lisäystarve ei ole kovin suuri kansainvälisesti vertaillen.
The sustainability gap estimate is sensitive to the assumptions underlying the calculations (see separate insert) and to the estimated structural balance of public finances at baseline.
Kestävyysvajearvio on herkkä laskelman taustaoletuksille (ks. oheinen tietolaatikko) sekä arviolle julkisen talouden rakenteellisesta tasapainosta lähtövuonna.
The sustainability gap is sensitive to the scenario’s basic assumptions and to the estimate of the structural balance of general government finances in the starting year.
Kestävyysvajearvio on herkkä laskelman taustaoletuksille sekä arviolle julkisen talouden rakenteellisesta tasapainosta lähtövuonna.
In this report, sustainability gap refers to an immediate and permanent need to either increase taxes or cut spending in order to keep public indebtedness within reasonable bounds in the long term.
Kestävyysvajeella tarkoitetaan tässä raportissa sitä välitöntä ja pysyvää verojen korotus- tai menojen leikkaustarvetta, jolla estetään julkisen velkaantumisen kääntyminen hallitsemattomaksi pitkällä aikavälillä.
The sensitivity of the sustainability gap with regard to employment assumptions was assessed for two scenarios presented in 3.1 and 4.5.
Kestävyysvajeen herkkyyttä työllisyysoletusten suhteen arvioitiin kahdella edellä luvussa 3.1 ja 4.5 esitetyllä skenaariolla.
In order to calculate the sustainability gap, assumptions need to be made, for instance on demographic and labour market developments, productivity and the interest rate level.
Kestävyysvajeen laskentaa varten on tarpeen tehdä oletuksia muun muassa väestökehityksestä, työmarkkinakehityksestä, tuottavuudesta ja korkotasosta.
Reducing the sustainability gap will require an improvement in public sector productivity, for example by promoting electronic services and automating background processes.
Kestävyysvajeen supistaminen edellyttää julkisen sektorin tuottavuuden parantamista mm. sähköistämällä palveluja ja automatisoimalla taustaprosesseja.
Using various structural measures for reducing the sustainability gap would seem possible to the extent that raising the overall tax ratio or weakening the levels of pension benefits or services would not be required, under probable circumstances, while some social security deficiencies could even be improved.
Kestävyysvajeen supistaminen erilaisin rakenteellisin toimin näyttäisi olevan mahdollista sellaisessa määrin, että kokonaisveroasteen nostamiseen tai eläke-etuuksien tason tai palveluiden tason heikentämiseen ei todennäköisissä oloissa olisi tarvetta vaan sosiaaliturvan puutteita voidaan jopa korjata.
In many respects, reducing the sustainability gap through structural measures would be the most natural approach.
Kestävyysvajeen supistaminen rakenteellisin toimin on monella tavalla luontevin toimintasuunta.
However, the size of the sustainability gap is highly uncertain, both due to reasons wholly independent of policy and the level of uncertainty related to the impacts of policy measures.
Kestävyysvajeen suuruus on kuitenkin hyvin epävarma sekä politiikasta täysin riippumattomista syistä että politiikkatoimien vaikutuksia koskevan epävarmuuden takia.
The size of the sustainability gap is also very sensitive to the initial balance of public finances used in any assessment.
Kestävyysvajeen suuruus on myös varsin herkkä tarkastelun alkuvaiheen julkisen talouden tasapainon suhteen.
The size of the sustainability gap is subject to great uncertainty.
Kestävyysvajeen suuruuteen liittyy suurta epävarmuutta.
From the perspective of economic efficiency, responsive action to narrow the sustainability gap should be taken immediately.
Kestävyysvajeeseen tulisi taloudellisen tehokkuuden näkökulmasta reagoida välittömästi.
Furthermore, since the sustainability gap estimate is highly sensitive to a range of factors independent of policy, such as demographic development and the volume of returns on investments from pension assets, the gap’s size is thus highly uncertain.
Kestävyysvajetta koskeva arvio on myös hyvin herkkä monien politiikasta riippumattomien tekijöiden kuten väestökehityksen ja eläkevarojen sijoitustuottojen suuruuden suhteen ja siten myös tällaisista syistä hyvin epävarma.
Although the significant surplus achieved in public finances and low debt levels have a reductive effect on the sustainability gap, population ageing still widens Finland’s sustainability gap to the European average level (Figure 5.3).
Kestävyysvajetta pienentää julkisen talouden korkea ylijäämä ja alhainen velkataso. Väestön ikääntyminen aiheuttaa hyvästä lähtötilanteesta huolimatta Suomelle kuitenkin kestävyysvajeen, joka on eurooppalaista keski­tasoa (kuvio 5.3).
In the long term, structural measures reducing the sustainability gap should be conducted in as frontloaded a manner as possible, while avoiding direct negative impacts on aggregate demand.
Kestävyysvajetta pitkällä aikajänteellä supistavat rakenteelliset toimet on syytä toteuttaa mahdollisimman etupainotteisesti, välttäen toki välittömiä kielteisiä vaikutuksia kokonaiskysyntään.
Sustainability can be improved in principle in three ways:
Kestävyyttä voidaan parantaa periaatteessa kolmella tavalla:
Sustainable regional structure
Kestävä aluerakenne
Sustainable Daily Mile
Kestävä arkikilometri
Sustainable housing design and community planning contribute to safety and independent coping, reduces the incidence of many social problems and prevents segregation of housing districts.
Kestävä asunto- ja yhdyskuntasuunnittelu lisää turvallisuutta ja omatoimista selviytymistä, vähentää monia sosiaalisia ongelmia ja ehkäisee asuinalueiden eriytymistä.
Sustainable  economic  activities  and the  provision of  public   services require a  skilled workforce.
Kestävä elinkeinotoiminta ja julkisten palvelujen tuottaminen tarvitsevat osaavaa työvoimaa.
10.6 Sustainable pension policy
10.6  Kestävä eläkepolitiikka
Sustainable climate, energy and environmental policies
kestävä ilmasto-, energia- ja ympäristöpolitiikka,
SUSTAINABLE CLIMATE POLICY
Kestävä ilmastopolitiikka
There is a need for corporate financing models specifically designed to promote the sustainable and innovative natural resource economy.
Kestävä ja innovatiivinen luonnonvaratalous edellyttää tarkoituksenmukaisia yritysrahoitusmalleja.
A sustainable public economy is therefore a prerequisite if public investments are to enhance the long-term preconditions for economic growth. fn It is important to dimension the level of public investments in accordance with the sustainability requirements of public finances.
Kestävä julkinen talous onkin yksi edellytys sille, että julkiset investoinnit voivat myötävaikuttaa pitkällä aikavälillä talouskasvun edellytyksiin. fn On tärkeää, että julkisten investointien taso mitoitetaan julkisen talouden kestävyysvaatimusten kanssa yhdenmukaisesti.
Sustainable fisheries and fish farming
Kestävä kalastus ja kalankasvatus
Sustainable growth and employment (research, skills, and innovations)
Kestävä kasvu ja työllisyys (tutkimus, osaaminen ja innovaatiot),
Sustainable development
Kestävä kehitys
Sustainable development requires that citizens have equal opportunities to participate, bear responsibility and benefit from the increased choices resulting from development.”
Kestävä kehitys edellyttää, että kansalaisilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua, kantaa vastuuta ja hyötyä kehityksen tuomista valinnanmahdollisuuksien lisääntymisestä.”
Sustainable development entails global responsibility.
Kestävä kehitys edellyttää globaalia sosiaalista vastuullisuutta.
4. Sustainable development: ecologically, economically and socially balanced development.
4. Kestävä kehitys: ekologisesti, taloudellisesti ja sosiaalisesti tasapainoinen kehitys.
Sustainable development in everyday activities of public administration
Kestävä kehitys hallinnon arkitoiminnoissa
Promoting sustainable development in the everyday activities of the public administration is particularly reflected in the introduction of Green Office and corresponding systems.
Kestävä kehitys hallinnon arkitoiminnoissa on näkynyt erityisesti Green Office järjestelmän ja vastaavien järjestelmien käyttöönottona.
1.6.2 Sustainable development and human rights in Finland’s development policy
1.6.2 Kestävä kehitys ja ihmisoikeudet Suomen kehityspolitiikassa
Sustainable development in developing countries is possible only if climate change can be contained at a tolerable level.
Kestävä kehitys kehitysmaissa on mahdollista vain, jos ilmastonmuutos saadaan rajoitettua siedettävälle tasolle.
Sustainable development concerns both urban and rural regions, even though between them there might be great differences in terms of measures.
Kestävä kehitys koskee sekä kaupunki- että maaseutualueita, vaikka toimenpiteet voivat niiden välillä vaihdella huomattavastikin.
Sustainable development involves economic, social and ecological sustainability.
Kestävä kehitys muodostuu taloudellisesta, sosiaalisesta ja ekologisesta kestävyydestä.
Sustainable development is development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations
Kestävä kehitys on kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet viemättä tulevilta sukupolvilta mahdollisuutta tyydyttää omat tarpeensa.
Sustainable development as part of sectoral strategies
Kestävä kehitys osana hallinnonalojen strategioita
Sustainable development can be defined and measured in many ways (Heal & Kriström 2005).
Kestävä kehitys voidaan määritellä ja mitata monin tavoin (Heal ja Kriström 2005).
Sustainable consumer behaviour requires that consumers are informed about the impacts of their purchasing decisions and that they are given immediate feedback on their use of products or services (e.g. energy consumption).
Kestävä kuluttajakäyttäytyminen edellyttää informaation tarjoamista ostopäätösten vaikutuksista sekä välitöntä palautetta tuotteiden tai palvelujen käytöstä (esimerkiksi energiankulutus).
Sustainable consumption and production
Kestävä kulutus ja tuotanto
Sustainable transport
Kestävä liikenne
A sustainable transport policy should be taken into consideration in the decision-making process of these other social policy sectors.
Kestävä liikennepolitiikka tulee ottaa huomioon myös näiden muiden yhteiskuntapolitiikan lohkojen ratkaisuissa.
Sustainable construction;
kestävä rakentaminen
Sustainable technology is the key
Kestävä teknologia avainasemassa
Sustainable technology and services can create new jobs and tax revenues.
Kestävä teknologia ja palvelut voivat luoda uusia työpaikkoja ja verotuloja.
In the classic sense, sustainable development means development that satisfies the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their needs.
Kestävällä kehityksellä tarkoitetaan sen klassisessa merkityksessä kehitystä, joka tyydyttää nykyhetken tarpeet heikentämättä tulevien sukupolvien mahdollisuuksia tyydyttää omia tarpeitaan.
The strategy for sustainable development has not been accorded the equivalent concreteness or political importance and implementation mechanism (even though the strategy is formally steered by a commission with a high political profile).
Kestävällä kehityksen strategialla ei ole ollut samaa konkretiaa eikä toisaalta samaa poliittista painoarvoa ja implementaatiomekanismia (vaikka kestävän kehityksen strategiaa ohjaakin muodollisesti korkean poliittisen profiilin omaava toimikunta).
The basis and goals of a sustainable pension policy consists of economic growth, general confidence in the stability of the system, just division of resources between generations, and longer working careers.
Kestävän eläkepolitiikan perustana ja tavoitteina ovat talouden kasvu, yleinen luottamus järjestelmän kestävyyteen, sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus ja nykyistä pidempi jaksaminen työelämässä.
Sustainable climate policy must try to identify and prioritise solutions that bring synergy benefits (win-win solutions).
Kestävän ilmastopolitiikan on pyrittävä tunnistamaan synergiaetuja tuottavia ratkaisuja (ns. win-win-ratkaisut) ja priorisoitava niitä.
The promotion of sustainable fisheries creates opportunities for utilising the fishery resources in the Baltic Sea also in the future.
Kestävän kalastuksen edistäminen luo mahdollisuuksia Itämeren kalavarojen hyödyntämiselle myös jatkossa.
With respect to sustainable growth, the focus of investments in the transportation system must shift from constructing new connections to ensuring their fluency.
Kestävän kasvun kannalta liikennejärjestelmän investointien painopisteen tulee muuttua uusien yhteyksien rakentamisesta sujuvuuden varmistamiseen.
The sustainable growth objective includes the pursuit of a material- and energy-efficient and low-carbon economy.
Kestävän kasvun tavoite sisältää pyrkimyksen materiaali- ja energiatehokkaaseen sekä vähähiiliseen talouteen.
Assessment framework for sustainable development
Kestävän kehityksen arviointimalli
Sustainability assessment tool
Kestävän kehityksen arviointityökalu
When used as a tool for assessing sustainable development, its shortcomings are expressly related to the social aspect.
Kestävän kehityksen arviointityökaluna sen keskeiset puutteet tällä hetkellä liittyvät nimenomaan sosiaaliseen ulottuvuuteen.
The integration of the various aspects of sustainable development remains limited.
Kestävän kehityksen eri näkökulmien integrointi on verrattain vähäistä.
The integration of various aspects of sustainable development is limited.
Kestävän kehityksen eri näkökulmien integrointi on vähäistä.
Sustainable development indicators will be developed and updated in the national indicator network between various administrative sectors.
Kestävän kehityksen indikaattoreita kehitetään ja päivitetään eri hallinnonalojen välisessä kansallisessa indikaattoriverkossa.
Sustainable development indicators
Kestävän kehityksen indikaattorit
Actors integrating sustainable development
Kestävän kehityksen integroijat
For sustainable development, it is essential that the natural resources of the Arctic are exploited in a controlled manner, taking into account economic, social, cultural and environmental impacts.
Kestävän kehityksen kannalta on oleellista, että arktisen alueen luonnonvaroja hyödynnetään hallitusti ottaen huomioon  taloudelliset, sosiaaliset, kulttuuriset ja ympäristövaikutukset.
Sustainable development is often seen to consist of three pillars:
Kestävän kehityksen katsotaan usein koostuvan kolmesta pilarista:
During the national assessment of sustainable development, the assessors, in cooperation with the Ministry of the Environment, have been developing a pilot version of an ex ante assessment model for use in Finland.
Kestävän kehityksen kokonaisarviointiprosessin ohessa arvioitsijat ovat yhdessä YM:n kanssa kehittäneet pilottiversiota kestävän kehityksen ennakolliseksi arviointimalliksi Suomessa.
A world leader in sustainable development
Kestävän kehityksen kärkimaa
Taking the sustainable development guidelines into account in the programmes of various actors
Kestävän kehityksen linjausten huomioiminen toimijoiden omissa ohjelmissa
Measuring sustainable development is difficult since this requires not only the assessment of changes in the above assets, but also their impact on society's well-being.
Kestävän kehityksen mittaaminen on vaikeaa, koska näiden määrien muutosten lisäksi pitäisi pystyvä arvioimaan, miten ne vaikuttavat yhteiskunnan hyvinvointiin.
”A number of indicators have been developed for measuring sustainable development.
”Kestävän kehityksen mittaamiseksi on kehitetty useita indikaattoreita.
Preparation of sustainable development programmes
Kestävän kehityksen ohjelmien laadinta
The number of sustainable development programmes is very small.
Kestävän kehityksen ohjelmien laadinta on ollut erittäin vähäistä.
The preparation of sustainable development programmes has been very limited and the actors have not considered such preparation necessary.
Kestävän kehityksen ohjelmien laadinta on ollut erittäin vähäistä ja toimijat eivät pääsääntöisesti ole kokeneet ohjelmia tarpeelliseksi.
The importance of sustainable development varies greatly by branch/administrative sector.
Kestävän kehityksen painoarvo on hyvin toimiala/hallinnonala riippuvainen.
Importance of sustainable development in target setting
Kestävän kehityksen painoarvo tavoitteenasettelussa
The importance of sustainable development may be considered from two perspectives:
Kestävän kehityksen painoarvoa voidaan tarkastella kahdesta näkökulmasta:
Taking account of the principles of sustainable development in agricultural production to respond to the water protection objective and climate change mitigation and adaptation.
Kestävän kehityksen periaatteiden, joilla vastataan vesiensuojelutavoitteeseen, ilmastomuutokseen sopeutumiseen sekä torjumiseen, huomioon ottaminen maataloustuotannossa.
Instead of providing guidance in sustainable development policy terms, to most actors the strategy for sustainable development primarily appears as a compilation of sustainable development targets set by disparate organisations.
Kestävän kehityksen politiikan ohjaamisen sijaan kestävän kehityksen strategia näyttäytyy useimmille lähinnä kokoelmana eri organisaatioiden kestävän kehityksen tavoitteita.
Monitoring of the success of sustainable development policy
Kestävän kehityksen politiikan tuloksellisuuden seuranta
The success of the sustainable development policy will be monitored by means which include national indicator work.
Kestävän kehityksen politiikan tuloksellisuutta seurataan mm. kansallisen indikaattorityön kautta.
The aim of sustainable development is to ensure that both present and future generations can maintain and improve their well-being and opportunities on an equal basis.
Kestävän kehityksen päämääränä on nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin ja valinnanmahdollisuuksien tasa-arvoinen ylläpito ja lisääminen.