natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finland must find a system and a method, suited to our conditions, that can be employed in creating global networks and taking advantage of them.
Suomen on löydettävä oloihimme soveltuva järjestelmä ja tapa, jolla globaaleja verkostoja voidaan luoda ja hyödyntää.
Finland must find new funding sources, for instance by strengthening cooperation between the public and private sectors and creating the preconditions for the participation of businesses, private citizens and the third sector in the funding of development cooperation.
Suomen on löydettävä uusia rahoituslähteitä esimerkiksi vahvistamalla julkisen sektorin ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä sekä luomalla edellytyksiä yritysten, yksityisten kansalaisten sekä kolmannen sektorin osallistumiselle kehitysyhteistyön rahoittamiseen.
Finland will be able to secure a share of this growing market, with the aid of our rich natural resources and solid knowledge base.
Suomen on mahdollista hankkia siivu kasvavista markkinoista. Rikkaat luonnonvaramme ja osaamisemme antavat tähän hyvän pohjan.
In addition, Finland must prepare for natural disasters and an increase in the need for humanitarian aid.
Suomen on myös varauduttava luonnonkatastrofeihin sekä humanitaarisen avun tarpeen kasvuun.
Finland, for its part, must ensure that the Union has the capacity to meet the increasing challenges of crisis management.
Suomen on osaltaan varmistettava, että Euroopan unionilla on edellytykset vastata kriisinhallinnan lisääntyviin haasteisiin.
Finland must defend the Nordic model for the involvement of non-governmental organisations.
Suomen on puolustettava pohjoismaista kansalaisjärjestöjen toimintamallia.
In all possible scenarios, Finland must aim to influence the direction of Russian development by pursuing close, open and comprehensive cooperation bilaterally, within the EU framework and multilaterally.
Suomen on pyrittävä kaikissa vaihtoehdoissa vaikuttamaan Venäjän kehityksen suuntaan jatkamalla tiivistä, avointa ja kattavaa yhteistyötä niin kahdenvälisesti, EU:n puitteissa kuin monenkeskisesti.
Finland must use its influence to encourage the EU to occupy an increasingly central global role and to obtain sufficient tools for this purpose.
Suomen on pyrittävä vaikuttamaan siihen, että EU saa entistä keskeisemmän globaalin roolin ja että sillä on riittävät välineet roolinsa toteuttamiseen.
Finland must therefore aim to influence the direction of development in Russia by pursuing close, open and comprehensive cooperation bilaterally, within the EU framework and multilaterally.
Suomen on pyrittävä vaikuttamaan Venäjän kehityksen suuntaan jatkamalla tiivistä, avointa ja kattavaa yhteistyötä kahdenvälisesti, EU:n puitteissa ja monenkeskisesti.
Finland must therefore look to strengthen these countries’ cooperation with Europe and engage in closer interaction with them.
Suomen on pystyttävä vahvistamaan alueen maiden yhteistyötä Euroopassa ja tiivistämään kanssakäymistään niiden kanssa.
Finland must support the creation of the EU’s digital internal market and expedite rollout of its own, national solutions.
Suomen on tuettava EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden luomista ja joudutettava omia kansallisia ratkaisuja.
Finland must guarantee a competitive operating environment for its enterprises.
Suomen on turvattava yrityksille kilpailukykyinen toimintaympäristö.
Finland must therefore have greater influence on matters that are of particular importance to it.
Suomen on vaikutettava entistä terävämmin nimenomaan meille tärkeisiin asioihin.
Finland must exert an influence in international forums, especially in the EU, UN, the Bretton Woods institutions and other development financing institutions, in order for them to continue researching and utilising new sources of funding.
Suomen on vaikutettava kansainvälisillä foorumeilla, erityisesti EU:ssa, YK:ssa, Bretton Woods -instituutioissa sekä muissa kehitysrahoituslaitoksissa, jotta ne jatkavat uusia rahoituslähteitä koskevaa tutkimusta ja hyödyntämistä.
Finland must prepare for the changing focus of world politics at all levels of government.
Suomen on varauduttava maailmanpolitiikan painopisteiden muutokseen koko valtionhallinnon tasolla.
Finland must prepare for more demanding military and civilian crisis management along and beyond the borders of Europe.
Suomen  on  varauduttava  yhä  vaativampaan  sotilaalliseen  ja  siviilikriisinhallintaan Euroopan  reuna-alueilla ja ulkopuolella.
Finland, along with other European nations, will have to bear its share of the responsibility to control climate change.
Suomen on yhdessä muun Euroopan kanssa kannettava oma vastuunsa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
At the moment, the problem for Finland is its specialisation in products with falling prices, which is unfavourable as it causes the terms of trade to weaken and the growth in profits not to be commensurate with that of the GDP.
Suomen ongelmana on toistaiseksi epäedullinen erikoistuminen laskevien hintojen tuotteisiin, minkä seurauksena vaihtosuhde heikkenee ja tulot eivät kasva BKT:n suhteessa.
Finland should take an active approach to promoting international cooperation to develop calculation methods for climate labels and their standardisation and should also launch pilot projects.
Suomen onkin syytä aktiivisesti edistää kansainvälistä yhteistyötä ilmastomerkkien laskentamenetelmien kehittämiseksi ja standardisoimiseksi sekä toteuttaa pilottihankkeita.
Pupils in Finland show excellent learning results even though basic education expenditure is at the average level of the OECD countries.
Suomen oppilaat oppivat erinomaisesti, vaikka perusopetuksen menot ovat OECD-maiden keskitasoa.
Finnish expertise should also be utilised in future international cooperation in the water sector.
Suomen osaamista tuleekin hyödyntää vesialan kansainvälisessä yhteistyössä.
Finland’s participation in international crisis management is based on the guidelines established in the Government Report on Finnish Security and Defence Policy, Finland’s comprehensive crisis management strategy and the decisions taken by the state leadership.
Suomen osallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan perustuu valtioneuvoston turvallisuus ja puolustuspoliittisen selonteon ja Suomen kokonaisvaltaisen kriisinhallintastrategian linjauksiin sekä valtionjohdon päätöksiin.
Finland’s involvement in NATO-led crisis management has in practice represented a level of good average by NATO standards even as a PfP-country, which is why membership would not necessarily bring any major changes.
Suomen osallistuminen Nato-johtoiseen kriisinhallintaan on käytännössä ollut hyvää Nato-tasoa jo kumppanimaana, joten kovin suurta muutosta jäsenyys ei kumppanuuteen verrattuna välttämättä toisi.
Finland has found participation beneficial in many sectors of CEP and Finland is expected to participate extensively in these activities.
Suomen osallistuminen siihen on osoittautunut hyödylliseksi useilla sektoreilla, ja Suomen odotetaan osallistuvan laajasti tähän toimintaan.
Due to the increasingly challenging nature and environment of military crisis management, Finland’s participation in such actions has diminished.
Suomen osallistuminen sotilaalliseen kriisinhallintaan on vähentynyt, mikä johtuu sotilaallisen kriisinhallinnan luonteen ja toimintaympäristön muuttumisesta yhä haasteellisemmaksi.
When the operational lead in Chad transferred from the EU to the UN, continued Finnish participation was considered a new operation.
Suomen osallistumisen jatkaminen Tshadissa johtovastuun siirryttyä EU:lta YK:lle käsiteltiin uutena operaationa.
Finland aims to preserve its participation at the current level.
Suomen osallistumisen lähtökohtana on nykyisen vaikutustason säilyttäminen.
Evaluations and decisions regarding Finland’s participation in international crisis management are made under the leadership of the Ministry for Foreign Affairs in co-operation with other relevant ministries.
Suomen osallistumisesta kansainväliseen kriisinhallintaan tehdään arviot ja päätökset ulkoasiainministeriön johtamana, yhteistyössä muiden asianomaisten ministeriöiden kanssa.
Provisions on Finland’s participation in crisis management are laid down in the Act on Military Crisis Management (211/2006) and the Act on the Participation of Civilian Personnel in Crisis Management (1287/2004).
Suomen osallistumisesta kriisinhallintaan on säädetty laissa sotilaallisesta kriisinhallinnasta (211/2006) ja laissa siviilihenkilöstön osallistumisesta kriisinhallintaan (1287/2004).
Finland’s capacity for participating in the commercial-economic utilisation of the Arctic Region can be improved, for instance, by intensifying Finpro’s activities in the region, by increasing high-profile export promotion trips and other targeted company visits, and by encouraging the formation of Arctic clusters.
Suomen osallistumismahdollisuuksia arktisen alueen kaupallis-taloudellisessa hyödyntämisessä voidaan parantaa mm. tehostamalla Finpron toimintaa alueella, lisäämällä korkean tason vienninedistämismatkoja ja muita kohdennettuja yritysvierailuja sekä kannustamalla arktisten klustereiden muodostamiseen.
Finland’s participation in international co-operation aimed at slowing down the climate change is continued.
Suomen osallistumista kansainväliseen yhteistyöhön ilmastonmuutoksen hidastamiseksi jatketaan.
Finland will correspondingly reduce its military presence in the region.
Suomen osallistumista supistetaan vastaavasti.
The level of Finland’s participation depends on the number of candidates selected.
Suomen osallistumistaso riippuu valituiksi tulleiden ehdokkaiden määrästä.
Data for Finland has been collected in 2006; data for Denmark, Sweden and Norway illustrates the average rates in 2000–2006.
Suomen osalta havainnot koskevat vuotta 2006, Tanskan, Routsin ja Norjan keskiarvo on laskettu vuosilta 2000–2006.
In Finland' case, this slowdown occurred later than elsewhere, only in the 1990s.
Suomen osalta hidastuminen tapahtui myöhemmin kuin muualla eli 1990-luvulla.
In Finland’s case, the figure would represent approximately 1,200 soldiers for all the operations abroad combined.
Suomen osalta tämä lukumäärä olisi noin 1 200 sotilasta, kaikki ulkomaanoperaatiot yhteen laskien.
In Finland's case, this stage might not last very long, since our country has cooperated closely with NATO for more than ten years and participated in several NATO-led military crisis management operations during that time.
Suomen osalta tämä vaihe ei ehkä venyisi kovin pitkäksi, koska maamme on tehnyt Naton kanssa jo tiivistä yhteistyötä toistakymmentä vuotta ja osallistunut sinä aikana lukuisiin Nato-johtoisiin sotilaallisiin kriisinhallintaoperaatioihin.
In the case of Finland, this stage would probably be covered rapidly.
Suomen osalta tämä vaihe todennäköisesti sivuutettaisiin nopeasti.
As far as Finland is concerned, several representatives of Russia have noted that they do not see any reason why Finland should become a member of NATO ,  but they consider that it is Finland's own decision.
Suomen osalta useat Venäjän edustajat ovat todenneet, etteivät näe Suomen Nato-jäsenyydelle tarvetta, mutta katsovat sen Suomen omaksi ratkaisuksi.
Finland’s share of the contributions payable by the member countries would have been about 1.2 per cent in 2006, amounting to about 21 million euros (Denmark: 1.3 per cent and Norway: 1.4 per cent).
Suomen osuudeksi jäsenten maksuista olisi vuonna 2006 tullut noin 1,2 prosenttia (Tanska 1,3 prosenttia ja Norja 1,4 prosenttia ). Tämän mukaan Suomen maksuosuus olisi ollut noin 21 miljoonaa euroa.
Finland’s share of the joint reduction effort was 1,200 tonnes for nitrogen and 150 tonnes for phosphorus.
Suomen osuudeksi vähennystalkoissa tuli typen osalta 1 200 tonnia ja fosforin osalta 150 tonnia.
Finland’s share of the total nutrient load on the Baltic Sea amounted to approximately 10 per cent during 2001-2006.
Suomen osuus Itämeren ravinnekuormasta on vuosien 2001-2006 välisenä aikana ollut noin 10 prosenttia Itämeren kokonaiskuormituksesta.
Finland’s share of the total load is 10 per cent for phosphorus and 11 per cent for nitrogen.
Suomen osuus kokonaiskuormituksesta on fosforin osalta 10 prosenttia ja typen osalta 11 prosenttia.
Finland’s share of the UK’s EUR 3.9 billion budgetary rebate is EUR 100 million.
Suomen osuus 3,9 mrd. euron suuruisesta maksuhelpotuksesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle on 100 milj. euroa.
Finland’s share of the total number of people who belong to the European member countries of NATO and the EU member states is about one per cent. Finland's share of their defence spending amounts to the same.
Suomen osuus Naton eurooppalaisten jäsenmaiden ja EU-maiden yhteenlasketusta väestömäärästä samoin kuin puolustusmenoista on yhden prosentin suuruusluokkaa.
Finland's  share  of  the  ERF  was  around  EUR  1,076,700  in  2007.
Suomen  osuus  rahastosta  vuonna 2007 oli noin 1 076 700 euroa.
Finland’s share of the guarantees is EUR 7.9 billion.
Suomen osuus takauskatosta on 7,9 mrd. euroa.
FINLAND’S PRIORITIES IN THE UNION
SUOMEN PAINOPISTEET UNIONISSA
Finland’s priority areas will be the promotion of a comprehensive concept of non-discrimination including discrimination based on multiple grounds, the status of sexual minorities and a more extensive discussion of the hate-crime thematic.
Suomen painopisteinä ovat kokonaisvaltaisen syrjimättömyyden käsitteen edistäminen, ml. moniperusteinen syrjintä ja seksuaalivähemmistöjen asema sekä viharikostematiikan kattavampi käsitteleminen.
Finland’s priorities will be to clarify the concept of comprehensive non-discrimination and to initiate a more extensive discussion on the theme of hate crime.
Suomen painopisteitä ovat kokonaisvaltaisen syrjimättömyyden käsitteen selventäminen sekä viharikostematiikan nykyistä kattavampi käsitteleminen.
The procedure for appointing members to the Board of the Bank of Finland will be reformed.
Suomen Pankin johtokunnan nimittämismenettely uudistetaan.
Using calculations made by the Bank of Finland, we can evaluate the impacts of a possible downsizing of the operations of the forest industry, or in the event domestic fellings could not be increased in line with the targets set in the NFP.
Suomen Pankin laatimien laskelmien perusteella voidaan arvioida vaikutuksia, jos metsäteollisuuden toiminta supistuisi tai kotimaan hakkuita ei onnistuttaisi lisäämään metsäohjelman tavoitteiden mukaisesti.
Bank of Finland.
Suomen Pankki.
The Bank of Finland is a member of the European System of Central Banks (ESCB) and, for its part, implements the Euro zone’s single monetary policy as defined by the Governing Council of the European Central Bank.
Suomen Pankki osallistuu Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) toimintaan ja toteuttaa osaltaan Euroopan keskuspankin neuvoston määrittelemää euroalueen yhteistä rahapolitiikkaa.
Despite weakening performance the profitability and solvency of the Finnish bank sector have, however, remained good in an extremely difficult operating environment.
Suomen pankkisektorin kannattavuus ja vakavaraisuus ovat heikkenevästä tuloskehityksestä huolimatta säilyneet hyvinä erittäin vaikeassa toimintaympäristössä.
Finland’s contributions will be directed at supporting the recipient countries’ own targets, which are determined in a democratic and participatory manner.”
Suomen panoksen suunnataan tukemaan maiden omia, demokraattisesti ja osallistavasti määrättyjä tavoitteita.”
Finland’s contribution still represents at least the level of good average by NATO standards.
Suomen panos on edelleen vähintään hyvää Naton keskitasoa.
Finland also has about 2.3 million hectares of farmland, of which approximately 1.8 million hectares are needed to ensure safeguard Finland’s self-sufficiency and to supply the foodstuffs and animal fodder industries.
Suomen peltoala on noin 2,3 miljoonaa hehtaaria, mistä tarvitaan ruokaomavaraisuuden turvaamiseen sekä elintarvike- ja rehuteollisuuden tarpeisiin noin 1,8 milj. hehtaaria.
The competitiveness that has been created in Finland's traditional areas of strength no longer suffices, and companies have to renew their business operations.
Suomen perinteisillä vahvuusalueilla aiemmin luotu kilpailukyky ei enää riitä ja yritykset joutuvat uudistamaan liiketoimintaansa.
Especially Articles 5 and 8 of the North Atlantic Treaty have an effect on the consideration of sovereignty from the constitutional standpoint.
Suomen perustuslain mukaiseen täysivaltaisuusarviointiin vaikuttavia määräyksiä ovat erityisesti Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 ja 8 artikla.
The Constitution of Finland lays down everyone’s basic rights.
Suomen perustuslaissa säädetään jokaisen perusoikeuksista.
The Constitution of Finland also lays down provisions on everyone's right to freedom of speech (section 13).
Suomen perustuslaissa säädetään lisäksi jokaisen oikeudesta sanavapauteen (13 §).
The Finnish Constitution guarantees educational and cultural rights, such as freedom of art and a person’s right to their own language and culture, and stresses people’s responsibility for the environment and cultural heritage.
Suomen perustuslaissa turvataan sivistyksellisiä oikeuksia, kuten taiteen vapaus, oikeus omaan kieleen ja kulttuuriin sekä vahvistetaan vastuu ympäristöstä ja kulttuuriperinnöstä.
The Constitution of Finland (731/1999)
Suomen perustuslaki (1999/731)
The Finnish Constitution guarantees everyone the right to express, disseminate and receive information, opinions and other communications without prior prevention by anyone.
Suomen perustuslaki takaa jokaiselle oikeuden ilmaista, julkistaa ja vastaanottaa tietoja, mielipiteitä ja muita viestejä kenenkään ennakolta estämättä.
Finland’s long-term goal is to have the EU join the European Convention on Human Rights, an opportunity provided by the Treaty of Lisbon.
Suomen pitkän linjan tavoitteena on ollut EU:n liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen. Lissabonin sopimus tekee tämän tavoitteen toteutumisen mahdolliseksi.
Finland’s long-term goal is a seat for the European Union in the Security Council.
Suomen pitkän tähtäimen tavoitteena on Euroopan unionin jäsenyys turvallisuusneuvostossa.
Finland must monitor the development of corporate income tax in the EU.
Suomen pitää seurata yhteisöverotuksen kehittymistä EU:ssa.
Finland needs to make initiatives itself and in collaboration with other Member States in order to push issues forward.
Suomen pitää tehdä aloitteita itse ja yhdessä muiden jäsenvaltioiden kanssa asioiden kehittämiseksi.
Finland must act vigorously and visibly in order to promote the realisation of the HELCOM Action Plan.
Suomen pitää toimia aktiivisesti ja näkyvästi HELCOM:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistämiseksi.
The working life themes of the Finnish presidency of the Nordic Council of Ministers dealt with the supply of labour force, supply of and demand for labour force, the quality of working life and the effects of internationalisation and globalisation on the labour market.
Suomen Pohjoismaiden ministerineuvoston puheenjohtajuuskauden työelämäteemat käsittelivät työvoiman tarjontaa, työvoiman kysynnän ja tarjonnan kohtaantoa, työelämän laatua sekä kansainvälistymisen ja globalisaation vaikutuksia työmarkkinoille.
Other cooperation structures important for Finland’s northern areas are the Barents Euro-Arctic Council and the Barents Regional Council.
Suomen pohjoisten alueiden kannalta merkittäviä yhteistyörakenteita ovat Barentsin euroarktinen neuvosto ja Barentsin alueneuvosto.
Political decision-makers in Finland, agricultural administration, authorities responsible for trade policy and EU institutions.
Suomen poliittiset päättäjät, maatalousalan hallinto, kauppapolitiikasta vastaavat viranomaiset ja EU:n toimielimet
Finland will develop its policy strategies in issues that are vital for the implementation of the rights and human dignity of people living in extreme poverty, stressing such matters as the right to nutrition, clean drinking water, sanitation and housing, which are essential for decent living.
Suomen politiikkalinjauksia kehitetään kysymyksissä, jotka ovat elintärkeitä äärimmäisessä köyhyydessä elävien ihmisten oikeuksien ja ihmisarvon toteutumisen kannalta, mm. koskien oikeutta ihmisarvoisen elämän kannalta välttämättömään ravinnonsaantiin sekä puhtaaseen juomaveteen ja sanitaatioon sekä asumiseen.
Finland’s paths as part of the world
Suomen polut osana maailmaa
Finland’s priorities in the European Union are related to a Europe of citizens, Europe’s success and global leadership.
Suomen prioriteetit Euroopan unionissa liittyvät kansalaisten Eurooppaan, Euroopan menestymiseen sekä globaaliin johtajuuteen.
Finnish priorities in the UN are based on the UN strategy of the MFA as well as on the EU’s priorities.
Suomen prioriteetit YK:ssa pohjautuvat ulkoasiainhallinnon YK-strategiaan sekä Euroopan unionin painopisteisiin.
Finland’s priority is to play an active role in the negotiations on the European convention to combat violence against women, including domestic violence, which are being conducted within the framework of the Council of Europe.
Suomen prioriteettina on erityisesti aktiivinen osallistuminen EN:n puitteissa käytäviin neuvotteluihin naisiin kohdistuvan ja perheväkivallan vastaisesta sopimuksesta.
Finland's clean nature, the country's fresh air and water, and also space itself constitute considerable strengths that will be increasingly utilised in tourism in a sustainable, ecologically aware manner.
Suomen puhdas luonto, ilma ja vesi sekä tila sinänsä ovat merkittäviä vahvuuksia, joiden käyttöä matkailussa on kyetty lisäämään kestävällä, ekologisella tavalla.
The priorities of the Finnish Chairmanship included action against trafficking in human beings, promotion of tolerance and non-discrimination, particularly in connection with the status of the Roma, and the mainstreaming of the gender aspect into the work of the organisation.
Suomen puheenjohtajuuskauden painopisteitä olivat ihmiskaupan vastainen toiminta, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden edistäminen erityisesti romanien asemaan liittyen sekä sukupuolinäkökulman valtavirtaistaminen järjestön toiminnassa.
Finland’s defence is based on a successful foreign and security policy.
Suomen puolustuksen perustana on tuloksellinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka.
The solid core of Finland’s defence will always be Finnish.
Suomen puolustuksen ydin on aina suomalainen.
The defence of Finland
Suomen puolustus
Finland’s defence is based on territorial defence, general conscription and a large reserve. It is also built on a steadfast will to defend the country as well as on international defence cooperation.
Suomen puolustus perustuu alueellisen puolustuksen periaatteeseen, yleiseen asevelvollisuuteen ja laajaan reserviin sekä vahvaan maanpuolustustahtoon ja kansainväliseen sotilaalliseen yhteistyöhön.
Finnish defence development must be capability-based.
Suomen puolustusjärjestelmän kehittämisen lähtökohtana pitää olla suorituskyky.
Finland’s defence capability
Suomen puolustuskyky
Finland’s defence capability is scaled to guarantee the country’s independence, the citizens' living conditions and to secure freedom of action for the state leadership.
Suomen puolustuskyky mitoitetaan valtakunnan itsenäisyyden takaamisen, kansalaisten elinmahdollisuuksien ja valtiojohdon toimintavapauden turvaamisen asettamien vaatimusten mukaisesti.
The pillars of Finland’s defence capability are an active defence policy, military defence, society’s other resources and international cooperation.
Suomen puolustuskyvyn peruselementit ovat aktiivinen puolustuspolitiikka, sotilaallinen maanpuolustus, yhteiskunnan muut voimavarat ja kansainvälinen yhteistyö.
A study concerning the evolution of some international actors until 2030, commissioned by the Ministry of Defence of Finland, contains estimates regarding NATO, too.
Suomen puolustusministeriön tilaamassa vuoteen 2030 ulottuvassa eräiden kansainvälisten toimijoiden kehitystä kuvaavassa selvityksessä esitetään arvioita myös Natosta.
Finland’s defence solution is founded on the defence of the entire country, general conscription and territorial defence.
Suomen puolustusratkaisu nojaa koko maan puolustamiseen, yleiseen asevelvollisuuteen ja alueelliseen puolustukseen.