natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the national innovation strategy, lead markets are viewed as a prime means of overcoming the modest size of the home market, cited as one of Finland’s weaknesses in comparisons of competitive ability.
Suomen kansallisessa innovaatiostrategiassa edelläkävijämarkkinoita pidetään merkittävänä keinona, jolla voi vaikuttaa Suomen heikkoudeksi katsottuun kotimarkkinoiden pienuuteen.
Finland's national innovation strategy defines public procurement as a demand-driven innovation policy tool.
Suomen kansallisessa innovaatiostrategiassa julkiset hankinnat on määritelty yhdeksi kysyntälähtöisen innovaatiopolitiikan välineeksi.
Finland’s national total targets for restricting greenhouse gas emissions are:
Suomen kansalliset kokonaistavoitteet kasvihuonepäästöjen rajoittamiseksi ovat:
According to the Constitution of Finland, the national languages of Finland are Finnish and Swedish.
Suomen kansalliskielet ovat perustuslain mukaan suomi ja ruotsi.
The material flows within the Finnish economy are well known by international standards.
Suomen kansantalouden ainevirrat tunnetaan kansainvälisesti vertaillen hyvin.
Along with the rest of Europe, the Finnish economy is expected to recover from the deep economic crisis in the medium term.
Suomen kansantalouden arvioidaan muun Euroopan mukana toipuvan syvästä talouskriisistä keskipitkällä aikavälillä.
The development of Finland’s economy after the 1990s’ recession was a success story.
Suomen kansantalouden kehitys 1990-luvun laman jälkeen oli menestystarina.
The total material requirement (TMR) of the Finnish economy amounted to 584 million tonnes in 2005.
Suomen kansantalouden luonnonvarojen kokonaiskäyttö (TMR) oli 584 miljoonaa tonnia vuonna 2005.
Material flows in the Finnish economy
Suomen kansantalouden materiaalivirrat
Assessment of the environmental impacts of material flows caused by the Finnish economy using the ENVIMAT model 2009, Finnish Environment Institute.
Suomen kansantalouden materiaalivirtojen ympäristövaikutusten arviointi ENVIMAT-mallilla, 2009, Suomen ympäristökeskus.
Suomen kansantalouden materiaalivirtojen ympäristövaikutusten arviointi ENVIMAT-mallilla (Assessment of the environmental impacts of material flows caused by the Finnish economy, using the ENVIMATmodel), SYKE, 2009.
Suomen kansantalouden materiaalivirtojen ympäristövaikutusten arviointi ENVIMAT-mallilla, SYKE, 2009.
Identifying the changing economic imperatives and exploiting the changes brought by globalisation will constitute the key success factors of the Finnish economy.
Suomen kansantalouden menestymisen kannalta oleellista on globalisaation myötä muuttuvien taloudellisten lainalaisuuksien havaitseminen ja muutoksen hyödyntäminen.
Identifying changing economic imperatives and exploiting the changes will become vital for the success of the Finnish economy.
Suomen kansantalouden menestymisen kannalta oleellista tulee olemaan muuttuvien taloudellisten lainalaisuuksien havaitseminen ja muutoksen hyödyntäminen.
The potential output of the Finnish economy increased at a rate of by over 3% per annum during the first years of the 2000s.
Suomen kansantalouden potentiaalinen tuotanto kasvoi 2000-luvun alkuvuosina runsaan 3 prosentin vuosivauhdilla.
Efficient use of national economic resources and ways of ensuring medium and long-term competitiveness.
Suomen kansantalouden voimavarojen tehokas käyttö ja kansallisen kilpailukyvyn turvaaminen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä
Our national economy is affected by the fluctuations in world trade conditions and remains dependent on foreign trade.
Suomen   kansantalous   on   riippuvainen   maailmantalouden   suhdanteiden   kehityksestä   ja   ulkomaankaupasta.
The Finnish economy is recovering from a deep economic crisis along with the rest of Europe.
Suomen kansantalous on toipumassa muun Euroopan mukana syvästä talouskriisistä.
The Finnish economy is largely based on the use of large quantities of materials.
Suomen kansantalous perustuu suurien materiaalimäärien käyttöön.
In comparison with other industrialised countries, Finland’s economy is based to an exceptional extent on value added to natural resources.
Suomen kansantalous perustuu teollisuusmaaksi poikkeuksellisen vahvasti luonnonvaroista saatavaan arvonlisään.
In comparison with other industrialised countries, Finland’s national economy is based to an exceptional extent on value added to natural resources, and demand for our resources will increase in the future.
Suomen kansantalous perustuu teollisuusmaaksi poikkeuksellisen vahvasti luonnonvaroista saatavaan arvonlisään, ja tulevaisuudessa resurssiemme kysyntä kasvaa.
The change in population structure facing the Finnish economy will also inevitably test the capacity of the public sector to respond to the obligations set for it.
Suomen kansantaloutta kohtaava väestörakenteen muutos koettelee väistämättä myös julkisen sektorin edellytyksiä vastata sille asetettuihin velvoitteisiin.
Resolution 8/7 (2008) of the UN Human Rights Council co-sponsored by Finland
Suomen kanssasuosittama YK:n ihmisoikeusneuvoston päätöslauselma 8/7 (2008)
Finland’s positions and opinions are conveyed to the attention of foreign states and other international actors in an active, efficient and reliable manner.
Suomen kantojen ja näkemysten välittäminen ulkovalloille ja muille kansainvälisille toimijoille tapahtuu aktiivisesti, tehokkaasti ja luotettavasti.
Finland’s greenhouse gas emissions have fluctuated annually.
Suomen kasvihuonekaasupäästöt ovat vaihdelleet vuosittain.
Finland’s greenhouse gas emissions by sector in 2007
Suomen kasvihuonekaasupäästöt sektoreittain vuonna 2007
Growing conditions in Finland are more demanding than in most other countries.
Suomen kasvuolosuhteet ovat vaativammat kuin useimmissa muissa maissa.
Phases in Finland's growth policy
Suomen kasvupolitiikan vaiheita
In the 1950–1970s, Finland's growth policy was based on a growth strategy highly typical of industrialised countries, seeking to increase capital at the expense of consumption.
Suomen kasvupolitiikka perustui 1950–1970 -luvuilla teollisuusmaille varsin tyypilliseen kasvustrategiaan, jossa pääoman syventäminen tapahtui kulutuksen kustannuksella.
No precise restrictions need to be set in terms of growth rate, industries, size or age specific limits for growth entrepreneurship.
Suomen kasvuyrittäjyydelle ei ole tarpeen asettaa tarkkoja kasvuprosentti-, toimiala-, koko- tai ikärajoitteita.
Despite market growth, the size of the Finnish merchant fleet has decreased and its average age has increased.
Suomen  kauppalaivasto  on  markkinoiden  kasvusta  huolimatta  pienentynyt  ja  sen keski-ikä on noussut.
Safe and effective management of Finnish merchant shipping in the winter requires accurate and reliable information about the ice conditions in the Baltic Sea and any changes there.
Suomen  kauppamerenkulun  turvallinen ja tehokas hoitaminen talvisin edellyttää täsmällistä ja luotettavaa tietoa Itämeren jäätilanteesta ja siinä tapahtuvista muutoksista.
The principles guiding Finland’s trade policy are contained in the Government resolution ‘Finland’s trade policy programme’ adopted in 2005.
Suomen kauppapolitiikkaa ohjaavat periaatteet on kirjattu valtioneuvoston vuonna 2005 hyväksymään periaatepäätökseen "Suomen kauppapoliittinen ohjelma."
Compared to many other EU member states, the level of social cohesion is high in Finnish urban areas, but there are many factors which pose a threat to cohesion.
Suomen kaupunkiseuduilla sosiaalinen eheys on moniin muihin EU-jäsenmaihin verrattuna ollut korkealla tasolla, mutta sosiaalista eheyttä uhkaavia tekijöitä on runsaasti.
The spatial structure of urban areas is much more dispersed in Finland than in other parts of Europe, partly because urbanization only occurred comparatively recently here.
Suomen kaupunkiseutujen yhdyskunta­rakenne on muuhun Eurooppaan verrattu­na varsin hajanainen. Tämä johtuu osin Suo­men myöhäisestä kaupungistumisesta.
Transit goods transports through Finland have grown substantially in recent years and are of great economic significance.
Suomen kautta kulkeva tavaraliikenne on kasvanut voimakkaasti viime vuosien aikana ja sillä on suuri taloudellinen merkitys.
Finland’s Development Policy Programme emphasises environmental issues and especially climate issues as a central element of sustainable development in the wide sense.
Suomen kehityspoliittinen ohjelma korostaa ympäristö- ja erityisesti ilmastokysymyksiä keskeisenä osana laajasti kestävää kehitystä.
In Finland’s development policy programme, the rights and the equalisation of opportunities of persons with disabilities are thought of as an inherent part of a human rights-based approach and as one of the cross-cutting themes of the programme.
Suomen kehityspoliittinen ohjelma ottaa vammaisten henkilöiden oikeudet ja mahdollisuuksien yhdenvertaistamisen huomioon osana ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa sekä yhtenä poikkileikkaavista teemoista.
The Development Policy Programme states that the Government is also investigating the need to devise new instruments in response to changing approaches in development cooperation.
Suomen kehityspoliittisessa ohjelmassa todetaan, että hallitus selvittää tarpeen kehittää uusia instrumentteja vastaamaan kehitysyhteistyön muuttuvia toimintatapoja.
The most important goal of Finland’s development policy is the eradication of poverty and the promotion of sustainable development in accordance with the UN Millennium Development Goals.
Suomen kehityspolitiikan tärkein tavoite on köyhyyden poistaminen ja kokonaisvaltaisen kestävän kehityksen edistäminen YK:n vuosituhattavoitteiden mukaisesti.
Finland’s development policy
Suomen kehityspolitiikka
Finland’s development policy is based on ecologically, socially and economically sustainable development.
Suomen kehityspolitiikka perustuu luonnontaloudellisesti, yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti kestävään kehitykseen.
The Government’s Development Policy Programme sets guidelines for Finland’s development policy.
Suomen kehityspolitiikkaa ohjaa valtioneuvoston kehityspoliittinen ohjelma.
Finland’s development cooperation is anchored in the observance of human rights.
Suomen kehitysyhteistyön toteuttaminen on ankkuroitu ihmisoikeuksien noudattamiseen.
Finland ’ s  development cooperation policy  is founded on a human rights-based approach.
Suomen  kehitysyhteistyöpolitiikassa  noudatetaan ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa.
In its development policy, Finland will emphasise sustainable development in which respect for and implementation of human rights are promoted and a human rights-based approach observed.
Suomen kehitysyhteistyöpolitiikassa painotetaan kestävää kehitystä, jota toteutetaan osaltaan edistämällä ihmisoikeuksien kunnioittamista ja toimeenpanoa sekä noudattamalla ihmisoikeusperustaista lähestymistapaa.
Finland’s  development cooperation  emphasises poverty reduction and crisis prevention.
Suomen  kehitysyhteistyössä  painotetaan köyhyyden vähentämistä ja konfliktien ennaltaehkäisyä.
In Finland’s spending limits system, the development of revenue is not regulated, but the scaling of the spending limits is based on revenue projections.
Suomen kehysjärjestelmässä tulojen kehitystä ei säädellä, mutta tuloarviot ovat kehyksen mitoituksen taustalla.
The rule relating to Finland’s spending limits system is not founded in law; it rests on agreements between government partners.
Suomen kehysjärjestelmää koskeva sääntö ei perustu lakiin vaan nojaa hallituskumppaneiden välisiin sopimuksiin.
Lack of rapid-growth companies remains one of the key areas requiring development in Finland.
Suomen keskeinen kehityskohde on edelleen puute nopean kasvu-uran yrityksistä.
Based on the Commission’s calculations, Finland’s sustainability gap is near the European average.
Suomen kestävyysvaje on komission laskelmien perusteella lähellä Euroopan keskitasoa.
Finland's sustainable development indicators are being used to monitor and assess the implementation of sustainable development goals in Finland.
Suomen kestävän kehityksen indikaattoreilla seurataan ja arvioidaan kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista Suomessa.
In its meeting of December 2004, the Finnish National Commission on Sustainable Development decided to launch a process aiming at a new national strategy for sustainable development.
Suomen kestävän kehityksen toimikunta päätti joulukuussa 2004 pitämässään kokouksessa käynnistää uuteen kansalliseen kestävän kehityksen strategiaan tähtäävän prosessin.
The Finnish National Commission on Sustainable Development will report to the Government on the results of the assessment.
Suomen kestävän kehityksen toimikunta raportoi arvioinnin tuloksista hallitukselle.
Revision of the original Finnish texts is not properly organised within the Government.
Suomen kielen huoltoa ei ole järjestetty valtioneuvostossa.
With regard to Finnish, the inhabitants of the municipalities call inter alia for better language in the web services of the municipalities.59
Suomen kielen osalta kuntien asukkaat peräänkuuluttavat muun muassa parempaa kieltä kuntien verkkopalveluihin.59
The Finnish language environment
Suomen kielimaisema
Finnish is spoken almost throughout mainland Finland whereas Swedish is spoken in a more restricted area.
Suomen kieltä puhutaan Manner-Suomessa lähes kaikkialla kun taas ruotsin kieltä puhutaan rajatummalla alueella.
Finland's competitiveness, and its consequent ability to meet the challenges posed by a changing climate, is crucially linked to how quickly we can understand the demands of the new paradigm.
Suomen kilpailukyky ja sitä kautta myös kyky vastata muuttuvan ilmaston haasteisiin riippuu ratkaisevasti siitä, kuinka nopeasti oivallamme uuden paradigman vaatimukset.
Finland’s assets in competition
Suomen kilpailukykytekijät
Finland’s Kyoto obligation can be met through EU emissions trading, Kyoto mechanisms and national climate and energy policy measures, despite the fact that between 2002-2007 Finland’s greenhouse gas emissions exceeded the Kyoto target by an average of 10 per cent.
Suomen Kioto-velvoite saavutetaan EU:n päästökaupan, Kioton mekanismien ja kotimaisten ilmasto- ja energiapoliittisten toimien avulla, vaikka vuosina 2002–2007 Suomen kasvihuonekaasupäästöt ovat ylittäneet Kioto-tavoitteen keskimäärin noin 10 prosenttia.
Finland’s reserves of mineral aggregate and natural stone are considerable by European standards.
Suomen kiviaines- ja luonnonkivivarat ovat Euroopan mittakaavassa huomattavat.
The experiences Finland has had with Russia during its membership in the EU may give some indications both on the challenges and opportunities.
Suomen kokemukset Venäjä-suhteista EU:n jäsenenä antanevat viitteitä sekä haasteista että mahdollisuuksista.
Nevertheless, Finland’s total emissions would not change significantly even if imports and exports were taken into account.
Suomen kokonaispäästöt eivät kuitenkaan muuttuisi merkittävästi, vaikka tuonti ja vienti otettaisiin huomioon.
Finland’s Comprehensive Crisis Management Strategy
Suomen kokonaisvaltainen kriisinhallintastrategia
Finland’s high price level points to a low level of competition, although it is also explained to some extent by sparse settlement and long distances.
Suomen korkea hintataso viittaa kilpailun vähäisyyteen, vaikka toisaalta sitä selittävät harva asutus ja pitkät etäisyydet.
Finland’s high levels of expertise should be utilised to promote exports of water technologies and to turn related services into marketable products.
Suomen korkeatasoista osaamista tulee hyödyntää vesiteknologian viennin edistämisessä ja palvelujen tuotteistamisessa.
Finland’s education, research and innovation systems should be integrated more closely with European structures (European Research and Innovation area, ERA, and European Higher Education area, EHEA).
Suomen koulutus-, tutkimus- ja innovaatiojärjestelmät pitäisi liittää tiiviimmin osaksi eurooppalaisia rakenteita (European Research and Innovation area, ERA, sekä European Higher Education area, EHEA).
The Finnish education system will still rank among the top ones in the world. The challenges posed by a globalising, changing, and multicultural operating environment will have been taken into account in basic education.
Suomen koulutusjärjestelmä on edelleen maailman huippua ja perusopetuksessa on otettu huomioon globalisoituvan, muuttuvan ja monikulttuurisen toimintaympäristön haasteet.
The Finnish educational system is divided into three stages.
Suomen koulutusjärjestelmä on jaettu kolmeen asteeseen.
The Finnish education system has received a great deal of international attention in recent years due to the success we have had in rankings of secondary school students’ reading and mathematics skills among OECD countries.
Suomen koulutusjärjestelmä on viime vuosina saanut paljon kansainvälistä huomiota, kun olemme menestyneet erinomaisesti perusopetuksen äidinkielen ja matematiikan oppimistulosten vertailussa OECD-maiden kesken.
The objective of developing the Finnish education system is to achieve a system of higher education with enhanced strength, standards, and international attractiveness; a high level of research training and research; and world-class research and innovation environments.
Suomen koulutusjärjestelmän kehittämisen tavoitteena on, että Suomessa on nykyistä vahvempi, laadukkaampi ja kansainvälisesti vetovoimaisempi korkeakoululaitos, korkeatasoinen tutkijakoulutus ja tutkijakunta sekä maailman luokan tutkimus- ja innovaatioympäristöjä.
The productivity and efficiency of Finland’s education system, and the measurement thereof, has been analysed, among others, by Räty and Harava (2008) as concerns universitities, by Aaltonen, Räty and Kirjavainen (2008) as regards polytechnics, and Aaltonen et al.
Suomen koulutusjärjestelmän tuottavuutta ja tehokkuutta sekä näiden mittaamista ovat analysoineet muun muassa Räty ja Harava (2008) yliopistojen osalta, Aaltonen, Räty ja Kirjavainen (2008) ammattikorkeakoulujen osalta sekä Aaltonen ym.
There is also a great deal of inefficiency in the Finnish education system.
Suomen koulutusjärjestelmässä on myös paljon tehottomuutta.
Finland’s key strengths in terms of educational competence must be taken advantage of in such a way as to make quality education a successful export industry for the country.
Suomen koulutusosaamisen vahvuudet tulee hyödyntää niin, että laadukkaasta koulutuksesta syntyy meille uusi menestyksekäs vientiala.
In connection to national preparedness, the Crisis Management Centre Finland, working under the Ministry of the Interior, has established a steering group whose task is to contribute to the implementation of Finland’s own ‘Women, Peace and Security’ action plan.
Suomen kriisinhallintakeskus on perustanut ohjausryhmän, jonka tehtävänä on omalta osaltaan toimeenpanna Suomen "naiset, rauha ja turvallisuus" -toimintaohjelma.
Finland’s crisis management participation is followed through regular reports submitted to the Cabinet Committee on Foreign and Security Policy.
Suomen kriisinhallintaosallistumista seurataan valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittiselle ministerivaliokunnalle säännöllisesti annettavissa katsauksissa.
6 Focus areas of Finnish crisis management activities
6 Suomen kriisinhallintatoiminnan keskeiset toimialueet
Finnish crisis management activities will be focused on crisis areas which are important from the standpoint of foreign and security policy objectives.
Suomen kriisinhallintatoiminta suunnataan ulko- ja turvallisuuspoliittisten tavoitteiden kannalta merkittäville kriisialueille.
Finnish Transport and Logistics
Suomen Kuljetus ja Logistiikka
Decision-making of the Finnish transport business regarding key issues is gradually migrating abroad.
Suomen kuljetusalan päätöksentekoa monissa keskeisissä asioissa siirtyy vähitellen ulkomaille.
Finland’s transport logistic system includes, apart from transport equipment, transport routes, loading, unloading and removal equipment, ports and harbours, airports and land terminals.
Suomen kuljetuslogistinen järjestelmä sisältää kuljetuskaluston lisäksi kuljetusväylät, lastaus, purkaus ja siirtokaluston, satamat ja lentoasemat sekä maakuljetusterminaalit.
Finland, like the other Member States, should ensure the quality and sustainability of public finances and remove economic imbalances.
Suomen, kuten muidenkin jäsenmaiden, tulisi varmistaa julkisen talouden laatu ja kestävyys sekä poistaa kansantalouden epätasapaino.
Finland’s ability to contribute to conflict resolution depends on how active we are in international organisations and on our input in the development of solution measures.
Suomen kyky vaikuttaa konfliktien ratkaisemiseen riippuu aktiivisuudestamme kansainvälisissä organisaatioissa sekä panoksestamme ratkaisukeinojen kehittämiseen.
Finland’s ability to participate in international crisis management and international humanitarian and civil protection activities will be maintained and developed.
Suomen kykyä osallistua kansainväliseen kriisinhallintaan sekä kansainvälisiin humanitaarisiin ja pelastuspalvelutehtäviin ylläpidetään ja kehitetään.
Finland’s consumption-based material flows are large in international comparison due to high demand for material in construction.
Suomen käyttämät kulutusperusteiset materiaalivirrat ovat kansainvälisessä vertailussa suuria suuren rakentamisen materiaalikäytön johdosta.
As part of its broad democracy concept, Finland will support the promotion of human rights, democracy, the rule of law, good governance and the eradication of corruption.
Suomen laajaan demokratianäkemykseen sisältyy tavoite edistää ihmisoikeuksia, demokratiaa, oikeusvaltioperiaatetta, hyvää hallintoa, sekä korruption poiskitkemistä.
Finland’s broadband quality (broadband quality score (BQS)) has in recent years slipped behind the broadband services offered by other developed countries.
Suomen laajakaistan ”laatu” (BQS) on jäänyt viime vuosina jälkeen muiden kehittyneiden maiden laajakaistapalveluista.
The term ‘sexual orientation’, as used in Finnish legislation, has in some contexts been interpreted as also referring to gender minorities.
Suomen lainsäädännössä käytetyllä termillä sukupuolinen suuntautuminen on joidenkin tulkintojen mukaan katsottu tarkoitettavan myös sukupuolivähemmistöjä.
The definition in Finnish law is the same.
Suomen lainsäädännössä lapsen määritelmä on sama.
Finnish legislation provides for the prevention, detection and investigation of terrorist offences and the imposition of penalties.
Suomen lainsäädännössä on otettu huomioon terrorismirikosten ennalta estäminen, paljastaminen ja selvittäminen sekä rangaistusten määrääminen.
In accordance with the EU legislation and HELCOM recommendations, ports are, by Finnish law, required to receive all waste generated on ships without any special fee – i.e. the fee is independent of the volume of the waste discharged.
Suomen lainsäädäntö velvoittaa EU-lainsäädännön ja HELCOM:n suosituksen perusteella satamat ottamaan vastaan kaikki aluksilla syntyvät jätteet ilman erityismaksua, eli maksun määrä ei riipu jätettävien jätteiden määrästä.
The airport network in Finland
Suomen lentoasemaverkko
Finland’s transport system: some key figures
Suomen liikennejärjestelmän tunnuslukuja
Special characteristics of transport in Finland
Suomen liikenteelliset erityspiirteet
Traffic produces about 13 million tonnes of carbon dioxide emissions annually in Finland.
Suomen liikenteessä syntyy vuosittain noin 13 miljoonaa tonnia hiilidioksidipäästöjä.
Under article 141 of the Finnish Accession Treaty, negotiations on agricultural support for southern Finland will be started immediately when the new Government takes office.
Suomen liittymissopimuksen artiklan 141 perusteella Etelä-Suomessa maksettavien maatalouden tukien jatkosta neuvotellaan välittömästi hallituksen työn käynnistyttyä.
In Finland’s Accession Agreement the country was divided into two areas qualifying for national aid (support regions 141 and 142), which has resulted in an awkward division of agricultural producers and aid within Finland.
Suomen liittymissopimuksessa maa jaettiin kahteen tukialueeseen (ns. 141- ja 142-tukialueet), mikä on johtanut hankalaan tuottajien ja tukien jakoon Suomen sisällä.