natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The EuroCoDe (European Collaboration on Dementia)26 Project (2006-2008), supported by the Public Health Programme (2003-2008) and coordinated by Alzheimer Europe, is aimed at: (i) devising new consensual prevalence rates for dementia; (ii) developing guidelines on diagnosis, treatment and non-pharmacological interventions; (iii) establishing prevention strategies; (iv) analysing the socio-economic costs of AD and making an inventory of social support systems.
Rahvaterviseprogrammiga (2003–2008) toetataval ja Alzheimer Europe poolt koordineeritaval projektil EuroCoDe (European Collaboration on Dementia – dementsusealane Euroopa koostööprojekt) (2006–2008)26 on järgmised eesmärgid: i) töötada välja dementsuse esinemissageduse konsensuslikud määrad; ii) arendada välja suunised diagnoosimise, ravi ja mittefarmakoloogilise sekkumise kohta; iii) luua strateegia haiguste vältimiseks; iv) analüüsida Alzheimeri tõve sotsiaalmajanduslikke kulusid ja luua sotsiaalsete toetussüsteemide varu.
The EuroCoDe project has up provided accurate qualitative and quantitative data and analysis of the burden of Alzheimer’s disease in the EU; however, the project finished July 2009, and there is now a need to evaluate what the options are for taking this work forward.
EuroCoDe’i projekti abil on saadud täpseid kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid andmeid ning täpne analüüs Alzheimeri tõvest tekitatud haiguskoormuse kohta ELis; see projekt jõudis aga lõpule juulis 2009 ning nüüd tuleb hinnata, millised on võimalused selle töö jätkamiseks.
The EUROCONTROL study "Challenges of growth" (2008) and a recent Long-Term Forecast (2010) stress the capacity shortage at European airports in light of the projected traffic growth by 2030 (16.9 million flights, 1.8 times the number of flights in 2009).
Eurocontroli uurimuses „Majanduskasvu väljakutsed” (Challenges of growth, 2008) ja hiljutises pikaajalises prognoosis (Long-Term Forecast, 2010) rõhutatakse Euroopa lennujaamade läbilaskevõime nappust aastaks 2030 prognoositava liikluskasvu valguses (16,9 miljonit lendu, mis on 1,8 korda rohkem kui 2009. aastal).
The Eurofound's Founding Regulation has been amended three times, in 1993, 2003, and 2005, mainly to take account of EU enlargement or Treaty changes.
Eurofoundi asutamismäärust on muudetud kolmel korral (1993., 2003. ja 2005. aastal) peamiselt selleks, et võtta arvesse ELi laienemist või aluslepingu muutmist.
The Euromed Summit of Economic and Social Councils and Similar Institutions held in Athens on 15 and 16 October, 2007 decided in its final declaration that one of the main topics of the next conference, in 2008, would be "The social dimension of relations with southern partner countries, with a specific contribution on the priority actions to be implemented in employment policies".
15.–16. oktoobril 2007 Ateenas toimunud majandus- ja sotsiaalnõukogude ning samalaadsete institutsioonide Euroopa ja Vahemere piirkonna tippkohtumise lõppdeklaratsioonis otsustati, et üks peamisi järgmisel, 2008. aasta tippkohtumisel käsitletavaid teemasid on „Euroopa Liidu ja selle lõunapoolsete partnerriikide suhete sotsiaalne mõõde, mida täiendatakse aruandega tööhõivepoliitikas tehtavate prioriteetsete algatuste kohta”.
The Europass Language Passport was also appreciated by almost two thirds of respondents, though because of its specialised nature it is much less used than the CV (about 70 000 against 2 million).
Europass keelepassi hindasid samuti kõrgelt ligi kaks kolmandikku vastajatest, kuigi selle vahendi spetsiifilisust arvestades kasutatakse seda palju vähem kui CV abivahendit (umbes 70 000 versus 2 miljonit).
The Europe 2020 strategy aims to create the conditions for smart, sustainable and inclusive growth in all Member States.
Strateegia „Euroopa 2020” eesmärk on luua kõigis liikmesriikides tingimused aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu jaoks.
The Europe 2020 Flagship Initiative "Innovation Union"1 (IU) announces an Eco-innovation Action Plan (EcoAP) to focus on specific bottlenecks, challenges and opportunities for achieving environmental objectives through eco-innovation.
Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusega „Innovatiivne liit”1 nähakse ette ökoinnovatsiooni tegevuskava koostamine, et pöörata tähelepanu konkreetsetele kitsaskohtadele, probleemidele ja võimalustele seoses innovatsiooni kasutamisega keskkonnaeesmärkide saavutamiseks.
the Europe 2020 flagships, including the Innovation Union, Industrial Policy for a Globalized Era, A Resource-Efficient Europe and the Agenda for New Skills and Jobs,
Euroopa 2020. aasta juhtalgatused, sh „Innovatiivne liit”, „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”, „Ressursitõhus Euroopa” ning „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava”;
The Europe 2020 growth strategy can only be achieved if the whole society feels committed and each of the actors takes his/her full responsibility.
„Euroopa 2020” majanduskasvu strateegia eesmärke on võimalik saavutada üksnes juhul, kui kogu ühiskond tunnetab oma pühendumust sellele ja kõik osalejad võtavad täieliku vastutuse.
The Europe 2020 headline targets on increasing tertiary education and reducing early-school leaving will not be reached without a stronger investment in human capital.
Euroopa 2020. aasta eesmärke suurendada kolmanda taseme haridust ja vähendada koolist väljalangemist ei ole võimalik saavutada, investeerimata rohkem inimkapitali.
the Europe 2020 innovation headline indicator.
Euroopa 2020. aasta strateegia innovatsiooni põhinäitaja.
The Europe 2020 programme for smart, sustainable and inclusive growth revives the target of investing at least 3% of annual GDP in R &amp; D.
Euroopa 2020. aasta programm arukaks, jätkusuutlikuks ja kaasavaks majanduskasvuks sisaldab taas eesmärki investeerida vähemalt 10 % SKPst teadus- ja arendustegevusse.
the Europe 2020 R &amp; D target (3 % of GDP);
Euroopa 2020. aasta strateegia teadus- ja arendustegevuse eesmärk (3 % SKPst);
the Europe 2020 Steering Committee
strateegia „Euroopa 2020” juhtkomitee esimees Joost van Iersel
The Europe 2020 strategy (and then Europe 2030) should be the central concept underpinning the EU’s economic, social and territorial strategies in the long term, taking into account the range of differing situations in the Member States.
Strateegia „Euroopa 2020” (ja seejärel „Euroopa 2030”) peab olema keskne kontseptsioon, millele toetuvad ELi pikaajalised majandus-, sotsiaalsed ja territoriaalsed strateegiad, milles võetakse arvesse liikmesriikide suuresti erinevat olukorda.
The Europe 2020 strategy aims to ensure that the European union can compete in ever increasing global competition.
Strateegia „Euroopa 2020” eesmärk on tagada Euroopa Liidu konkurentsivõime järjest kasvavas ülemaailmses konkurentsis.
The Europe 2020 Strategy aims to foster a high-employment economy with a 75 % employment rate.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on edendada kõrge tööhõivetasemega majandust, kus tööhõivemäär on 75 %.
The Europe 2020 strategy aims to increase the employment rate to 75% for the population aged 20-64 by 2020.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on suurendada 2020. aastaks 20–64-aastaste tööhõivemäära 75 %-ni.
The Europe 2020 strategy aims to reduce greenhouse gas emissions by at least 20% (and 30%, if the conditions are right) compared to 1990, and to increase energy efficiency and the consumption of renewable energy both by 20%.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % (ning sobivate tingimuste korral 30 %) võrreldes 1990. aasta tasemega ning suurendada nii energiatõhusust kui ka taastuvenergia tarbimist 20 %.
The Europe 2020 strategy aims to reduce the number of people at risk of poverty or exclusion by 20 million by 2020, corresponding to a reduction from 23% of the EU population to 19%.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on vähendada 2020. aastaks vaesus- või tõrjutuse riskis elavate inimeste arvu 20 miljoni võrra, mis tähendab vähendamist 23 %-lt 19 %-le ELi elanikkonnast.
The Europe 2020 strategy and its Innovation Union flagship initiative have set the goal of increasing investment in research and innovation, requiring an estimated one million extra research jobs.
Strateegias „Euroopa 2020” ja selle juhtalgatuses „Innovaatiline liit” on ühe eesmärgina välja toodud vajadus teha rohkem investeeringuid teadusesse ja innovatsiooni, milleks on hinnanguliselt vaja juurde luua ligikaudu miljon teadusvaldkonna töökohta.
The Europe 2020 Strategy and its Youth on the Move initiative underline the value of learning mobility and propose that its benefits should be made more available to all young people.
Euroopa 2020. aasta strateegias ja algatuses „Noored liikvel” rõhutatakse õppimisega seotud liikuvuse tähtsust ning tehakse ettepanek, et see tuleks kõikidele noortele kättesaadavamaks muuta.
The Europe 2020 strategy does not involve organised civil society adequately, at either national or European level.
„Strateegia „Euroopa 2020” raames ei kaasatud organiseeritud kodanikuühiskonda piisavalt ei liikmesriikide ega Euroopa tasandil.
The Europe 2020 strategy envisages transformation to a green, resource-efficient, competitive and low-carbon economy as a potential new paradigm for sustainable economic growth.
Euroopa 2020. aasta strateegias peetakse üleminekut rohelisele, ressursitõhusale, konkurentsivõimelisele ja vähese CO2-heitega majandusele võimalikuks uueks säästva majanduskasvu saavutamise viisiks.
The Europe 2020 strategy expires at the same time as this seventh EAP.
7. keskkonnaprogrammi lõppedes jõuab lõpule ka strateegia „Euroopa 2020”.
The Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth [COM(2010) 2020] is based on three interlocking and mutually reinforcing priorities: developing an economy based on knowledge and innovation; promoting a low-carbon, resource-efficient and competitive economy; and fostering a high-employment economy delivering social and territorial cohesion.
Strateegia „Euroopa 2020” aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks [KOM(2010) 2020] põhineb kolmel põimunud ja vastastikku tugevdaval prioriteedil: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine; vähese CO2-heitega, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine ning kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus.
The Europe 2020 Strategy for smart, sustainable and inclusive growth sets a target of 75% of 20-64-year olds in employment by 20201.
Strateegias „Euroopa 2020” (aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia) seatakse eesmärgiks saavutada 2020. aastaks 75 %-ne tööhõive määr kõigi 20–64aastaste inimeste hulgas1.
The Europe 2020 strategy has a strong focus on employment creation, skills and labour market reform and explicitly targets reducing poverty and exclusion.
Euroopa 2020. aasta strateegias pannakse suurt rõhku tööhõive parandamisele, oskustele ja tööturu reformimisele ning selles seatakse kindlaks eesmärgiks vaesuse ja tõrjutuse vähendamine.
The Europe 2020 Strategy has put forward sustainable growth, promoting a more resource efficient, greener and competitive economy, as one of the main priorities for the coming years.
Euroopa 2020. aasta strateegias on eelseisvate aastate üheks peamisteks prioriteetideks seatud jätkusuutliku majanduskasvu tagamine ning ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja konkurentsivõimelisema majanduse edendamine.
The Europe 2020 Strategy has underlined the importance of broadband deployment to promote social inclusion and competitiveness in the EU.
Euroopa 2020. aasta strateegias on rõhutatud lairibaühenduse kasutuselevõtu tähtsust sotsiaalse kaasatuse ja konkurentsivõime edendamisel ELis.
The Europe 2020 Strategy highlights the role of SME’s in the European economy as engines of job creation and growth.
Euroopa 2020. aasta strateegias rõhutatakse VKEde rolli Euroopa majanduses töökohtade loojate ja majanduskasvu edendajatena.
The Europe 2020 Strategy includes the so called '20/20/20' environmental protection targets concerning: reduction by 20 % of CO2 emissions, a 20 % share for renewable energy in EU energy consumption and a 20 % increase in energy efficiency.
Euroopa 2020. aasta strateegia sisaldab nn 20/20/20 keskkonnakaitse eesmärke: vähendada CO2 heitkoguseid 20 %, tagada taastuvenergia 20 % suurune osatähtsus ELi energiatarbimises ja energiatõhususe 20 % suurune tõus.
The Europe 2020 Strategy is also of importance for the EU enlargement countries’ reform agenda.
Euroopa 2020. aasta strateegia on oluline ka ELiga ühinevate riikide reformikava jaoks.
The Europe 2020 Strategy lays down various priorities for which State aid instruments can be used in a policy mix to contribute to the following "flagship initiatives":
Euroopa 2020. aasta strateegias on sätestatud eri prioriteedid, mille taotlemisel saab kasutada riigiabivahendeid koos teiste poliitikainstrumentidega, et aidata kaasa järgmiste juhtalgatuste elluviimisele:
The Europe 2020 strategy makes sustainable growth with a view to a more resource-efficient, greener and more competitive economy a priority.
Euroopa 2020. aasta strateegias on seatud prioriteediks jätkusuutlik majanduskasv, et majandus oleks ressursitõhusam, keskkonnahoidlikum ja konkurentsivõimelisem.
The Europe 2020 Strategy mid-term review and the European Semester must tie in closely with the UN Post-2015 process in order to ensure the implementation of the global Sustainable Development Goals in the EU.
Strateegia „Euroopa 2020” vahehindamine ja Euroopa poolaasta peavad olema tihedalt seotud ÜRO 2015. aasta järgse protsessiga, et tagada ülemaailmsete säästva arengu eesmärkide rakendamine ELis.
The Europe 2020 Strategy must also reflect the role of the EU in the global context.
Strateegia „Euroopa 2020” peab peegeldama ELi rolli ka ülemaailmses kontekstis.
The Europe 2020 Strategy places economic, social and territorial cohesion at the heart of the Strategy.
Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes on majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus.
The Europe 2020 Strategy provides a clear set of common objectives, including headline targets and flagship initiatives, as a clear framework for identification of funding priorities.
Euroopa 2020. aasta strateegia sätestab selged ühised eesmärgid, sealhulgas peamised eesmärgid ja juhtalgatused, mis moodustavad rahastamisprioriteetide kindlaksmääramisel selge raamistiku.
The Europe 2020 Strategy responds to the economic crisis and is intended to prepare Europe for the next decade.
Euroopa 2020. aasta strateegia aitab reageerida majanduskriisile ning selle eesmärk on valmistada Euroopa ette järgmiseks kümnendiks.
The Europe 2020 Strategy sets environmental objectives for a sustainable, resource efficient and competitive economy, for example by improving resource efficiency by 20%.
Euroopa 2020. aasta strateegiaga on määratud keskkonnaeesmärgid jätkusuutliku, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks, näiteks ressursikasutuse 20 % parandamisega.
The Europe 2020 strategy sets out a vision of Europe's social market economy for the 21st century1.
Euroopa 2020. aasta strateegias on sätestatud Euroopa sotsiaalse turumajanduse visioon 21. sajandiks1.
The Europe 2020 strategy should serve as a powerful instrument with which to overcome the crisis.
Euroopa 2020. aasta strateegia oleks jõuline vahend kriisi ületamiseks.
The Europe 2020 Strategy underlined the importance of broadband deployment to promote social inclusion and competitiveness in the EU and has also set ambitious targets for broadband development.
Euroopa 2020. aasta strateegias on rõhutatud lairibaühenduse kasutuselevõtu tähtsust sotsiaalse kaasatuse ja konkurentsivõime edendamisel ELis ja püstitatud ambitsioonikad lairibaühenduse arendamise eesmärgid.
The Europe 2020 Strategy underlines the role of research and innovation as key elements in preparing the EU for future challenges.
Strateegias „Euroopa 2020” rõhutatakse teadus- ja innovatsioonitegevuse olulisust ja nimetatakse neid põhielementideks Euroopa Liidu tulevasteks katsumusteks valmistumisel.
The Europe 2020 strategy will have little prospect of success unless this gap is closed.
Ilma selle puuduse kõrvaldamiseta ei ole Euroopa 2020. aasta strateegial erilist edulootust.
The Europe 2020 strategy's first four years: the effects of the crisis on long-term trends
Strateegia „Euroopa 2020” neli esimest aastat: kriisi mõju pikas perspektiivis
The Europe 2020 strategy's first four years: the effects of the crisis on long-term trends.
Strateegia „Euroopa 2020” neli esimest aastat: kriisi mõju pikas perspektiivis
The Europe 2020 strategy's objective is to use smart, sustainable and inclusive growth to emerge from the crisis.
ELi 2020. aasta strateegia eesmärk on arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv kriisist väljumiseks.
The Europe 2020 Strategy, based on green, smart and sustainable growth, will be a mere utopia unless farmers are involved.
Euroopa 2020. aasta strateegia, mis põhineb keskkonnahoidlikul, arukal ja jätkusuutlikul majanduskasvul, oleks ilma põllumajandustootjateta vaid utoopia.
The Europe 2020 Strategy, however, does not appear to attach much importance to the single market, apart from a few lines in the chapter on "Missing links and bottlenecks", which reveals dwindling enthusiasm for the single market.
Euroopa 2020. aasta strateegias ei pühendata ühtsele turule erilist tähelepanu, välja arvatud mõned read peatükis „Puuduvad ühenduslülid ja kitsaskohad”, milles osutatakse, et näha on ühtses turus pettumise märke.
The Europe 2020 Strategy1 puts a strong emphasis on education and training to promote “smart, sustainable and inclusive growth”.
Euroopa 2020. aasta strateegias1 on eriti rõhutatud hariduse ja koolituse tähtsust aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamisel.
The Europe 2020 Strategy2, with the importance it attributes to resource efficiency, and economic governance in the form of the European semester, are effective frameworks to ensure that environmental objectives are integrated into the EU's overall socio-economic agenda.
Euroopa 2020. aasta strateegia,2 milles omistatakse suurt tähtsust ressursitõhususele, ja majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta majanduse juhtimise alusena on tõhusad raamistikud, et hõlmata ELi üldiste sotsiaal-majanduslike eesmärkidega ka keskkonnaeesmärgid.
The Europe 2020 target is 3% of GDP to invest in R &amp; D and Member States have defined national targets for investments in R &amp; D.
Euroopa 2020. aasta eesmärk on investeerida 3 % SKP-st teadus- ja arendustegevusse ning liikmesriigid on määratlenud teadus- ja arendustegevusse investeerimise riiklikud eesmärgid.
The Europe 2020 target is to increase the share of people aged 30-34 with a tertiary degree to 40% by 2020.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärk on suurendada 2020. aastaks kolmanda taseme haridusega 30–34-aastaste inimeste osakaalu 40 %-ni.
The Europe 2020 target requires that conditions for R &amp; D investment are improved, with the view to raising the combined private and public investment level to at least 3% of GDP.
Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide kohaselt tuleb parandada teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tingimusi, et suurendada era- ja avaliku sektori investeeringute kogutähtsust selles valdkonnas vähemalt 3 %-ni SKPst.
The Europe 2020's flagship initiative "Youth on the Move"
ELi 2020. aasta strateegia suurprojekt „Noorte liikuvus”
The European 10-year planning of infrastructure needs by the ENTSOs22 and ACER already provides a longer term vision for the investors and lead to stronger regional cooperation.
Euroopa 10 aasta taristuvajaduste kava, mille koostasid ENTSOd22 ja Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, annab juba nüüd pikema perspektiivi investoritele ja suuna tugevama piirkondliku koostöö jaoks.
The European added value in the implementation of an Article 169 initiative is fully justified by the limited possibilities available at national, regional or local level to individually meet the complex environmental challenges of the Baltic Sea region as a whole.
Euroopa lisandväärtus artikli 169 kohase algatuse rakendamisel on täielikult põhjendatud, kuna terve Läänemere piirkonna keskkonnaprobleeme ei ole võimalik lahendada riigi, piirkondlikul või kohalikul tasandil eraldiseisvalt.
The European Agency for Safety and Health at Work (EU-OSHA) was established by Council Regulation (EC) No 2062/943 to contribute to improvement of the working environment, as regards the protection of the safety and health of workers, through action designed to increase and disseminate knowledge likely to assist this improvement.
Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2062/94,3 et aidata parandada töökeskkonda ning kaitsta töötajate ohutust ja tervist meetmete kaudu, mille eesmärk on laiendada ja levitada teadmisi, mis võiksid töökeskkonna paranemisele kaasa aidata.
The European Agency for the operational management of large-scale IT systems in the area of freedom, security and justice (eu-LISA) shall be responsible for the preparation, development and the operational management of the automated IT system for the allocation of the asylum seekers.
Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (eu-LISA) hakkab vastutama varjupaigataotlejate jaotamise automaatse IT-süsteemi ettevalmistamise, väljatöötamise ja operatiivjuhtimise eest.
The European Agenda for Culture launched in 2007 establishes a strategic policy framework to address key challenges in the area of culture, while the Council conclusions of May 2009 on culture as a catalyst for creativity and innovation, highlight the specific contribution culture can make to creativity and innovation and call for a broad concept of innovation as part of the Lisbon strategy beyond 2010.
aastal, kehtestati kultuurivaldkonna tähtsaimate ülesannete täitmise strateegiline poliitikaraamistik ning nõukogu poolt mais 2009 vastuvõetud järeldustes kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta rõhutati kultuuri erilist panust loovuse ja innovatsiooni arendamisse ning kutsuti üles kasutama Lissaboni strateegias pärast 2010. aastat innovatsiooni mõiste laia käsitlust.
The European Agenda on Migration adopted on 13 May 2015 calls for an attractive EU-wide scheme for highly qualified third-country nationals, and specifies that a review of Council Directive 2009/50/EC31 is needed to make it more effective in attracting talents to the Union and thereby address both the demographic challenges faced by the Union and labour and skills shortages in key sectors of the Union economy.
13. mail 2015 vastu võetud Euroopa rände tegevuskavas kutsutakse üles looma atraktiivset ELi-ülest süsteemi kõrgema kvalifikatsiooniga kolmandate riikide kodanike jaoks ning märgitakse, et nõukogu direktiiv 2009/50/EÜ31 on vaja läbi vaadata, et see oleks tõhusam liitu andekate inimeste meelitamisel ning selle abil lahendada liidus nii demograafilisi probleeme kui ka tööjõu ja oskuste puudujääke peamistes sektorites.
The European Agenda on Migration identified the need to move to a shared management of the external borders, in line with the objective of the ‘gradual introduction of an integrated management system for external borders’ set out in Article 77 TFEU.
Euroopa rände tegevuskavas käsitleti vajadust liikuda välispiiri ühise haldamise suunas kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 77 sätestatud eesmärgiga kehtestada järk-järgult välispiiri integreeritud haldussüsteem.
The European Agenda on Migration; European Council conclusions of 25-26 June and 15‑16 October; the High-Level Conference on the Eastern Mediterranean/Western Balkans Route of 8 October and the Valletta Summit on Migration of 11-12 November 2015 – all confirm the new political impetus for deeper cooperation with ENP partners.
Euroopa rände tegevuskava; Euroopa Ülemkogu järeldused 25.-26. juunist ja 15.-16. oktoobrist; kõrgetasemeline konverents Vahemere idaosa / Lääne-Balkani teekond, 8. oktoobrist ja Valletta tippkohtumine 11.-12. novembril 2015 - kõik kinnitavad uut poliitilist tõuget tihedamaks koostööks Euroopa naabruspoliitika partneritega.