natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In its 2013 Serious and Organised Crime Threat Assessment (SOCTA), Europol identifies an estimated 3 600 organised crime groups and networks currently operating within EU borders, increasingly infiltrating all aspects of the economy.
Oma 2013. aasta raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangus (SOCTA) määras Europol kindlaks hinnanguliselt 3600 ELi piires tegutsevat organiseeritud kuritegevuse rühmitust ja võrgustikku, kes tungivad üha enam majanduse kõikidesse valdkondadesse.
In its 2015 Annual Growth Survey (AGS)1, the Commission identified investment, structural reforms and fiscal responsibility as key elements of the European Union's economic policy strategy to create jobs and growth.
Komisjon on oma 2015. aasta majanduskasvu analüüsis1 märkinud, et Euroopa Liidu töökohtade ja majanduskasvu loomist käsitleva majanduspoliitilise strateegia peamised elemendid on investeeringud, struktuurireformid ja eelarvepoliitilised kohustused.
In its 2015 Annual Growth Survey2, the Commission put forward three interrelated priorities for EU level economic policy: a coordinated boost to investment, a renewed commitment to structural reforms, and pursuing fiscal responsibility.
2015. aasta majanduskasvu analüüsis2 esitas komisjon ELi tasandi majanduspoliitika jaoks kolm omavahel seotud prioriteeti: investeeringute koordineeritud suurendamine, uuendatud lubadus viia ellu struktuurireforme ja eelarvepoliitiliste kohustuste täitmine.
In its 2015 Convergence Programme, the government plans a widening of the headline deficit from 1.6% of GDP in 2015 – when it was supported by considerable windfall gains – to 2.6% of GDP in 2016.
2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus suurendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 1,6 %-lt SKPst 2015. aastal – kui seda aitas saavutada märkimisväärne ootamatu tulu – 2,6 %ni SKPst 2016. aastal.
In its 2015 Convergence Programme, the Government plans that the headline deficit gradually improves to 1.4% of GDP in 2015 and reaches balance in 2018, and that the medium-term objective - a structural deficit of 1% of GDP – continues to be met throughout the programme period.
2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus vähendada järk-järgult valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal -1,4 %-le SKPst ja saavutada 2018. aastal tasakaalu ning täita keskpika perioodi struktuurse eelarvepuudujäägi eesmärki (-1 % SKPst) kogu programmiperioodi vältel.
In its 2015 Convergence Programme, the government plans to gradually improve the headline deficit to 1.9% of GDP in 2015 and further to 0.6% of GDP in 2018.
2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 1,9 %ni SKPst ja 2018. aastaks 0,6 %ni SKPst.
In its 2015 Convergence Programme, the government plans to gradually improve the headline deficit to 2.4% of GDP in 2015 and further to 1.6% in 2018, and that the medium-term objective – a structural deficit of 1.7% of GDP − is reached by 2017.
2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki järk-järgult kahandada ning viia see 2015. aastal 2,4 %-le SKPst ja 2018. aastal 1,6 %-le SKPst; keskpika perioodi eesmärk – struktuurne eelarvepuudujääk 1,7 % SKPst – kavatsetakse saavutada hiljemalt aastal 2017.
In its 2015 Convergence Programme, the government plans to gradually reduce the headline deficit from 3.2% of GDP to 2.7 % of GDP in 2015 and further to 1.2% of GDP in 2018.
Valitsus kavatseb 2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 3,2 %lt 2,7 %ni SKPst ja 2018. aastaks 1,2 %ni SKPst.
In its 2015 Convergence Programme, the government plans to keep the headline deficit at 2.8% of GDP in 2015.
2015. aasta lähenemisprogrammi kohaselt plaanib valitsus hoida valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 2,8 % juures SKPst.
In its 2015 Stability Programme the government expects the public debt-to-GDP ratio to peak at 97% in 2016 before receding to 95.5% of GDP in 2018.
Prantsusmaa 2015. aasta stabiilsusprogrammi järgi eeldab valitsus, et valitsemissektori võla suhe SKPsse saavutab 2016. aastal tipptaseme 97 % ning väheneb seejärel 2018. aastal 95,5 %ni.
In its 2015 Stability Programme, the government plans a gradual improvement of the headline deficit to 1.6% of GDP in 2015 and further to 0.2% of GDP in 2018.
2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 1,6 %ni SKPst 2015. aastal ja 0,2 %ni SKP-st 2018. aastal.
In its 2015 Stability Programme, the government plans a gradual improvement of the headline deficit to 1.8 % of GDP in 2015 and further to 0.7% of GDP in 2018.
2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 1,8 %ni SKPst ja 2018. aastaks 0,7 %ni SKPst.
In its 2015 Stability Programme, the government plans an improvement in the headline deficit to 4.2 % of GDP in 2015 and gradually to 2.8% of GDP in 2016.
2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 4,2 %ni SKPst ja seejärel järk-järgult 2,8 %ni SKPst 2016. aastal.
In its 2015 Stability Programme, the government plans to bring down the headline surplus from 0.6% of GDP in 2014 to 0.1% of GDP in 2015.
2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus vähendada valitsemissektori nominaalset eelarveülejääki 0,6 %lt SKPst 2014. aastal 0,1 %ni SKPst 2015. aastal.
In its 2015 Stability Programme, the government plans to correct the excessive deficit by 2017, in line with the Council recommendation of 10 March 2015 and to reach the medium-term objective – a structural deficit of 0.4 % of GDP – by 201810.
2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt plaanib valitsus korrigeerida ülemäärase eelarvepuudujäägi 2017. aastaks, mis on kooskõlas nõukogu 10. märtsi 2015. aasta soovitusega, ja saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurne eelarvepuudujääk 0,4 % SKPst – 2018. aastaks10.
In its 2015 Stability Programme, the government plans to gradually improve the headline deficit to 2.5% of GDP in 2015 and further to 0.5% of GDP in 2018.
2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki 2015. aastal 2,5 %ni SKPst ja 2018. aastaks 0,5 %ni SKPst.
In its 2015 Stability Programme, the government plans to improve the headline deficit gradually to 2.2% of GDP in 2015 and further to 0.5% of GDP in 2019.
2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus vähendada valitsemissektori nominaalset eelarvepuudujääki järk-järgult 2015. aastal 2,2 %-ni SKPst ja 2019. aastaks 0,5 %-ni SKPst.
In its 2015 Stability Programme, the government plans to reach a headline deficit of 1.2% of GDP in 2015 and to turn it into a surplus of 0.7% of GDP by 2018.
Valitsus kavandab 2015. aasta stabiilsusprogrammis 2015. aasta valitsemissektori nominaalseks eelarvepuudujäägiks 1,2 % SKPst, mis peaks 2018. aastaks muutuma ülejäägiks 0,7 % SKPst.
In its 2015 Stability Programme, the government plans to reach the medium-term objective – a balanced budgetary position in structural terms – by 2017.
2015. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus saavutada keskpika perioodi eesmärgi – struktuurselt tasakaalus eelarvepositsiooni – aastaks 2017.
In its 2015-16 convergence programme, the government expects the headline deficit to be below 3% of GDP in 2016-17 and plans for it to decline further to 2.0% of GDP by 2017-18.
Ühendkuningriigi valitsus eeldab 2015.–2016. aasta lähenemisprogrammis, et 2016.–2017. aastaks on valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst ning kavandab selle edasist vähendamist 2,0 %-le SKPst 2017.–2018. aastaks.
In its 2016 convergence programme, the government expects that the headline deficit will be below 3% of GDP, at 2.6% of GDP, in 2016 and will fall further thereafter, reaching 1.0% of GDP by 2019.
Horvaatia valitsus kinnitas 2016. aasta lähenemisprogrammis, et 2016. aastaks on valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk alla 3 % SKPst (tasemel 2,6 % SKPst) ning 2019. aastaks on kavas vähendada seda 1,0 %-le SKPst.
In its 2016 convergence programme, the government plans a deterioration of the headline balance from -0.7% in 2015 to -2.9 % of GDP in 2016 and 2017.
2016. aasta lähenemisprogrammiga on valitsus ette näinud, et valitsemissektori eelarvepositsioon halveneb võrreldes 2015. aastaga (–0,7 % SKPst) veelgi ning ulatub 2016. ja 2017. aastal –2,9 %ni SKPst.
In its 2016 convergence programme, the government plans a gradual improvement of the headline balance to -1.9% of GDP in 2016 and -0.2% of GDP in 2019.
2016. aasta lähenemisprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada järk-järgult nominaalset eelarvepositsiooni –1,9 %-lt 2016. aastal –0,2 %-le SKPst 2019. aastal.
In its 2016 convergence programme, the government plans a slight deterioration in the headline balance to -0.6% of GDP in 2016 and a broad stabilisation at -0.5% of GDP as of 2017.
2016. aasta lähenemisprogrammi kohaselt näeb valitsus 2016. aastal ette nominaalse eelarvepositsiooni väikest halvenemist tasemele –0,6 % SKPst ja alates 2017. aastast üldist stabiliseerumist tasemel –0,5 % SKPst.
In its 2016 convergence programme, the government plans an improvement in the headline balance, reaching a balanced budget in 2020.
2016. aasta lähenemisprogrammi kohaselt kavatseb valitsus valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni parandada ning jõuda 2020. aastal eelarvetasakaaluni.
In its 2016 convergence programme, the government plans the headline deficit to increase to 2.4% of GDP by 2017 and then to decrease gradually to 1.2% by 2020.
Valitsus on 2016. aasta lähenemisprogrammis ette näinud, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk kasvab 2017. aastaks 2,4 %-ni SKPst ja seejärel väheneb 2020. aastaks järk-järgult 1,2 %-ni.
In its 2016 convergence programme, the government plans to achieve a headline balance of -0.4% of GDP and to continue to meet the medium-term budgetary objective — a structural deficit of 1 % of GDP — throughout the programme period.
2016. aasta lähenemisprogrammis on valitsus ette näinud, et saavutatakse valitsemissektori nominaalne eelarvepositsioon –0,4 % SKPst ja kogu programmiperioodi vältel järgitakse jätkuvalt keskpika perioodi eelarve-eesmärki – struktuurset eelarvepuudujääki 1 % SKPst.
In its 2016 stability programme the government plans the headline balance to improve to a surplus of 0.1% of GDP by 2019.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada nominaalset eelarvepositsiooni 2019. aastaks ülejäägini 0,1 % SKPst.
In its 2016 stability programme, the government expects that the headline deficit will deteriorate to 1.6 % of GDP in 2016 and then gradually improve to 0.4 % of GDP in 2020.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt näeb valitsus ette, et valitsemissektori nominaalne eelarvepuudujääk kasvab 2016. aastal 1,6 %-ni SKPst ning kahaneb seejärel järk-järgult 2020. aastaks 0,4 %-ni SKPst.
In its 2016 stability programme, the government plans a gradual improvement in its headline balance to 0.1% of GDP in 2019.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult parandada valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni, et see jõuaks 2019. aastal 0,1 %-ni SKPst.
In its 2016 stability programme, the government plans a gradual improvement in the headline balance to reach 0.5% of GDP in 2019.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus järk-järgult parandada valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni, et see jõuaks 2019. aastal 0,5 %-ni SKPst.
In its 2016 stability programme, the government plans a gradual improvement of the headline balance from 2.2% in 2016 to 0.4% of GDP in 2019.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada järk-järgult nominaalset eelarvepositsiooni 2,2 %-lt SKPst 2016. aastal 0,4 %-le SKPst 2019. aastal.
In its 2016 stability programme, the government plans a gradual improvement of the headline balance from a deficit of 2.6% of GDP in 2015 to -0.2% of GDP in 2019.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada järk-järgult nominaalset eelarvepositsiooni –2,6 %-lt SKPst 2015. aastal –0,2 %-le SKPst 2019. aastal.
In its 2016 stability programme, the government plans an improvement in the headline balance to -2.5% of GDP in 2016 and further to -1.3% in 2020.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas 2016. aastal parandada valitsemissektori nominaalset eelarvepositsiooni –2,5 %-ni SKPst ja jõuda 2020. aastaks –1,3 %-ni SKPst.
In its 2016 stability programme, the government plans an improvement of the headline balance from a deficit of 0.8% of GDP in 2016 to a surplus of 0.9% of GDP in 2019.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada nominaalset eelarvepositsiooni 2016. aasta puudujäägilt 0,8 % SKPst 2019. aastaks ülejäägini 0,9 % SKPst.
In its 2016 stability programme, the government plans to achieve a balanced budget in 2017 and small surpluses thereafter, reaching 0.4 % of GDP by 2020.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus hoida eelarve 2017. aastal tasakaalus, seejärel kerges ülejäägis ja saavutada 2020. aastaks ülejääk 0,4 % SKPst.
In its 2016 stability programme, the government plans to correct the excessive deficit and reach a headline deficit of 2.2% of GDP in 2016.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt kavatseb valitsus korrigeerida ülemäärast eelarvepuudujääki ja saavutada 2016. aastal valitsemissektori eelarvepuudujääk 2,2 % SKPst.
In its 2016 stability programme, the government plans to improve the headline balance to -1.9% of GDP in 2016 and further gradually to -1.3% of GDP in 2017.
2016. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt on valitsusel kavas parandada 2016. aastal nominaalset eelarvepositsiooni –1,9 %-ni SKPst ja 2017. aastal järk-järgult veel –1,3 %-ni SKPst.
In its 2016 work programme, the Commission has stated its intention to explore further steps to ensure that national Parliaments have a strong voice in European policy-making.
2016. aasta tööprogrammis on komisjon teatanud kavatsusest uurida täiendavaid samme, millega muuta liikmesriikide parlamentide hääl Euroopa poliitikakujundamises paremini kuuldavaks.
In its 2020 Regional Development Strategy, the Podlaskie Region in Poland recognises RE as an opportunity to strengthen the region's economy.
Oma 2020. aasta piirkondliku arengu strateegias tunnistab Poola Podlaasia vojevoodkond taastuvenergiat kui võimalust tugevdada piirkonna majandust.
In its 21st meeting on 21 October, the Contact Committee decided to make its minutes publicly available, in order to increase transparency.
21. oktoobril 2004 toimunud 21. kohtumisel otsustas kontaktkomitee läbipaistvuse suurendamiseks kohtumise protokollid avaldada.
In its 7th Dairy Index, published in October 2014, international dairy packaging company Tetra Pak suggested the annual demand growth for the period would be as much as 3.6%.
2014. aasta oktoobris avaldatud seitsmendas piimatoodete indeksis (Dairy Index) prognoosis rahvusvaheline piimatoodete pakendamise ettevõtja Tetra Pak, et iga-aastane nõudlus võib kõnealuses ajavahemikus suureneda koguni 3,6 %.
In its 7th Dairy Index, published in October 2014, international dairy packaging company Tetra Pak suggested the annual demand growth for the period would be as much as 3.6%7.
2014. aasta oktoobris avaldatud seitsmendas piimatoodete indeksis (Dairy Index) prognoosis rahvusvaheline piimatoodete pakendamise ettevõtja Tetra Pak, et iga-aastane nõudlus võib kõnealuses ajavahemikus suureneda koguni 3,6 %7.
In its 7th Dairy Index, published in October 2014, international dairy packaging company Tetra Pak suggested the annual demand growth for the period would be as much as 3.6%9.
2014. aasta oktoobris avaldatud seitsmendas piimatoodete indeksis (Dairy Index) prognoosis rahvusvaheline piimatoodete pakendamise ettevõtja Tetra Pak, et iga-aastane nõudlus võib kõnealuses ajavahemikus suureneda koguni 3,6 %9.
In its above-mentioned conclusions, the Council – aware of the sector's value – invites the Commission to report back by July 2004 on initiatives which might take the form of an Action Plan to support the textile sector.
Arvestades selle sektori tähendust palus nõukogu ülalnimetatud järeldustes komisjoni anda tegevusplaani raames juuliks 2004 aru võimalikest algatustest T/R sektori toetuseks.
In its agenda, the European Rail Research Advisory Council (ERRAC) emphasises the challenges it faces in enabling rail transport to triple its freight and passenger volume by 2020.
Euroopa raudteeuuringute nõuandekogu (European Rail Research Advisory Council ERRAC) rõhutab oma tegevuskavas eesmärki kolmekordistada 2020. aastaks raudteetranspordi kauba- ja reisijateveo mahtu.
In its AidWatch 2008 report, the CONCORD European NGO platform anticipated a drop in aid of USD 27 bn in the two years 2009-2010.
Euroopa valitsusväliste organisatsioonide platvorm CONCORD prognoosis oma 2008. aasta aruandes AidWatch abi vähenemist 27 miljardi USA dollari võrra aastate 2009–2010 jooksul.
In its amended proposal the Commission rejected the insertion of a new paragraph (2)(d) in Article 20 adding the exchange of data and know-how with corresponding European bodies such as the European Institute for Gender Equality to the tasks of the equality bodies to be established under that provision.
Komisjon lükkas oma muudetud ettepanekus tagasi uue lõike 2 punkti d lisamise artiklisse 20, millega kõnealuse sätte kohaselt loodavate võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevate asutuste ülesannetele lisanduks andme- ja oskusteabevahetus vastavate Euroopa asutustega nagu Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.
In its amendment 78 rev the European Parliament wishes to maintain the ‘Italy’ entry in Annex IV of Regulation 883/2004.
Oma muudatusettepanekus 78 (muudetud) soovib Euroopa Parlament jätta kande „Itaalia” määruse nr 883/2004 IV lisasse.
In its annual report for 2016, the ESGAB made a proposal to this effect.
Euroopa statistika haldamise nõuandekogu esitas sellekohase ettepaneku oma 2016. aasta aruandes.
In its annual reports on the Stabilisation and Association Process in autumn 2005, the Commission will assess Kosovo’s progress and revise the recommendations in the European Partnership.
Oma aastaaruannetes stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, mis esitatakse 2005. aasta sügisel, hindab komisjon Kosovo edasiliikumist ja vaatab üle Euroopa partnerluste soovitused.
In its Articles 10(4) and 11 the Directive provides for a regular five-yearly report by the Commission containing an assessment of the implementation of the Directive, a summary of maps and action plans reported and an assessment of the need for further Community action.
Direktiivi artikli 10 lõikes 4 ja artiklis 11 on sätestatud, et komisjon esitab iga viie aasta tagant aruande, mis sisaldab hinnangut direktiivi rakendamisele, kokkuvõtet mürakaartidest ja tegevuskavadest ning hinnangut vajadusele täiendavate ühenduse meetmete järele.
In its assessment of Member States' National Reform Programmes for Growth and Jobs, the Commission noted that all euro-area members had taken steps to promote better regulation and encourage R &amp; D and the diffusion of innovation but called for more ambitious measures to tackle low productivity in the services sector.
Komisjon märkis liikmesriikide majanduskasvu ja töökohtade loomise reformikavadele antud hinnangus, et kõik euroala liikmed on astunud samme õigusliku reguleerimise parandamiseks ning uurimis-, arendus- ja uuendustegevuse soodustamiseks, kuid kutsus võtma ambitsioonikamaid meetmeid teenustesektori tootlikkuse tõstmiseks.
In its background paper "Growing the European Silver Economy" of February 2015, the European Commission talks of readiness to meet the "needs of the population over 50".
Oma 2015. aasta veebruari aruteludokumendis „Growing the Silver Economy“ väljendab Euroopa Komisjon kavatsust vastata üle 50-aastate inimeste vajadustele.
In its Biodiversity Strategy for 20201 the European Commission therefore set itself the target of stopping the loss of biodiversity and the deterioration of ecosystem services in the EU by 2020 and of reversing these processes as far as possible.
Seepärast seadis Euroopa Komisjon bioloogilise mitmekesisuse strateegias aastani 20201 eesmärgi peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja ökosüsteemi teenuste kahjustumine ELis ja need võimalikult ulatuslikult taastada.
In its comments to the evaluators’ recommendations in section 5, the Commission takes due account of this unexpected turn of events.
Komisjon võttis jaotises 5 esitatud hindajate soovituste kohta tehtud omapoolsetes märkustes asjakohaselt arvesse seda ootamatut sündmuste käiku.
In its Communication "A Budget for Europe"2, the Commission points out that there is scope to increase Union support to education and training in order to raise citizens' skills and help tackle the high levels of youth unemployment in many Member States.
Komisjon osutab oma teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”2, et peaks olema võimalik suurendada liidu toetust haridusele ja koolitusele, et suurendada kodanike oskusi ning aidata toime tulla noorsoo töötuse kõrge määraga paljudes liikmesriikides.
In its Communication "Better regulation for growth and jobs in the EU"11 the Commission has highlighted that the preventive control mechanism established by Directive 98/34/EC is crucial for improving national regulations on products and Information Society services.
Komisjon on oma teatises „Parem õiguslik reguleerimine majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks Euroopa Liidus”11 rõhutanud, et direktiiviga 98/34/EÜ kehtestatud ennetavad kontrollimehhanismid on äärmiselt olulised toodete ja infoühiskonna teenuste valdkonnas siseriikliku õigusliku reguleerimise kvaliteedi parandamiseks.
In its Communication "Strategic goals and recommendations for the EU's maritime transport policy until 2018", the Commission stated its intention to "revise the mandate and the functioning of the European Maritime Safety Agency, in order to further enhance the technical and scientific assistance it can give to the Member States and the Commission" (COM(2009)8, 21.01.2009, p. 7).
Oma teatises „Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani” teatas komisjon oma kavatsusest „[vaadata] üle Euroopa Meresõiduohutuse Ameti volitused ja tegevuse, et täiendavalt tõhustada selle poolt liikmesriikidele ja komisjonile antavat tehnilist ja teadusabi” (KOM(2009)8, 21.1.2009, lk 7).
In its Communication and report on ‘EMU@10: successes and challenges after 10 years of Economic and Monetary Union’1 the Commission proposed a broad policy agenda with the aim of improving the functioning of the EMU.
Oma teatises ja aruandes „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegutsemisaastat“1 pakkus komisjon välja ulatusliku poliitilise tegevuskava eesmärgiga parandada majandus- ja rahaliidu toimimist.
In its communication and report on ‘EMU@10: successes and challenges after 10 years of Economic and Monetary Union’1 the Commission proposed a broad policy agenda with the aim of improving the functioning of the EMU.
Oma teatises ja aruandes „EMU@10 – majandus- ja rahaliidu edusammud ja ülesanded pärast kümmet tegutsemisaastat”1 pakkus komisjon välja ulatusliku poliitilise tegevuskava eesmärgiga parandada majandus- ja rahaliidu toimimist.
In its Communication dated 4th March, "driving the European recovery"2, the European Commission indicated that it would strengthen its 2004 Recommendation on remuneration of directors of listed companies and table a new Recommendation on remuneration in financial services to address perverse incentives throughout firms.
Euroopa Komisjon märkis 4. märtsi 2009. aasta teatises Euroopa majanduse elavdamise kohta,2 et ta karmistab oma 2004. aasta soovitust noteeritud äriühingute haldus-, juhtiv- või järelevalveorgani liikmete töötasu kohta ning esitab uue soovituse tasustamise kohta finantssektoris, et käsitleda väärastunud motiveerimismeetmeid kõikides ettevõtetes.