natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.3 The EESC recognises that high quality traineeships are essential for the successful implementation of the Youth Guarantee1 (which aims to ensure "that all young people up to the age of 25 years receive a good-quality offer of employment, continued education, an apprenticeship or a traineeship within four months of becoming unemployed or leaving formal education") and for reaching the Europe 2020 headline target of having 75% of 20-64 year-olds employed by 2020.
2.3 Komitee tunnistab, et kvaliteetsetel praktikakohtadel on keskne tähtsus, et rakendada edukalt ellu noortegarantii1 (mille eesmärk on tagada, „et kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töö-, õpingute jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest.”) ja täita strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärk saavutada 2020. aastaks 20–64aastaste vanuserühmas 75 %-line tööhõive.
2.3 The EESC recognises that high quality traineeships are essential for the successful implementation of the Youth Guarantee1 (which aims to ensure "that all young people up to the age of 25 years receive a good-quality offer of employment, continued education, an apprenticeship or a traineeship within four months of becoming unemployed or leaving formal education") and for reaching the Europe 2020 headline target of having 75% of 20‑64 year-olds employed by 2020.
2.3 Komitee tunnistab, et kvaliteetsetel praktikakohtadel on keskne tähtsus, et rakendada edukalt ellu noortegarantii1 (mille eesmärk on tagada, „et kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töö-, õpingute jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest.”) ja täita strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärk saavutada 2020. aastaks 20‑64aastaste vanuserühmas 75 %-line tööhõive.
2.3 The EESC recognises that high quality traineeships are essential for the successful implementation of the Youth Guarantee1 (which aims to ensure "that all young people up to the age of 25 years receive a good-quality offer of employment, continued education, an apprenticeship or a traineeship within four months of becoming unemployed or leaving formal education") and for reaching the Europe 2020 headline target of having 75% of 20‑64 year-olds employed by 2020.
2.3 Komitee tunnistab, et kvaliteetsetel praktikakohtadel on keskne tähtsus, et rakendada edukalt ellu noortegarantii1 (mille eesmärk on tagada, „et kuni 25 aasta vanused noored saaksid kvaliteetse töö-, õpingute jätkamise, õpipoisiõppe või praktikapakkumise nelja kuu jooksul alates töötuks jäämisest või formaalharidussüsteemist lahkumisest”) ja täita strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärk saavutada 2020. aastaks 20‑64aastaste vanuserühmas 75 %-line tööhõive.
2.3 The EESC welcomes the creation of national action plans because they can embody extremely well the "visibility" of potential measures called for in point 1.4.
2.2.4 Komitee tervitab riiklike tegevuskavade rakendamist, kuna sel viisil tuleks punktis 1.4 nõutud võimalike meetmete nähtavus väga hästi esile.
2.3 The EESC welcomes this attempt to comply with the Treaty of Rome, Article 201 of which states: "Without prejudice to other revenue, the budget shall be financed wholly from own resources."
2.3 Komitee tervitab seda katset vastata Rooma lepingu artikli 201 nõuetele, milles on sätestatud, et eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid.
2.3 The EESC welcomes this attempt to comply with the Treaty of Rome, which states in Article 201: "Without prejudice to other revenue, the budget shall be financed wholly from own resources."
2.3 Komitee tervitab seda katset vastata Rooma lepingu nõuetele, mille artiklis 201 on sätestatud, et eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid.
2.3 The EESC, on the basis of what was agreed during the Summit of 30 January 2012, asks the Commission and the Council to adopt a "special procedure" suspending the current regulations for 5 years in order to allow an immediate and accelerated utilisation of the funds and eliminating useless barriers and administrative discretion.
2.3 30. jaanuari 2012 tippkohtumisel kokkulepitu alusel palub komitee komisjoni ja nõukogu võtta vastu erimenetlus, millega peatataks 5 aastaks praeguse korra kehtivus, selleks et võimaldada fondide kohest ja kiirendatud kasutamist ja kõrvaldada ebavajalikud takistused ja halduslik kaalutlusõigus.
2.3 The effect known as the "Papy Boom", which will reach its height in 20153, will cause many high-skill jobs to be lost (half of those employed in the European air transport sector are due to retire by 2015), which means that strategic skills could be lost forever.
2.3 Nn papabuumi efekt (prantsuse keeles tuntud kui „papy boom”), mis saavutab oma haripunkti 2015. aastal,3 põhjustab paljude kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade kaotuse (pool Euroopa lennutranspordi sektori töötajatest läheb pensionile enne 2015. aastat), mis võib kaasa tuua strateegiliste oskuste lõpliku kaotuse.
2.3 The effect known as the "Papy Boom", which will reach its height in 20153, will cause many high-skill jobs to be lost (half of those employed in the European air transport sector are due to retire by 2015), which means that strategic skills could be lost forever.
2.3 Nn papabuumi efekt (prantsuse keeles tuntud kui „papy boom”), mis saavutab oma haripunkti 2015. aastal3, põhjustab paljude kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade kaotuse (pool Euroopa lennutranspordi sektori töötajatest läheb pensionile enne 2015. aastat), mis võib kaasa tuua strateegiliste oskuste lõpliku kaotuse.
2.3 The EGNOS (European Geostationary Navigation Overlay System) and GALILEO programmes were initiated in the mid 1990s with the aim of establishing an independent European Global Navigation Satellite System (GNSS).
2.3 Egnose (Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem) ja Galileo programmid algatati 1990. aastate keskel eesmärgiga luua sõltumatu Euroopa globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem (GNSS).
2.3 The entry into force of the Treaty of Nice in February 2003 replaced the decision-making procedure under Article 67 with qualified majority voting and the co-decision procedure in the field of judicial cooperation in civil matters, except in the area of family law.
2.3 Nice'i lepingu jõustumisel 2003. aasta veebruaris asendati tsiviilõigusalase koostöö jaoks (välja arvatud perekonnaõigus) artiklis 67 sätestatud otsustamismenetlus kvalifitseeritud häälteenamuse ja kaasotsustamismenetlusega.
2.3 The Erasmus programme, with its 20 years of experience, is proof of the benefits of higher education mobility.
2.3 Erasmuse programmi 20 aasta pikkune kogemus on tõendus liikuvuse positiivsest mõjust kõrghariduse valdkonnas.
2.3 The EU has progressively integrated and opened up its public procurement through greater liberalisation in connection with the revision of the WTO's Government Procurement Agreement (GPA), which entered into force in April 2014, and trade negotiations with third countries [in particular recently concluded trade agreements (for example the EU-Korea, EU-Central America, EU-Colombia/Peru, EU/Moldova, EU-Georgia and EU-Ukraine agreements)].
2.3 EL on järk-järgult taganud oma riigihanketurgude integreerimise ning avas need tänu Euroopa riigihanketurgude suuremale liberaliseerimisele WTO 2014. aasta aprillis jõustunud mõnepoolse lepingu riigihangete kohta läbivaatamise käigus ja kolmandate riikidega peetavatel kaubandusläbirääkimistel (eriti Euroopa Liidu poolt hiljuti sõlmitud kaubanduslepingutes, näiteks ELi ja Korea, ELi ja Kesk-Ameerika, ELi ja Colombia/Peruu, ELi ja Moldova, ELi ja Gruusia, ELi ja Ukraina vahel).
2.3 The EU has progressively integrated and opened up its public procurement through greater liberalisation in connection with the revision of the WTO's Government Procurement Agreement, which entered into force in April 2014, and trade negotiations with third countries [in particular recently concluded trade agreements (for example the EU-Korea, EU-Central America, EU-Colombia/Peru, EU/Moldova, EU-Georgia and EU-Ukraine agreements)].
2.3 EL on järk-järgult taganud oma riigihanketurgude integreerimise ning avas need tänu Euroopa riigihanketurgude suuremale liberaliseerimisele WTO 2014. aasta aprillis jõustunud mõnepoolse lepingu riigihangete kohta läbivaatamise käigus ja kolmandate riikidega peetavatel kaubandusläbirääkimistel (eriti Euroopa Liidu poolt hiljuti sõlmitud kaubanduslepingutes, näiteks ELi ja Korea, ELi ja Kesk-Ameerika, ELi ja Colombia/Peruu, ELi ja Moldova, ELi ja Gruusia, ELi ja Ukraina vahel).
2.3 The EU is also facing a situation of "innovation emergency".
2.3 ELis valitseb ka nn innovatsioonikriis.
2.3 The EU recognises that the report is methodologically sound, and agrees that the extensive survey was justified, particularly in view of the as yet undeveloped methodology and the lack of specific statistical indicators.
2.3 Komitee tunnustab aruande metoodika põhjalikkust ning laiaulatusliku uuringu põhjendatust, pidades iseäranis silmas väljakujunemisjärgus metoodikat ja asjaomaste statistiliste näitajate puudumist.
2.3 The Europe 2020 objectives will be underpinned by the proposed Multiannual Financial Framework (MFF)1.
2.3 Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke toetatakse väljapakutud mitmeaastases finantsraamistikus1.
2.3 The Europe 2020 strategy promotes smart cities across Europe through investment in ICT infrastructure to boost human capital, and in solutions that exploit the opportunities arising from new technologies and digitisation so as to: improve sustainability and quality of life and work for individuals and businesses; increase the efficiency and accessibility of services; and reduce poverty, unemployment, social exclusion, pollution and environmental damage.
2.3 Strateegia „Euroopa 2020” edendab arukaid linnud kogu Euroopas, investeerides IKTsse, inimkapitali kasvu ja lahendustesse, mis kasutavad ära uutest tehnoloogialahendustest ja digitaliseerimisest tulenevaid võimalusi selleks, et saavutada järgmiseid eesmärke: parandada jätkusuutlikkust ning kodanike ja ettevõtjate elu- ja töökvaliteeti, suurendada teenuste tõhusust ja kättesaadavust, vähendada vaesust, tööpuudust, sotsiaalset tõrjutust, keskkonna saastamist ja keskkonnaseisundi halvenemist.
2.3 The Europe 2020 strategy promotes smart cities across Europe through investment in ICT infrastructure to boost human capital, and in solutions that exploit the opportunities arising from new technologies and digitisation so as to: improve sustainability and quality of life and work for individuals and businesses; increase the efficiency and accessibility of services; and reduce poverty, unemployment, social exclusion, pollution and environmental damage.
2.3 Strateegia „Euroopa 2020” raames edendatakse arukaid linnu kogu Euroopas, investeerides IKTsse, inimkapitali kasvu ja lahendustesse, mis kasutavad ära uutest tehnoloogialahendustest ja digitaliseerimisest tulenevaid võimalusi selleks, et saavutada järgmisi eesmärke: parandada jätkusuutlikkust ning kodanike ja ettevõtjate elu- ja töökvaliteeti, suurendada teenuste tõhusust ja kättesaadavust, vähendada vaesust, tööpuudust, sotsiaalset tõrjutust, keskkonna saastamist ja keskkonnaseisundi halvenemist.
2.3 The European Commission envisages reviewing the 1994 Guidelines on the application of Articles 92 and 93 of the EC Treaty to state aids in the aviation sector, on the one hand, and the 2005 EU Guidelines on financing of airports and start-up aid to airlines departing from regional airports, on the other hand.
2.3 Euroopa Komisjon kavatseb läbi vaadata nii 1994. aasta suunised EÜ asutamislepingu artiklites 92 ja 93 sätestatud riigiabi kohta lennundussektoris kui ka 2005. aasta ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta.
2.3 The European Non-Energy Extractive Industries provide jobs for 295 000 employees in about 18 300 companies, with a turnover of EUR 45.9 billion, and include many SMEs5.
2.3 Euroopa muude kui energiat andvate maavarade kaevandamise sektor tagab töökohad 295 000 töötajale umbes 18 300 ettevõttes, mille käive on kokku 45,9 miljardi eurot ja mille hulgas on mitmed VKEd5.
2.3 The European Parliament's request to the EESC specifically relates to (a) what impact and benefits the mark would have in different policy areas, (b) what types of business would be interested in it on a voluntary basis, (c) what the options are for establishing a progressive mark, (d) what criteria should be met to obtain the mark, and (e) what would need to be done to raise awareness.
2.3 Euroopa Parlamendi taotluses komiteele on välja toodud (a) konkreetne mõju turule ja väärtus eri poliitikavaldkondade jaoks, (b) millist tüüpi ettevõtjad oleksid vabatahtlikkuse alusel sellest huvitatud, (c) võimalus luua progressiivne märgis, (d) millised kriteeriumid peavad olema märgise saamiseks täidetud ning (e) mida tuleks teadlikkuse suurendamiseks ette võtta.
2.3 The experience with institutional PPPs as EU bodies under Article 185 of Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 has demonstrated that more categories should be added in order to increase the choice of instruments that are more flexible and accessible for private partners than those applicable to the EU institutions.
2.3 Määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 185 kohaselt liidu asutustena institutsiooniliste avaliku ja erasektori partnerlustega saadud kogemused näitavad, et vahendite valiku suurendamiseks tuleks sätestada lisakategooriaid, mis on ELi institutsioonide suhtes kohaldatavatest paindlikumad ja erasektori partnerite jaoks hõlpsamini täidetavad.
2.3 The financial and economic crisis has four major effects: a) a drop in the overall volume of trade, with plummeting export earnings; the developing countries face a financing gap estimated at between USD 270 and 700 billion3; b) a drop in private investment flows, particularly to middle-income countries and those where major structural investment is under way; c) a sharp drop in emigrants' remittances, which in some African developing countries can account for 30% of GDP and which in 2006 alone totalled USD 270 billion, i.e. more than double all development aid; d) a drop in official development assistance (ODA) from many bilateral donors in 2009 and 2010.
2.3 Finants- ja majanduskriisil on neli peamist tagajärge: a) kaubanduse kogumahu vähenemine ning eksporditulude järsk langus; arenguriigid seisavad silmitsi hinnanguliselt 270–700 miljardi USA dollari suuruse puudujäägiga;3 b) erainvesteeringute voogude vähenemine, seda eelkõige keskmise sissetulekuga riikides ja riikides, kus alles teostatakse struktuurilisi investeeringud; c) järsk langus sisserändajate rahaülekannetes, mis mõnedes Aafrika riikides moodustavad 30 % SKPst ning mis üksnes 2006. aastal ulatusid 270 miljardi USA dollarini; see on kaks korda suurem summa kui kogu arenguabi kokku; d) paljude kahepoolsete rahastajate ametliku arenguabi vähenemine 2009. ja 2010. aastal.
2.3 The financial and economic crisis has four major effects: a) a drop in the overall volume of trade, with plummeting export earnings; the developing countries face a financing gap estimated at between USD 270 and 700 billion4; b) a drop in private investment flows, particularly to middle-income countries and those where major structural investment is under way; c) a sharp drop in emigrants' remittances, which in some African developing countries can account for 30% of GDP and which in 2006 alone totalled USD 270 billion, i.e. more than double all development aid; d) a drop in official development assistance (ODA) from many bilateral donors in 2009 and 2010.
2.3 Finants- ja majanduskriisil on neli peamist tagajärge: a) kaubanduse kogumahu vähenemine ning eksporditulude järsk langus; arenguriigid seisavad silmitsi hinnanguliselt 270–700 miljardi USA dollari suuruse puudujäägiga;3 b) erainvesteeringute voogude vähenemine, seda eelkõige keskmise sissetulekuga riikides ja riikides, kus alles teostatakse struktuurilisi investeeringud; c) järsk langus sisserändajate rahaülekannetes, mis mõnedes Aafrika riikides moodustavad 30 % SKPst ning mis üksnes 2006. aastal ulatusid 270 miljardi USA dollarini; see on kaks korda suurem summa kui kogu arenguabi kokku; d) paljude kahepoolsete rahastajate ametliku arenguabi vähenemine 2009. ja 2010. aastal.
2.3 The financial crisis which started in 2008 has severely wounded many European economies and until now recovery has been developing very slowly.
2.3 2008. aastal alanud finantskriis on löönud sügavaid haavu paljude Euroopa riikide majandusse ja seni on majanduse elavdamine olnud väga aeglane.
2.3 The Food and Drink Industry processes 70% of EU agricultural produce and provides safe, quality and nutritious food to European consumers.
2.3 Toiduaine- ja joogitööstus töötleb 70 % ELi põllumajandustoodangust ning tagab ohutu, kvaliteetse ja täisväärtusliku toidu Euroopa tarbijatele.
2.3 The fragmentation of air traffic management hinders the optimal use of capacity and creates an unnecessary financial burden of approx 1 billion EUR on aviation (on average, aircraft fly 49 km longer than necessary).
2.3 Lennuliikluse korraldamise killustatus takistab optimaalse läbilaskevõime kasutamist ja tekitab lennundusele tarbetuid rahalisi kohustusi ligikaudu 1 miljardi euro ulatuses (õhusõiduk lendab keskmiselt 49 km rohkem kui vaja).
2.3 The gross inland energy consumption (minus non-energy use) was in 2007 projected to 1842 Mtoe, equalling the saving target to 368 Mtoe.
2.3 2007. aastaks prognoositi energia sisetarbimise brutoks (miinus mitteenergeetilised kasutusalad) 1842 Mtoe, mis vastas energiasäästu eesmärgile 368 Mtoe.
2.3 The Hungarian presidency’s request, which the EESC is honoured to receive, is thus fully justified and enables the Committee to contribute to the work that has been planned under the Commission's programme for the first half of 2011, in line with the work carried out by the recent presidencies, especially the Belgian presidency.
2.3 Eesistujariigi Ungari taotlus, mis teeb komiteele au, on seega täiesti õigustatud ning võimaldab komiteel anda oma panuse komisjoni poolt 2011. aasta esimeseks poolaastaks koostatud programmi raames kavandatud tegevusse kooskõlas viimaste eesistujariikide, eelkõige eesistujariigi Belgia tehtud tööga.
2.3 The industrial manufacturing sector, which contributes 17.6% to European GDP, accounts for 27% of the final energy demand in the EU.
2.3 Tööstusliku tootmise sektor, mis tagab Euroopa SKPst 17,6 %, võtab 27 % ELi energia lõppnõudlusest.
2.3 The internalisation of external costs has already been analysed and provided for by the Commission in the 1995 Green Paper and the 1998 White Paper.
2.3 Väliskulude arvessevõtmist on juba analüüsitud ning komisjon on selle sätestanud 1995. aastal avaldatud rohelises raamatus ja 1998. aastal avaldatud valges raamatus.
2.3 The internalisation of external costs has already been analysed and provided for by the Commission in the 1995 Green Paper and the 1998 White Paper.
2.3 Väliskulude sisestamist on juba analüüsitud ning komisjon on selle sätestanud 1995. aastal avaldatud rohelises raamatus ja 1998. aastal avaldatud valges raamatus.
2.3 The internalisation of external costs has already been analysed and provided for by the Commission in the 1995 Green Paper and the 1998 White Paper.
2.3 Väliskulude sisestamist on komisjon juba analüüsinud ning kavandanud 1995. aastal avaldatud rohelises raamatus ja 1998. aastal avaldatud valges raamatus.
2.3 The IPP principles have been subsumed into the over-arching Sustainable Consumption and Production/Sustainable Industrial Policy (SCP/SIP) framework with the 2008 SCP/SIP Action Plan6, effectively embracing and taking forward the process started with the IPP Communication.
2.3 Tervikliku tootepoliitika põhimõtted on ühendatud säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika üldise raamistikuga ja selle 2008. aasta tegevuskavaga,6 mis tähendab, et terviklikku tootepoliitikat käsitleva teatise vastuvõtmisega käivitatud protsessi on tegevuskavas kindlalt arvesse võetud ja edasi arendatud.
2.3 The last major CAP reform, completed in 2013, was agreed as part of the co-decision process.
2.3 2013. aastal lõpule viidud viimases olulises ÜPP reformis lepiti kokku kaasotsustamismenetluse teel.
2.3 The legislative framework consisted of Regulation (EEC) 2081/92 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs, and Regulation (EEC) 2082/92 on certificates of specific character for agricultural products and foodstuffs.
2.3 Õigusliku raamistiku moodustasid määrus (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta ja määrus (EMÜ) nr 2082/92 põllumajandustoodete ja toiduainete eripärasertifikaatide kohta.
2.3 The level of national ambition and commitment reflected in the Accord was also disappointing, as is shown by the fact that the voluntary national targets for GHG reductions which have subsequently been submitted in response to the Accord also fall short of what will be needed to keep below the 2º temperature increase, and of what the EU and others had hoped to see agreed.
2.3 Pettumust valmistasid ka kokkuleppes sisalduvad riikide tagasihoidlikud eesmärgid ja pühendumus, mida tõendab asjaolu, et ka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vabatahtlikud eesmärgid, mille riigid on kokkuleppe järel esitanud, jäävad alla selle taseme, mida oleks vaja keskmise temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 2 C ning milles EL ja teised kokkulepet lootsid.
2.3 The level of national ambition and commitment reflected in the Accord was also disappointing, as is shown by the fact that the voluntary national targets for GHG reductions which have subsequently been submitted in response to the Accord also fall short of what will be needed to keep below the 2º temperature increase, and of what the EU and others had hoped to see agreed.
2.3 Pettumust valmistasid ka kokkuleppes sisalduvad riikide tagasihoidlikud eesmärgid ja pühendumus, mida tõendab asjaolu, et ka kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vabatahtlikud eesmärgid, mille riigid on kokkuleppe järel esitanud, jäävad alla selle taseme, mida oleks vaja keskmise temperatuuri tõusu hoidmiseks alla 2 °C ning milles EL ja teised kokkulepet lootsid.
2.3 The main features of Commission Regulation No 1400/2002 are as follows:
2.3 Komisjoni määruse (EÜ) nr 1400/2002 peamised punktid on järgmised:
2.3 The measures proposed by the Commission will also address the need to increase support for the growth and development of a strong European cybersecurity industry with training, investment, single market requirements and the creation a new public-private partnership on cybersecurity that is expected to trigger EUR 1.8 billion of investment by 2020.
2.3 Komisjoni esitatud meetmetega käsitletakse ühtlasi vajadust suurendada tugeva Euroopa küberjulgeolekutööstuse kasvu ja arengut koolituse, investeeringute, ühtse turu nõuete ning uue küberjulgeoleku avaliku ja erasektori partnerluse loomise abil, mis eeldatavasti võimaldab teha 2020. aastaks 1,8 miljardi euro suuruse investeeringu.
2.3 The new Government, which took office in 2012, has confirmed Serbia's commitment to EU accession.
2.3 2012. aastal ametisse asunud uus valitsus on kinnitanud Serbia soovi ELiga ühineda.
2.3 The new scheme is to be financed using the increased Common Agricultural Policy 2020 appropriations for school aid schemes, giving it an annual budget of EUR 230 million (EUR 150 million for the school fruit scheme and EUR 80 million for the school milk scheme), with a fixed rate of subsidy for milk and differentiated co-financing rates for fruit, vegetables and bananas.
2.3 Uut kava kavatsetakse rahastada koolikavadele ühise põllumajanduspoliitika 2020 raames ette nähtud suurendatud eelarvevahenditest, s.t aastas kuni 230 miljoni euroga (150 miljonit eurot koolipuuvilja kavale ja 80 miljonit eurot koolipiima kavale), kasutades fikseeritud toetusmäära piima puhul ning diferentseeritud kaasrahastamismääru puu- ja köögivilja ning banaanide puhul.