natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Equinoxes are important for marking the seasons. Because they are on the Ecliptic, the Sun passes through each equinox every year. When the Sun passes through the Vernal Equinox (usually on March 21st), it crosses the Celestial Equator from South to North, signifying the end of Winter for the Northern hemisphere. Similarly, when the Sun passes through the Autumnal Equinox (usually on September 21st), it crosses the Celestial Equator from North to South, signifying the end of Winter for the Southern hemisphere.
Võrdpäevsuspunktid on olulised aastaaegade märkimisel. Kuna nad asuvad ekliptikal, liigub Päike igal aastal neist läbi. Kui Päike läbib kevadpunkti (tavaliselt 21. märtsil), ületab ta taevaekvaatori lõunast põhja, mis märgib põhjapoolkeral talve lõppu. Kui aga Päike läbib sügispunkti (tavaliselt 21. septembril), ületab ta taevaekvaatori põhjast lõunasse, mis tähistab talve lõppu lõunapoolkeral.
The kstars; Icon is a sextant, a handheld telescope which was used by navigators on sailing ships back when the stars were important for navigation. By carefully reckoning the positions of the stars, the navigator could get an accurate estimate of the ship's current longitude and latitude.
kstars; i ikoon on sekstant ehk käsiteleskoop, mida kasutasid laevnikud aegadel, kui purjelaevadega sõites olid oluliseks orientiiriks tähed. Hoolikalt tähtede asukohta jälgides võis laevnik üsna täpselt kindlaks määrata aluse asukoha pikkus - ja laiuskraadi.
What do the different colors of Deep-sky objects mean?
Mida tähendavad Päikesesüsteemi väliste objektide erinevad värvid?
Generally, the different colors indicate to which catalog the object belongs (Messier, NGC or IC). However, some objects have a different color which indicates that there are extra images available in the popup menu (the default extras color is red).
Üldiselt viitavad värvid sellele, millisesse kataloogi objekt kuulub (Messier, NGC või IC). Kuid mõne objekti puhul viitab erinev värv ka sellele, et objekti kohta on saadaval lisapilte hüpikmenüü vahendusel (vaikimisi on selliste ekstrate värviks punane).
Why are there so many more U. S. cities than in other countries?
Miks on andmebaasis nii palju USA ja nii vähe teiste maade linnu?
When we started & kstars;, we were unable to find a longitude/ latitude database that covered the globe equitably. However, the & kstars; community is rapidly overcoming this problem! We have already received city lists from many users around the world. If you can contribute to this effort, please send us your list of cities and coordinates.
Kui me alustasime & kstars; i arendusega, ei suutnud me leida ühtainsat pikkus - ja laiuskraadide andmebaasi, mis hõlmanuks ühtlaselt kogu maakera. Me püüame praegu lisada oma andmebaasi võimalikult rohkem linnu väljaspool USAd, milles meid on tublisti aidanud paljud & kstars; i kasutajad. Kui ka sina saad sellesse oma panuse anda, oled teretulnud.
I have added a custom location to & kstars; that I no longer want. How do I remove it from the program?
Lisasin & kstars; ile omaloodud asukoha, mida ma enam ei taha kasutada. Kuidas seda eemaldada?
You will have to edit the ~/. kde/ share/ apps/ kstars/ mycities. dat file, and remove the location's line from that file.
Selleks tuleb redigeerida faili ~ /. kde/ share/ apps/ kstars/ mycities. dat ja eemaldada sealt antud asukohta määratlev rida.
Why can I not display the ground when using Equatorial Coordinates?
Miks ma ei saa maapinda näha, kui kasutan ekvaatorilisi koordinaate?
The & kstars; Handbook includes the AstroInfo Project; a series of short, hyperlinked articles about astronomical topics that can be explored and illustrated with & kstars;. AstroInfo is a community effort, like GNUpedia or Everything2. If you'd like to contribute to AstroInfo, please join our mailing list: kstars-info@lists. sourceforge. net.
& kstars; i käsiraamatus leidub ka AstroInfo projekt ehk valik lühikesi ja viidetega varustatud artikleid selliste astronoomiliste teemade kohta, mida & kstars; võimaldab näitlikustada. AstroInfo ei ole kellegi eraettevõtmine, vaid ühispanus, nagu näiteks GNUpedia või Everything2. Kui ka sina soovid anda oma panuse AstroInfosse, siis võiksid ühineda meie meililistiga kstars- info@ lists. sourceforge. net.
I want & kstars; to start up with a time and date different from my system CPU clock. Is this possible?
Tahaksin käivitada & kstars; i mõne muu kuupäeva ja kellaajaga kui see, mis praegu arvutis kehtib. Kas see on võimalik?
Yes; to start kstars with a different time/ date, use the --date argument, followed by a date string like 4 July 1976 12:30:00
Jah, & kstars; on võimalik käivitada suvalise ajaga, kui anda käsureal võti -- date ja selle järel aeg, näiteks 4. juuli 1976 12: 30: 00
I want & kstars; to start up with the simulation clock paused. Is this possible?
Tahaksin käivitada & kstars; i nii, et selle sisekell on peatatud. Kas see on võimalik?
Yes; to start kstars with the clock paused, simply add the --paused argument to the command line.
Jah: KStarsi käivitamiseks peatatud kellaga anna lihtsalt käsureal võti -- paused.
Here is a list of some of the complicating factors which limit the program's precision:
Toome siin ära mõningad rakenduse täpsust piiravad tegurid:
Planet positions are only accurate for dates within 4000 years or so of the current epoch. The planet positions are predicted using a Fourier-like analysis of their orbits, as observed over the past few centuries. We learnt in school that planets follow simple elliptical orbits around the Sun, but this is not strictly true. It would be true only if there was only one planet in the Solar system, and if the Sun and the planet were both point masses. As it is, the planets are constantly tugging on each other, perturbing the orbits slightly, and tidal effects also induce precessional wobbling. In fact, recent analysis suggests that the planets' orbits may not even be stable in the long term (i. e., millions or billions of years). As a rule of thumb, you can expect the position of a planet to be accurate to a few arcseconds between the dates -2000 and 6000.
Planeetide asukohad on täpsed ainult praeguse epohhi umbes 4000 aasta piires. Neid saab ennustada viimaste sajandite vaatluste põhjal planeetide orbiite Fourier 'analüüsi abil uurides. Koolis õpitakse, et planeetide orbiit ümber Päikese on lihtne ellips, kuid see ei ole päris õige. Täiesti korrektne oleks see juhul, kui Päikesesüsteemis oleks ainult üks planeet ning nii Päike kui too planeet oleks punktmassid. Tegelikkuses aga mõjutavad planeedid pidevalt üksteist, muutes kergelt üksteise orbiite, samuti tuleb arvestada pretsessiooni. Tänapäeval on isegi arvatud, et planeetide orbiidid ei pruugi kaugemale vaadates (s. t. miljonite või miljardite aastate pärast) sugugi stabiilsena püsida. Rusikareeglina on aga võimalik loota planeedi asukoha täpsust mõne kaaresekundilise eksimuse piires aastate - 2000 ja 6000 vahel.
The moon's position is the most difficult to predict to high precision. This is because its motion is quite perturbed by the Earth. Also, since it is so nearby, even minute effects that would be undetectable in more distant bodies are easily apparent in the moon.
Kõige raskem on aga ülitäpselt kindlaks määrata Kuu asukohta, sest selle liikumist mõjutab väga tugevasti Maa. Pealegi on see meile nii lähedal, et isegi väikesed muudatused, mida kaugemate objektide korral ei pruugi tähele pannagi, on Kuu korral hõlpsasti tajutavad.
Why do I have to download an improved NGC/ IC catalog and Messier object images? Why not just include them as part of the & kstars; distribution?
Miks ma pean korralikke NGC/ IC kataloogi ja Messieri objektide pilte alla laadima? Need võiks ju kohe & kstars; iga kaasas olla?
The author of the downloadable NGC/ IC catalog has released it with the restriction that it may not be used commercially. For most & kstars; users, this is not a problem. However, it is technically against the & kstars; license (the GPL) to restrict usage in this way. We removed the Messier object images from the standard distribution for two reasons: to simply reduce the size of & kstars;, and also because of similar licensing concerns with a couple of the images. The inline images are significantly compressed to a very low quality from their original form, so I doubt there is a real copyright concern, but I did obtain explicit permission from the images' authors to use the few images for which there was any question about it (see README. images). Still, just to be absolutely safe, I removed them from the standard distribution, and marked the download archive as being "free for non-commercial use".
Internetist allalaaditava NGC/ IC kataloogi autor seadis sellele piirangu, et kataloogi ei tohi kasutada kommertseesmärkidel. Enamikule & kstars; i kasutajatest see mõistagi probleem ei ole, kuid formaalselt keelab & kstars; i litsents (GPL) sellist piirangut seada. Messieri objektide pildid on eemaldatud kahel põhjusel: esiteks lihtsalt & kstars; i mahu vähendamiseks ning teiseks tekkis ka seal mõningate piltidega samalaadseid litsentsiprobleeme. Kaasapandud pildid on võrreldes originaalidega üpris madala kvaliteediga, nii et selles mõttes vaevalt mingeid autoriõiguse probleeme tekiks, kuid siiski taotlesin ma nende autoritelt otseselt õiguse kasutada pilte, mille puhul võis valitseda võimalik konfliktioht (vaata täpsemat infot failist README. images). Aga et kõik oleks absoluutselt kindel ja veatu, eemaldasin need standardversioonist ning märkisin allatõmmatava arhiivifaili "vabaks mittekommertslikuks kasutamiseks".
It depends on the image, but many of the images restrict against commercial usage. The Image Viewer's statusbar will usually contain information about the image's copyright holder, and what usage restrictions apply. As a rule of thumb: anything published by NASA is in the public domain (including all HST images). For everything else, you can pretty safely assume that the images may not be used commercially without permission. When in doubt, contact the image's copyright holder directly.
Sõltub pildist, aga üldiselt on paljusid pilte keelatud kasutada kommertseesmärkidel. Pildinäitaja olekuriba annab enamasti infot pildi autoriõiguse kohta ning toob ära võimalikud piirangud. Aga rusikareeglina võib teatavaks võtta, et kõik, mida on avaldanud NASA, on vaba igasuguseks kasutamiseks (sealhulgas Hubble' i kosmoseteleskoobi pildid). Kõige muu puhul võib vaikimisi eeldada, et neid ei tohi levitada kommertseesmärkidel ilma autorilt luba hankimata. Kui sa ei ole päris kindel, võta ise autoriga ühendust.
Yes, definitely! Introduce yourself on our mailing list: kstars-devel@kde. org. If you want to help with the coding, download the latest CVS version of the code and dive right in. There are several README files in the distribution that explain some of the code's subsystems. If you need ideas of what to work on, see the TODO file. You can submit patches to kstars-devel, and feel free to post any questions you have about the code there as well.
Otse loomulikult! Anna endast teada meie meililistis kstars- devel@ kde. org. Kui soovid kaasa aidata programmeerimisel, tõmba meie CVS- ist alla koodi uusim versioon ja asu selle kallal tegutsema. Paketiga käib kaasas mitu README faili, mis selgitavad vähemalt osaliselt koodi. Kui tahad teada, mille kallal eriti oleks vaja tegutseda, vaata faili TODO. Oma kaastöö võib saata meililisti kstars- devel ning mõistagi saab seal esitada ka mis tahes küsimusi, mis sul töös tekkida võivad.
If you are not into coding, we can still use your help with i18n, docs, AstroInfo articles, URL links, bug reports, and feature requests.
Kui sa ei ole aga programmeerimisega heal jalal, võib sinu abi ometi ära kuluda tõlkimisel, dokumentide ja AstroInfo artiklite juures, URL viitade pakkumisel, veateadete saatmisel ning uute võimaluste ja soovide väljamõtlemisel.
FITS Viewer Tool
FITS - i näitaja
FITS Viewer
FITS- i näitaja
The Flexible Image Transport System (FITS) is the standard format for representing images and data in Astronomy.
FITS ehk Flexible Image Transport System ehk paindlik pilditranspordisüsteem on astronoomias piltide ja andmete esitamise standard.
The KStars FITS Viewer tool is integrated with the INDI framework for seamless display and manipulation of captured FITS images. To open a FITS file, select Open FITS... from the File menu, or press Ctrl; O.
KStarsi FITS- i näitaja on põimitud INDI raamistikku tehtud FITS- pildite sujuvaks esitamiseks ja töötlemiseks. FITS- faili avamiseks kasuta menüükäsku Ava FITS..., mille leiad menüüst Fail, või kiirklahvi Ctrl; O.
FITS Viewer features:
FITS- i näitaja omadused:
Support for 8, 16, 32, IEEE -32, and IEEE -64 bits formats.
8 -, 16 -, 32 -, IEEE - 32 ja IEEE - 64 bitise vormingu toetus.
Histogram with linear, logarithmic, and square-root scales.
Histogramm lineaarse, logaritmilise ja ruutjuurskaalaga.
Brightness/ Contrast controls.
Heleduse ja kontrasti muutmise võimalus.
Pan and Zoom.
Suurendamisvõimalused.
Auto levels.
Automaattasemed.
Statistics.
Statistika.
FITS header query.
FITS- i päise päringud.
Undo/ Redo.
Tagasivõtmine/ uuestitegemine.
The FITS Viewer Tool
FITS- i näitaja
FITS Viewer Tool
FITS- i näitaja
The above diagram illustrates the FITS Viewer work area and window. The tool provides basic functions for image display. FITS data depth is preserved throughout all processing, open, and save functions. While the tool adhere to the FITS standard, it does not support all possible FITS features:
Siinne pilt näitab FITS- i näitaja tööala ja akent. See tööriist võimaldab pilte vaadata. FITS- i andmetihedus säilitatakse kõigi avamis -, salvestamis - ja töötlemisoperatsioonide ajal. Ehkki tööriist järgib FITS- i standardeid, ei toeta see absoluutselt kõiki FITS- i võimalusi:
Support for only one image per file.
Ainult ühe pildi toetus faili kohta.
Support for only 2D data. 1D and 3D data are discarded.
Ainult kahemõõtmeliste andmete toetus, ühe - ja kolmemõõtmelisi andmeid ei arvestata.
No support for WCS (World Coordinate System).
WCS (World Coordinate System) toetus puudub.
The following is a brief description of the tool's functional units:
Järgnevalt kirjeldame lühidalt tööriista erinevaid komponente:
Brightness/ Contrast: Adjusts brightness and contrast. The function can be CPU and memory intensive for very large FITS.
Heledus/ kontrast: võimaldab kohandada heledust ja kontrasti. Väga suurte FITS- ide korral võib see nõuda tublisti protsessorivõimsust ja mälu.
Histogram: Displays one-channel FITS histogram. The user can rescale the image by optionally defining an upper and lower limit for the cutoff region. The rescaling operation (linear, logarithmic, or square-root) may then be applied to the region enclosed by the upper and lower limits.
Histogramm: näitab ühe kanaliga FITS- i histogrammi. Pildi skaalat saab muuta, kui määrata ise kärbitava osa alumine ja ülemine raja. Ümberskaleerimist (lineaarne, logaritmiline või ruutjuurskaleerimine) saab seejärel rakendada rajade vahele jäävale piirkonnale.
Statistics: Provides simple statistics for minimum and maximum pixel values and their respective locations. FITS depth, dimension, mean, and standard deviation.
Statistika: lihtsad statistilised andmed minimaalse ja maksimaalse piksliväärtuse ning nende asukoha kohta. FITS- i sügavus, mõõtmed, keskmine ja standardhälve.
FITS header: Displays FITS header information.
FITS- i päis: näitab FITS- i päiseinfot.
Image reduction tool.
Pildi redutseerimine võimalus.
Image reduction: Removes background noise and optical anamolies from the image. Raw CCD images are often processed to remove instrument and temperature noise, in addition to aberrations inherit in the optical system. The function supports three types of raw CCD frames:
Pildi redutseerimine: võimaldab eemaldada pildilt taustamüra ja muid anomaaliaid. CCD toorpilte töödeldakse sageli, et eemaldada neilt instrumendiga ja temperatuuriga seotud müra, samuti optilisest süsteemist tingitud moonutused. Tööriist toetab kolme tüüpi CCD toorkaadreid:
Dark Frames
Tumedad kaadrid
Flat Field Frames
Ühtlased kaadrid
Dark Flat Field Frames
Ühtlaselt tumedad kaadrid
The user can stack up multiple frames in each category to increase the signal-to-noise ratio. Two combination methods are provided: mean and median. The two methods produce similar results most of the time, but the median method insures that the data is not skewed due to random cosmic ray hits.
Kasutaja võib igas kategoorias seada üksteise peale mitmeid kaadreid, et suurendada signaali ja müra suhet. Tarvitada saab kaks kombineerimisviisi: keskmine ja mediaan. Enamasti annavad need ühesuguse tulemuse, kuid mediaan tagab selle, et andmeid ei moonuta juhuslikud kosmiliste kiirte tabamused.
Astronomers use flux to denote the apparent brightness of a celestial body. The apparent brightness is defined as the amount of light received from a star above the earth atmosphere passing through a unit area each second. Therefore, the apparent brightness is simply the flux we receive from a star.
Astronoomid tähistavad valgsusega taevakehade näivate heledust. Näiv heledus defineeritakse tähelt saabuva valgushulgana pinnaühiku kohta sekundis, mistõttu näiv heledus ongi lihtsalt tähe valgsus.
The flux measures the rate of flow of energy that passes through each cm^2 (or any unit area) of an object's surface each second. The detected flux depends on the distance from the source that radiates the energy. This is because the energy has to spread over a volume of space before it reaches us. Let us assume that we have an imaginary balloon that encloses a star. Each dot on the balloon represents a unit of energy emitted from the star. Initially, the dots in an area of one cm^2 are in close proximity to each other and the flux (energy emitted per square centimeter per second) is high. After a distance d, the volume and surface area of the balloon increased causing the dots to spread away from each. Consequently, the number of dots (or energy) enclosed in one cm^2 has decreased as illustrated in Figure 1.
Valgsus mõõdab energia voogu, mis igas sekundis läbib objekti iga ruutsentimeetrit (või mõnd muud pinnaühikut). Valgsus sõltub energiat kiirgava objekti kaugusest, sest energia hajub. Oletame, et meil on tegemist tähe ümber tõmmatud õhupalliga. Iga punkt pallil tähistab tähelt saabuva energia ühikut. Algselt on kõik ühe ruutsentimeetri punktid üksteisele väga lähedal ja valgsus (energia ruutsentimeetri kohta sekundis) on suur. Täitudes suureneb õhupalli ruum - ja pindala ning punktid hakkavad kaugenema. See tähendab, et ühel ruutsentimeetril olevate punktide (ehk siis energia) arv kahaneb, nagu näitab joonis 1.
where (4 * PI * R^2) is the surface area of a sphere (or a balloon!) with a radius R. Flux is measured in Watts/ m^2/ s or as commonly used by astronomers: Ergs/ cm^2/ s. For example, the luminosity of the sun is L = 3.90 * 10^26 W. That is, in one second the sun radiates 3.90 * 10^26 joules of energy into space. Thus, the flux we receive passing through one square centimeter from the sun at a distance of one AU (1.496 * 10^13 cm) is:
kus (4 * PI * R^2) on sfääri (või õhupalli!) pindala, mille raadius on R. Valgsuse mõõtühikuks on vatt/ m^2/ s või astronoomide seas rohkem pruugitav erg/ cm^2/ s. Nii on näiteks Päikese helendus L = 3, 90 * 10^26 W. See tähendab, et igas sekundis paiskab Päike kosmosesse 3, 90 * 10^26 džauli energiat. Järelikult on valgsus ühe ruutsentimeetri kohta juhul, kui asume Päikesest ühe aü (1, 496 * 10^13 cm) kaugusel:
Locations on Earth can be specified using a spherical coordinate system. The geographic (earth-mapping) coordinate system is aligned with the spin axis of the Earth. It defines two angles measured from the center of the Earth. One angle, called the Latitude, measures the angle between any point and the Equator. The other angle, called the Longitude, measures the angle along the Equator from an arbitrary point on the Earth (Greenwich, England is the accepted zero-longitude point in most modern societies).
Asukohta Maal võib määrata sfäärilist koordinaatide süsteemi kasutades. Geograafiline (Maad kaardistav) koordinaatide süsteem on seotud Maa pöörlemisteljega. See määratleb kaks nurka, mida mõõdetakse Maa keskpunktist. Üks neist, mis kannab nimetust laius, mõõdab nurka suvalise punkti ja ekvaatori vahel. Teine, pikkus, mõõdab nurka piki ekvaatorit, kusjuures nullpunktiks on teatud kindel punkt Maal (üldreeglina loetakse tänapäeval nullkraadi punktiks Greenwichi Inglismaal).
By combining these two angles, any location on Earth can be specified. For example, Baltimore, Maryland (USA) has a latitude of 39.3 degrees North, and a longitude of 76.6 degrees West. So, a vector drawn from the center of the Earth to a point 39.3 degrees above the Equator and 76.6 degrees west of Greenwich, England will pass through Baltimore.
Nende kahe nurga kombinatsiooniga saab määrata suvalise asukoha Maal. Näiteks Baltimore (Marylandi osariik, USA) asub kohas, mille laius on 39, 3 kraadi põhja ning pikkus 76, 6 kraadi läände. Seega läbib Baltimore' i vektor, mis on tõmmatud Maa keskpunktist punkti, mis asub 39, 3 kraadi ülalpool ekvaatorit ning 76, 6 kraadi lääne pool Greenwichi.
Consider a sphere, such as the Earth, or the Celestial Sphere. The intersection of any plane with the sphere will result in a circle on the surface of the sphere. If the plane happens to contain the center of the sphere, the intersection circle is a Great Circle. Great circles are the largest circles that can be drawn on a sphere. Also, the shortest path between any two points on a sphere is always along a great circle.
Kujutage endale ette sfääri, näiteks Maad või taevasfääri. Suvalise tasapinna lõikumine sfääriga tekitab sfääri pinnal ringjoone. Kui tasapind hõlmab ka sfääri keskpunkti, nimetatakse lõikejoont suurringiks. Suurringid on suurimad ringjooned, mida sfäärile saab tõmmata. Samuti kulgeb lühim tee sfääri suvalise kahe punkti vahel alati piki suurringi.
The Horizon is the line that separates Earth from Sky. More precisely, it is the line that divides all of the directions you can possibly look into two categories: those which intersect the Earth, and those which do not. At many locations, the Horizon is obscured by trees, buildings, mountains, & etc;. However, if you are on a ship at sea, the Horizon is strikingly apparent.
Horisont on joon, mis eraldab maad taevast. Täpsemalt öeldes on see joon, mis jagab kõik suunad, kuhu vaatleja vähegi võib vaadata, kahte kategooriasse: suundadeks, mis lõikuvad Maaga, ja suundadeks, mis Maaga ei lõiku. Paljudes asukohtades võivad horisonti ähmastada puud, ehitised, mäed & etc; Kuid näiteks merel laeval asudes saab horisondi mõiste väga hästi selgeks.
As explained in the Sidereal Time article, the Right Ascension of an object indicates the Sidereal Time at which it will transit across your Local Meridian. An object's Hour Angle is defined as the difference between the current Local Sidereal Time and the Right Ascension of the object:
Artiklis "Täheaeg" selgitasime, et taevakeha otsetõus osutab täheajale, mil objekt ületab vaatleja kohaliku meridiaani. Taevakeha tunninurk tähendab erinevust kohaliku täheaja ning taevakeha otsetõusu vahel:
Thus, the object's Hour Angle indicates how much Sidereal Time has passed since the object was on the Local Meridian. It is also the angular distance between the object and the meridian, measured in hours (1 hour = 15 degrees). For example, if an object has an hour angle of 2.5 hours, it transited across the Local Meridian 2.5 hours ago, and is currently 37.5 degrees West of the Meridian. Negative Hour Angles indicate the time until the next transit across the Local Meridian. Of course, an Hour Angle of zero means the object is currently on the Local Meridian.
Seega näitab taevakeha tunninurk, kui palju täheaega on möödunud hetkest, mis objekt asus vaatleja kohalikul meridiaanil. Ühtlasi on see nurkkaugus taevakeha ja meridiaani vahel, mida mõõdetakse tundides (1 tund = 15 kraadi). Kui näiteks objekti tunninurk on 2, 5 tundi, ületas ta kohaliku meridiaani 2, 5 tunni eest ning on parajasti 37, 5 kraadi meridiaanist lääne pool. Negatiivne tunninurk näitab aega järgmise meridiaani ületuseni. Ja mõistagi tähendab nulliga võrduv tunninurk, et taevakeha asub parajasti kohalikul meridiaanil.
indi_lx200classic
indi_ lx200classic
indi_lx200autostar
indi_ lx200autostar