natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Using a very large working space means that editing your image (applying curves, increasing saturation, etc) can easily produce colors that your eventual output device (printer, monitor) simply cannot reproduce (you cannot see these colors while you're editing, either). So the conversion from your working space to your output device space (say your printer) will have to remap the out-of-gamut colors in your edited image, some of which might even be totally imaginary, to your printer color space with its much smaller color gamut. This remapping process will lead to inaccurate colors and loss of saturation at best. Even worse, the remapping can easily lead to banding (posterization - gaps in what should be a smooth color transition, say, across an expanse of blue sky) and clipping (e. g your carefully crafted muted transitions across delicate shades of red, for example, might get remapped to a solid block of dull red after conversion to your printer's color space). Also, the experts say that 8-bit images just do n't have enough tones to stretch across a wide gamut working space without banding and loss of saturation, even before conversion to an output space. So if you choose a large gamut working space, make sure you start with a 16-bit image.
Väga suure tööruumi kasutamine tähendab seda, et pildi redigeerimisel (kõverate rakendamisel, küllastuse suurendamisel jne.) võivad kergesti tekkida värvid, mida sinu väljundseade (printer, monitor) lihtsalt ei suuda esitada (muidugi ei näe sa neid ka redigeerimise ajal). Sel juhul tuleb teisendamisel sinu tööruumist väljundseadme, näiteks printeri ruumi redigeeritud pildi värviulatusest välja jäävad värvid uuesti seostada sinu printeri tööruumis kättesaadava märksa väiksema hulga värvidega, kusjuures osa neist värvidest võivad olla puhtkujutletavad. Seoste muutmine toob parimal juhul kaasa ebatäpsed värvid ja küllastuse vähenemise. Halvimal juhul võivad aga tekkida niinimetatud vöödistumine (banding, lüngad muidu sujuvas värviüleminekus, näiteks sinises taevas) või lõiked (clipping, näiteks hoolikalt viimistletud mahedad üleminekud punaste toonide vahel võidakse teisendamisel printeri värviruumi seondada ühtseks kärtspunaseks). Asjatundjad kinnitavad samuti, et 8- bitistel piltidel pole lihtsalt piisavalt toone, et kasutada ära suure ulatusega tööruumi ilma vöödistumise ja küllastuse kaotamise ohuta juba isegi enne teisendamist väljundruumi. Nii et kui langetad otsuse suure värviulatusega tööruumi kasuks, tasuks alati alustada 16- bitiste piltidega.
To summarize, large gamut working spaces, improperly handled, can lead to lost information on output. Small gamut working spaces can clip information on input. Medium-sized gamut working spaces try to strike a happy medium. Like Wikipedia says, it's a trade-off.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et valesti käsitletud suure värviulatusega tööruumid võivad kaasa tuua teabekao väljundis. Väikese värviulatusega tööruumid võivad samas kaotada teavet sisendis. Keskmise värviulatusega tööruumid püüavad leida kuldset keskteed. Nagu Wikipediagi ütleb, miski tuleb ikka millegi arvel.
Here are some oft-repeated bits of advice on choosing a working space:
Toome ära mõningad sageli kõlanud soovitused tööruumi valimiseks:
For images intended for the web, use (or at least convert the final image to) sRGB.
Veebi mõeldud piltide puhul kasuta (või vähemalt teisenda lõplik pilt) sRGB- d.
For the most accuracy in your image editing (that is, making the most of your limited "bits" with the least risk of banding or clipping when you convert your image from your working space to an output space), use the smallest working space that includes all the colors in the scene that you photographed, plus a little extra room for those new colors you intentionally produce as you edit.
Parima täpsuses saavutamiseks piltide redigeerimisel (s. t. piiratud arvust "bittidest" maksimaalse võtmiseks minimaalse vöödistumise või lõigete riskiga pildi teisendamisel tööruumist väljundruumi) kasuta väikseimat tööruumi, mis sisaldab kõiki pildistatud värve ja milles leidub veidi ruumi ka nende uute värvide jaoks, mida sa tahtlikult tekitad redigeerimise käigus.
If you are working in 8-bits rather than 16-bits, choose a smaller rather than a larger working space to avoid clipping and banding.
Kui töötad 16- bitiste asemel 8- bitiste piltidega, vali vöödistumise ja lõigete vältimiseks pigem väiksem kui suurem tööruum.
For archival purposes, convert your raw file to a 16-bit tiff with a large gamut working space to avoid loosing color information. Then convert this archival tiff to your medium-gamut or large-gamut working space of choice (saving the converted working tiff under a new name, of course).
Arhiveerimiseks teisenda värviteabe kaotamise vältimiseks toorfail 16- bitiseks TIFF- failiks suure värviulatusega tööruumis. Seejärel teisenda arhiveeritud TIFF meelepärasesse keskmise või suure värviulatusega tööruumi (salvestades teisendatud TIFF- faili mõistagi mõne muu nimega).
For more information on choosing a working space, see http: / /www. brucelindbloom. com/ Info, Information about RGB Working Spaces for a visual comparison of the gamut (array of included colors) of the various working color spaces. See http: / /www. luminous-landscape. com/ tutorials/ prophoto-rgb. shtml and http: / /www. cambridgeincolour. com/ tutorials/ sRGB-AdobeRGB1998. htm for a pro- and con- presentation, respectively, of the merits of using large gamut working spaces. And while you are on the cambrideincolour. com website, check out the tutorial on color management.
Rohkem teavet tööruumi valimise kohta annab http: // www. brucelindbloom. com/ Info osa "Information about RGB Working Spaces", mis võrdleb visuaalselt eri töö- värviruumide värviulatust (kaasatud värvide hulka). Poolt - ja vastuväiteid suure värviulatusega tööruumide kasutamisele toovad ära vastavalt http: // www. luminous- landscape. com/ tutorials/ prophoto- rgb. shtml ja http: // www. cambridgeincolour. com/ tutorials/ sRGB- AdobeRGB1998. htm. Kui aga satud juba cambridgeincolour. com veebilehele, uuri ka sealset värvihalduse õppematerjali.
What white point should my working space have?
Milline peaks olema tööruumi valgepunkt?
[[Section removed pending permission to quote]]
[[Osa on eemaldatud tsiteerimise loa puudumise tõttu]]
Printer profiles, rendering intents, and soft-proofing
Printerite profiilid, renderdamisviisid ja väljundvaated
Where do I get a printer profile?
Kust saada printeri profiil?
Whew! We've come a long way - almost ready to print that image! Where do I get a printer profile? Well, you already know the answer. You can use the generic profile that comes with your printer. You can purchase a professionally produced profile. If you ask, some commercial printing establishments will send you their printer profiles (which wo n't work with your printer!). You can make your own printer profile using Argyll, in which case your profile can be tailored to your particular paper, inks, and even image characteristics (if you are printing a series of images with a color palette limited to subdued browns, you do n't need a printer profile that tries to make room for saturated cyans and blues). I cannot offer any more advice or links to more information on this subject because I've just started to learn about printing images (previously I've only viewed and shared my images via monitor display). But do see http: / /www. luminous-landscape. com/ essays/ fancy-graphics2. shtml for an excellent presentation of the benefits of producing your own printer profile, plus a resoundingly positive endorsement of using Argyll for making your printer profile.
Oleme jõudnud juba päris kaugele, nii et nüüd oleme peaaegu juba valmis pilti trükkima "Aga kust saada printeri profiil? Vastus on õieti teada: võib kasutada printeriga kaasa tulevat üldist profiili või siis osta professionaalselt loodud profiili. Küsimise peale võivad ka mõned kommertstrükikojad saata oma printeri profiili (mis peaaegu kindlasti ei tööta sinu printeriga!). Samuti võib ise luua printeri profiili Argylli abil, millisel juhul saab profiili kohandada just sinu paberile, tindile ja isegi pildi karakteristikale (kui trükid näiteks rea pilte, mille värvipalett on piiratud tuhmide pruunide toonidega, ei ole mingit vajadust printeri profiili järele, mis püüab teha ruumi küllastatud tsüaani ja sinise toonidele). Ma ei oska praegu pakkuda selle teema kohta rohkem soovitusi või linke, sest alustasin ka ise alles hiljaaegu tutvumist piltide trükkimisega (olles seni piirdunud oma piltide vaatamise ja jagamisega monitoril). Kuid igal juhul tasub uurida aadressi http: // www. luminous- landscape. com/ essays/ fancy- graphics2. shtml, mis tutvustab suurepäraselt oma printeri profiili loomine eeliseid ning julgustab selleks kasutama Argylli.
What about rendering intents?
Mis on renderdamisviisid?
"Rendering intent" refers to the way color gamuts are handled when the intended target color space (for example, the monitor or the printer) cannot handle the full gamut of the source color space (for example the working space).
Renderdamisviis tähendab värviulatuse käsitlemise viisi, kui kavandatud sihtvärviruum (näiteks monitor või printer) ei tule toime kogu lähtevärviruumi (näiteks tööruumi) värviulatusega.
There are four commonly-used rendering intents: perceptual, relative colorimetric, absolute colorimetric, and saturation. I have searched the internet looking for the best write-up on rendering intents and the trade-offs involved in choosing one rendering intent over another. I believe I found that article. See http: / /www. cambridgeincolour. com/ tutorials/ color-space-conversion. htm. Briefly quoting from the Cambridge in Color article on color space conversion:
Levinumaid renderdamisviise on neli: pertseptuaalne, suhteline kolorimeetriline, absoluutne kolorimeetriline ja küllastus. Ma olen otsinud internetist parimaid kirjutisi nende ning selle kohta, mis on ühe või teise viisi kasutamise plussid ja miinused, ning ma usun, et olen selle ka leidnud: http: // www. cambridgeincolour. com/ tutorials/ color- space- conversion. htm. Tsiteeringi siinkohal lühidalt vastavat artiklit:
Perceptual and relative colorimetric rendering are probably the most useful conversion types for digital photography. Each places a different priority on how they render colors within the gamut mismatch region.
Pertseptuaalne ja suhteline kolorimeetriline renderdamine on arvatavasti digitaalfotograafia kõige tulusamad teisendamisviisid. Mõlemal on eri eelistus, kuidas renderdada värve, mis jäävad värviulatuse mittekattuvasse ossa.
Relative colorimetric maintains a near exact relationship between in gamut colors, even if this clips out of gamut colors.
Suhteline kolorimeetriline viis säilitab peaaegu täpse seose värviulatuse värvide vahel, lõigates küll ära sellest väljajäävad värvid.
In contrast, perceptual rendering tries to also preserve some relationship between out of gamut colors, even if this results in inaccuracies for in gamut colors...
Pertseptuaalne renderdamine püüab aga säilitada ka mõningad seosed värviulatusest välja jäävate värvide puhul, isegi kui see toob kaasa ebatäpsusi sellesse jäävate värvide juures.
Absolute is similar to relative colorimetric in that it preserves in gamut colors and clips those out of gamut, but they differ in how each handles the white point... Relative colorimetric skews the colors within gamut so that the white point of one space aligns with that of the other, while absolute colorimetric preserves colors exactly (without regard to changing white point). & #160;...
Absoluutne kolorimeetriline on sarnane suhtelisega selle poolest, et säilitab värviulatuse värvid ja lõikab välja sellest välja jäävad, kuid nad erinevad suhtumise poolest valgepunkti. Relatiivne kolorimeetriline viis nihutav värviulatusse jäävaid värve, nii et ühe ruumi valgepunkt vastab teise omale, absoluutne kolorimeetriline viis aga säilitab värvid täpselt, arvestamata valgepunkti muutumist.
Saturation rendering intent tries to preserve saturated colors.
Küllastuse puhul püütakse säilitada küllastunud värvid.
I would quote the entire article (it's that good), but that would involve "unfair usage" I am sure. So go check out the article for yourself. The illustrations in the article really help to clarify what the different rendering intents actually do and the compromises involved in choosing one rendering intent over another.
Hea meelega tahaks siin kogu artiklit tsiteerida, aga see rikuks kindlasti juba autoriõigust, seepärast uuri seda artiklit ise. Sellele lisatud illustratsioonid aitavad väga hästi selgitada, mida eri renderdamisviisid tegelikult teevad ja milliste kompromissidega tuleb arvestada ühe või teise valimisel.
For another excellent source of information on rendering intents with accompanying illustrations, see http: / /www. normankoren. com/ color_management. html#Rendering_intent.
Teine suurepärane allikas renderdamisviiside kohta, mis samuti sisaldab illustratsioone, on http: // www. normankoren. com/ color_ management. html# Rendering_ intent.
What rendering intent should I use for displaying images on my monitor?
Millist renderdamisviisi kasutada piltide kuvamisel monitoril?
The usual choice is relative colorimetric. I would suggest that you not use absolute colorimetric (eg; with ufraw) unless you want very strange results.
Levinud valik on suhteline kolorimeetriline. Kui sa ei soovi just väga eriskummalisi tulemusi, ei soovitaks ma kasutada absoluutset kolorimeetrilist (nt. ufraw puhul).
What is soft-proofing?
Mis on väljundvaade?
Soft-proofing will show you the differences to be expected between what you see on your screen and what you will see when you make a print. To soft-proof, you need a profile for your printer (actually, for your printer-paper combination, as the paper used affects the ink colors and the white point). If you do n't like the soft-proofed image, you can make changes (in your working space, not after converting the image to your printer space!) to bring the soft-proofed image more in line with how you want the final print to look.
Väljundvaade näitab oodatavaid erinevusi selle vahel, mis on näha ekraanil, ja mida võib oodata näha trükis. Väljundvaate jaoks on vajalik luua printeri profiil (täpsemalt printeri- paberi kombinatsiooni profiil, sest kasutatav paber mõjutab tindi värve ja valgepunkti). Kui väljundvaate pilt ei ole meelepärane, saad teha sellesse muudatusi (oma tööruumis, mitte pärast pildi teisendamist printeri ruumi!), et see oleks rohkem kooskõlas sellega, milline peab välja nägema lõplik väljatrükk.
What rendering intent should I use when I soft-proof?
Millist renderdamisviisi kasutada väljundvaate jaoks?
I've always heard that you ought to use "perceptual intent" when transforming an image from a larger working space to a smaller printer space. But especially in light of reading the aforementioned Cambridge in Color article, it seems that perceptual intent may or may not give the best results, depending on the respective gamuts of the image and printer/ paper combination in question. I've been experimenting quite a bit lately with output intents for printing. I find that for my images, the colorimetric intents give clearer, brighter colors, albeit at the cost of having to carefully re-edit the image to avoid clipping highlights and shadows. Perusal of the various photography forums and articles available on the internet indicates that "perceptual intent" is just an option, not by any means always "the best" option.
Ma olen ikka kuulnud, et pildi teisendamisel suuremast tööruumist väiksemasse printeri ruumi tuleks kasutada pertseptuaalset renderdamisviisi. Aga eriti mainitud Cambridge in Color artikli valguses tundub, et pertseptuaalne viis ei pruugi alati anda parimat tulemust sõltuvalt pildi ning printeri- paberi konkreetsetest värviulatustest. Ma olen teinud viimasel ajal üsna palju katseid renderdamisviisidega trükkimisel ning avastanud, et minu piltide puhul annavad kolorimeetrilised viisid puhtamad ja eredamad värvid, ehkki sel juhul tuleb pilte väga hoolikalt redigeerida, et vältida heledate toonide ja varjude äralõikamist. Fotofoorumite ja internetis leiduvate artiklite põhjal jääb mulje, et pertseptuaalne renderdamisviis on lihtsalt üks, mitte aga kindla peale parim võimalus.
And what about black point compensation?
Aga mustpunkti kompensatsioon?
The clearest definition I could find about black point compensation is as follows: "BPC is a way to make adjustments between the maximum black levels of digital files and the black capabilities of various digital devices [such as a printer]" (http: / /www. newsandtech. com/ issues/ 2004/ 05-04/ pt/ 05-04_blackpoint. htm).
Mustpunkti kompensatsiooni selgeim definitsioon, mida ma olen kohanud, kõlab järgmiselt: "BPC võimaldab leida tasakaalu digitaalfailide musta maksimaalse taseme ning eri digitaalseadmete [näiteks printeri] musta võimaluste vahel" (http: // www. newsandtech. com/ issues/ 2004/ 05- 04/ pt/ 05- 04_ blackpoint. htm).
The article from which this definition comes offers a very clear explanation (albeit Adobe-centric) of how black point compensation works and the practical consequences of using or not using it. The bottom line advice is, it depends. Try soft-proofing with black point compensation on. If you like it, use it. Otherwise, do n't use it.
Mainitud artikkel sisaldab väga selget (ehkki Adobe- keskset) seletust, kuidas mustpunkti kompensatsioon toimib ning millised on selle kasutamise või mittekasutamise praktilised tagajärjed. Kokkuvõtvalt võib öelda, et see sõltub asjaoludest. Proovi väljundvaadet mustpunkti kompensatsiooniga. Kui tulemus meeldib, kasuta seda. Kui ei, siis ära kasuta.
Can all of the rendering intents be used when converting from one color space to another?
Kas ühest värviruumist teise teisendades saab kasutada kõiki renderdamisviise?
In a word, no. Which rendering intents are available when converting from one profile to another depends on the destination profile. Not every profile supports every rendering intent. What happens when you select an unsupported rendering intent is that LCMS quietly uses the profile's default rendering intent.
Lühidalt - ei. See, milliseid renderdamisviise saab kasutada ühest profiilist teise teisendamisel, sõltub sihtprofiilist. Sugugi kõik profiilid ei toeta kõiki renderdamisviise. Kui valid toetamata renderdamisviisi, kasutab LCMS hoopis profiili vaikimisi renderdamisviisi.
For an informative and humorous discussion of myths surrounding the use of various rendering intents, see http: / /www. colorwiki. com/ wiki/ Color_Management_Myths_21-25#Myth_.2321: _There_are_perceptual_rendering_intents_available_when_converting_from_scanner.2Fcamera-.3Eworkspace_or_workspace-.3Eworkspace. and http: / /www. colorwiki. com/ wiki/ Color_Management_Myths_6-10.
Teaberohke ja humoorika arutluse eri renderdamisviise ümbritsevatest müütidest leiab aadressidelt http: // www. colorwiki. com/ wiki/ Color_ Management_ Myths_ 21- 25# Myth _. 2321: _ There_ are_ perceptual_ rendering_ intents_ available_ when_ converting_ from_ scanner. 2Fcamera -. 3Eworkspace_ or_ workspace -. 3Eworkspace. ja http: // www. colorwiki. com/ wiki/ Color_ Management_ Myths_ 6- 10.
Why does the perceptual rendering intent get recommended so often as the "photographic" rendering intent?
Miks soovitatakse pertseptuaalset renderdamisviisi nii sageli kui "fotograafilist" renderdamisviisi?
It's a safe choice because it prevents clipping of shadows and highlights, although possibly at the expense of desaturating all your colors. So if you do n't want to bother doing any soft-proofing, choose the perceptual rendering intent (if you do n't want to soft-proof, probably you should also stick with sRGB).
See on turvaline valik, sest selle puhul välditakse varjude ja heledate toonide äralõikamist, ehkki see võib tulla kõigi värvide küllastuse kaotamise hinnaga. Nii et kui sa ei suvatse tegelda väljundvaadete loomisega, siis vali pertseptuaalne renderdamine (kui sa ei soovi väljundvaadetega tegelda, tasuks kindlasti püsida ka sRGB juures).
A few definitions and comments
Mõned definitsioonid ja kommentaarid
You've reached the end of this tutorial on color management. We've "color-managed" our way all the way from the camera and the monitor, to the working space, to the printer. I've learned a lot and I hope you have, too. What follow is some additional comments and definitions:
Värvihalduse esmatutvustus on sellega läbi. Me tegime värvihalduse läbi kaamerast ja monitorist tööruumi ja printerini. Mina sain selle käigus palju teada ja ma loodan, et ka sina. Nüüd aga mõned täiendavad kommentaarid ja definitsioonid.
Assign a profile means change the meaning of the RGB numbers in an image by embedding a new profile without changing the actual RGB numbers associated with each pixel in the image. "Convert" to a profile means embed a new profile, but also change the RGB numbers at the same time so that the meaning of the RGB values - that is, the real-world visible color represented by the trio of RGB numbers associated with each pixel in an image - remains the same before and after the conversion from one space to another.
Profiili omistamine tähendab pildi RGB arvude tähenduse muutmist uue profiili põimimisega, ilma et muudetaks pildi iga piksliga seotud RGB arve endid. "Teisendamine" mingisse profiili tähendab uue profiili põimimist, aga samal ajal ka RGB arvude muutmist, et RGB väärtuste tähendus - see tähendab tegeliku maailma nähtav värv, mida väljendab pildi iga piksliga seotud RGB arvukolmik - jääks samaks nii enne kui ka pärast ühest ruumist teise teisendamist.
On the other hand, every time you assign a new working space profile rather than convert to a new working space (except when initially assigning a camera profile to the image file you get from your raw processing software), the appearance of the image should more or less drastically change (usually for the worse, unless the wrong profile had previously been inadvertently embedded in the image).
Samas peaks alati, kui uude tööruumi teisendamise asemel omistatakse uus tööruumi profiil (välja arvatud algsel kaamera profiili omistamisel pildifailile, mille saad toorfailide töötlemise tarkvaralt), pildi väljanägemine muutuma suhteliselt drastiliselt, reeglina halvemaks, kui just varem pole pilti juhuslikult põimitud päris vale profiil.
In theory, you should be able to do multiple conversions of an image from one working space to another, and if you are using a color-managed image editor, even though all the RGB numbers in the image will change with each conversion, the image displayed on your screen should look the same. In actual fact, because of rounding errors upon each conversion, not to mention gamut-clipping when going from a larger to a smaller working space, every time you convert from one space to another the image degrades a bit.
Teoreetiliselt peaks olema võimalik pilti teisendada korduvalt ühest tööruumist teise ning kui kasutad värvihaldusega pildiredaktorit, peaks ekraanil nähtav pilt jääma samaks, isegi kui iga teisendamisega muutuvad pildi RGB arvud. Tegelikult aga halveneb pilt veidi iga teisendamisega selle käigus tekkivate ümardamisvigade tõttu, samuti värviulatuse lõigete tõttu, kui tegemist on teisendamisega suuremast tööruumist väiksemasse.