natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Calibration is a process where a device is brought into some defined state by making adjustments to its controls or some other physical means. & #160; For example, the act of calibrating a monitor involves adjusting its white point, black level, luminosity and gamma to predetermined or standard values using the monitor's controls and by altering the video card gamma ramp... In contrast to calibration, the process of creating a profile is a characterization of the device that does not involve making any changes or adjustments to the device. & #160; Rather it is a measurement process that results in a file that contains a precise mathematical description of the device's color and tonality characteristics. & #160; This file is an ICC profile. & #160; These characteristics include the transfer function from the device's color space to a standardized absolute color space (this is called a Profile Color Space, PCS, in an ICC profile), the device's white point, black point, primaries and other information. & #160; Displays are normally characterized (profiled) in their calibrated state. To summarize, calibration makes changes to the device to alter it's color reproduction characteristics to conform to some predetermined state. & #160; Profiling or characterization is a measurement process that results in a detailed description of the device's (normally calibrated) color reproduction characteristics. (http: / /www. nabble. com/ Re%3A-Color-Managed-View---How--td12436478. html#a14160285)
Kalibreerimine on protsess, mille käigus seadmele antakse teatav kindel olek, kohandades selle seadistusi või mõnel muul füüsilisel moel. Näiteks monitori kalibreerimisega kaasneb selle valgepunkti, musta taseme, heleduse ja gamma kohandamine eelnevalt määratud või standardsetele väärtustele, kasutades monitori juhtimisvõimalusi ning muutes videokaardi gammatabelit... Erinevalt kalibreerimisest tähendab profiili loomine seadme iseloomustust, millega ei kaasne seadme juures mingeid muudatusi ega kohandamisi. See on pigem mõõtmine, mis annab tulemuseks faili, milles sisaldub seadme värvi - ja toonikarakteristika täpne matemaatiline kirjeldus. See fail ongi ICC profiil. Karakteristika hõlmab seadme värviruumi ülekandmist standarditud absoluutsesse värviruumi (seda nimetatakse ICC profiilis profiili värviruumiks, lühendiga PCS), seadme valgepunkti, mustpunkti, põhivärve ja muud teavet. Monitore iseloomustatakse (profileeritakse) tavaliselt siis, kui nad on kalibreeritud. Kokkuvõtvalt võib öelda, et kalibreerimine muudab seadet, andes selle värvide taasesitamise karakteristikale teatava kindla oleku. Profileerimine ehk iseloomustamine on mõõtmine, mille tulemuseks on (tavaliselt kalibreeritud) seadme värvide taasesitamise karakteristika üksikasjalik kirjeldus. (http: // www. nabble. com/ Re% 3A- Color- Managed- View --- How -- td12436478. html# a14160285)
Calibrating your monitor technically is not really part of color management. But obviously a properly calibrated and/ or profiled monitor is a prerequisite for a color-managed workflow. This tutorial does not cover the important topics of how to calibrate and profile a monitor. The ArgyllCMS and LProf documentations are very good and highly recommended reading. To use either of this software to calibrate and/ or profile your monitor, you will need a spectrophotometer. A spectrophotometer (sometimes called a "spider") is a device for measuring the RGB values of color patches projected onto the monitor screen by calibration/ profiling software such as Argyll and LProf. The Argyll website maintains an up-to-date list of supported spectrophotometers. I believe LProf can use all the spectrophotometers that Argyll can use, as the two programs share the relevant sections of code.
Monitori kalibreerimine ei kuulu õieti värvihalduse alla. Kuid korralikult kalibreeritud ja/ või profileeritud monitor on kahtlemata värvihalduse eeltingimus. Käesolev käsiraamat ei räägi lähemalt, kuidas monitori kalibreerida ja profileerida. Selleks tasub lugeda väga korralikku ArgyllCMS- i ja LProfi dokumentatsiooni. Ükspuha kumba tarkvara kasutamiseks oma monitori kalibreerimisel ja/ või profileerimisel läheb vaja spektrofotomeetrit. See on seade, millega saab mõõta värvilõikude RGB väärtusi, mida kuvab monitoril kalibreerimis/ profileerimistarkvara, näiteks Argyll või LProf. Argylli veebileheküljel on kirjas viimased andmed toetatud spektrofotomeetrite kohta. Usutavasti suudab LProf samuti toime tulla kõigi Argylli toetatud spektrofotomeetritega, sest mõlemal programmi koodi vastavad osad kattuvad.
Can I calibrate my monitor without a spectrophotometer?
Kas monitori saab kalibreerida ka ilma spektrofotomeetrita?
There are various methods given on the internet for calibrating a monitor without using a spectrophotometer. These "eye-ball" methods are better than not calibrating your monitor at all, and depending your eyeball and your monitor, can produce quite usable results. But the eye-ball methods are not a substitute for a properly calibrated and profiled monitor. For the record, calibrating and profiling a monitor with a spectrophotometer, though intimidating at first, is not difficult. Spectrophotometers can be obtained for well under $100 US (if you opt for a more expensive model, make sure you are paying for a better piece of hardware, rather than just a more fully-featured accompanying bit of manufacturer's software that wo n't run under Linux). Argyll and/ or LProf documentation will guide you through the process of calibrating and profiling your monitor, without your having to learn very much color management theory. And if/ when you learn enough about color management to realize that you want or need a more detailed monitor profile of a particular type, for a particular purpose, these two softwares have all the advanced capabilities you could possibly hope for.
Internetist leiab mitmeid viise monitori kalibreerimiseks ilma spektrofotomeetrita. Need silma järgi viisid on paremad kui üldse kalibreerimata jätmine ning sõltuvalt sinu silmateravusest ja monitorist võivad anda päris kasutatava tulemuse. Kuid mingil juhul ei ole silma järgi hindamine võrreldav monitori korraliku kalibreerimise ja profileerimisega. Muide, monitori kalibreerimine ja profileerimine spektrofotomeetriga võib tunduda esialgu isegi hirmutavana, aga tegelikult pole see üldse raske. Spektrofotomeetri võib hankida isegi vähem kui 100 dollari eest (kui hangid kallima mudeli, kontrolli, et see oleks tõepoolest parema kvaliteediga, sest muidu võid maksta lihtsalt tootja kaasa pandud tarkvara eest, mis Linuxi all ei töötagi). Argylli ja LProfi dokumentatsioon aitavad mõista monitori kalibreerimise ja profileerimise käiku, ilma et sa peaksid liigselt süüvima värvihalduse tõdedesse. Kui aga oled piisavalt teadmisi omandanud ja mõistad, et vajad teatavaks eesmärgiks teatavat laadi põhjalikumat monitori profiili, siis pakuvad mainitud programmid kõiki võimalusi, mida sul vähegi võib vaja minna.
Assuming I've decided to work exclusively in the sRGB color space, what "digikam; buttons" should I push after I calibrate my monitor?
Aga kui ma olen otsustanud töötada ainult sRGB värviruumis, siis milliseid "digikam; i nuppe" tuleks vajutada pärast monitori kalibreerimist?
If your monitor has been calibrated to the sRGB standard and you work exclusively in the sRGB color space, then you can disable color management in digikam. You do n't need to tell & digikam; what monitor profile to use because & digikam; defaults to using the sRGB color space as the monitor color space profile. And you do n't need to tell & digikam; to use a color-managed workflow because & digikam; defaults to using sRGB for your camera, printer, and working space, just as laid out by HP and MS back in 1996.
Kui monitor on kalibreeritud sRGB standardile ja sa töötad eranditult sRGB värviruumis, võid digiKamis värvihalduse üldse välja lülitada. Sa ei pea & digikam; ile ütlema, millist monitori profiili kasutada, sest & digikam; kasutabki monitori värviruumi profiilina vaikimisi sRGB värviruumi. Samuti ei pea sa laskma & digikam; il värvihaldust kasutada, sest & digikam; kasutab sRGB- d vaikimisi nii sinu kaamera, printeri kui ka tööruumi puhul, täpselt nagu nägi ette HP ja MS ettepanek 1996. aastal.
But if you want to take the first steps toward a color-managed workflow, then refer to [[insert appropriate section of handbook here]], enable color management, and select sRGB as your monitor profile, your camera profile, your working space profile, and your printer profile. If you've also used Argyll or LProf to produce a monitor profile after you calibrated your monitor - perhaps named "mymonitorprofile. icc" - then tell & digikam; to use "mymonitorprofile. icc" instead of sRGB as your monitor profile.
Aga kui soovid ikkagi astuda esimesed sammud värvihalduse kasutamise teel, uuri osa [[sobiv käsiraamatu osa]], lülita värvihaldus sisse ning vali sRGB oma monitori, kaamera, tööruumi ja printeri profiiliks. Kui oled juba kasutanud Argylli või LPRofi monitori profiili loomiseks pärast monitori kalibreerimist - see võib kanda näiteks nime "minumonitoriprofiil. icc" -, anna & digikam; ile teada, et see kasutaks monitori profiilina sRGB asemel "minumonitoriprofiil. icc".
Where are all the icc profiles are located on my computer?
Kus asuvad arvutis kõik ICC profiilid?
Well, this is Linux and it depends on where you put them. I put all my icc profiles in the / usr/ share/ color/ icc folder, which is the closest there is at this moment to a standard Linux location for icc profiles. If you use this folder for your icc profiles, likely you will need to change permissions on the folder to allow your user read/ write access. Then you just tell & digikam; [[link to appropriate section of handbook here]] where your profiles are located.
Linuxis sõltub kõik sellest, kuhu sa midagi ise paned. Mina panen kõik oma ICC profiilid kataloogi / usr/ share/ color/ icc, mis on praegu peaaegu standardne Linuxi ICC profiilide asukoht. Kui tarvitad seda kataloogi oma ICC profiilide jaoks, võib väga kergesti olla vaja muuta kataloogi õigusi, et saaksid selles nii lugemis - kui ka kirjutamisõiguse. Seejärel tuleb lihtsalt & digikam; ile öelda [[käsiraamatu sobiv osa]], kus profiilid asuvad.
Does the lighting and wall/ ceiling/ drape/ furniture colors near my monitor matter?
Kas valgusel ja seinal, lael, kardinatel või muul sisustusel, mis paikneb monitori lähedal, on ka mingi osa?
Yes! Good lighting is a prerequisite for proper image editing and for comparing prints to the image on your screen. If the lighting near your workstation is too bright, colors on your monitor look too dark, and conversely. If the light from the fixtures in your workroom have a low CRI (color rendering index, meaning you do n't have full spectrum bulbs), or if the light in your workroom comes from a window and so varies as the weather and time of day varies (or worse, is filtered through colored drapery), or if the walls and ceiling are creating color casts on your monitor, then your editing process will "correct" color casts that do n't really exist. Best advice, as far as is consistent with maintaining harmony in the family: neutral grey walls and ceiling, cover the windows, wear neutral clothing, set appropriate light levels using appropriate bulbs and fixtures. For more information on what are the appropriate light levels, bulbs and fixtures for editing images and viewing prints, see the following articles: http: / /www. creativepro. com/ article/ the-darkroom-makes-a-comeback http: / /www. creativepro. com/ article/ the-darkroom-makes-a-comeback-part-2- http: / /www. kevinmillsphoto. com/ Articles/ OfficeLightingArticle. html http: / /www. lrc. rpi. edu/ programs/ nlpip/ lightingAnswers/ fullSpectrum/ abstract. asp
Jah! Korralik valgustus on korrektseks pilditöötluseks ning väljatrüki võrdlemiseks ekraanil nähtavate piltidega lausa hädavajalik. Kui valgus sinu töökoha juures on liiga ere, paistavad värvid monitoril liiga tumedana ja vastupidi. Kui sinu tööruumi valgusel on väike CRI (värviedastusindeks, mis tähendab, et sul pole täisspektriga lampi) või kui valgus tuleb sinu tööruumi aknast ning muutub vastavalt ilmale ja kellaajale (või, mis veel hullem, omandab tänu kardinale teatava tooni) või kui lagi ja seinad annavad monitorile oma tonaalsuse, siis valitseb oht, et sa "parandad" töötlemise ajal midagi, mida pole tegelikult olemas. Kõige parem oleks tagada nii palju kui võimalik (et peres ei tekiks tüli...) neutraalsed hallid lagi ja seinad, katta kinni aknad, kanda neutraalset tooni rõivaid ning kindlustada sobiv valgustase korralike lampide abil. Täpsemalt leiab andmeid, millised võiksid olla sobiv valgustase, lambid ja muud tingimused piltide töötlemisel ja väljatrüki võrdlemisel, järgmistest artiklitest: http: // www. creativepro. com/ article/ the- darkroom- makes- a- comeback http: // www. creativepro. com/ article/ the- darkroom- makes- a- comeback- part- 2 - http: // www. kevinmillsphoto. com/ Articles/ OfficeLightingArticle. html http: // www. lrc. rpi. edu/ programs/ nlpip/ lightingAnswers/ fullSpectrum/ abstract. asp
The camera profile and issues with raw file development
Kaamera profiil ja toorfaili töötlemise probleemid
What's the next step in color management?
Milline on värvihalduse järgmine etapp?
First and for the record, many excellent professional and amateur photographers save all their images as in-camera jpegs and work exclusively in the sRGB color space. But if you want to work in a larger color space, or if you want to work with raw files (even if you output sRGB image files from your raw files), read on.
Esiteks tasub kõrva taha panna, et paljud suurepärased elukutselised ja amatöörfotograafid salvestavad kõik oma pildid kaamera antud JPEG- piltidena ja töötavad eranditult sRGB värviruumis. Aga kui soovid töötada suuremas värviruumis või töödelda toorfaile (isegi kui lood toorfailidest sRGB pildifailid), loe edasi.
Judging from questions asked in the & digikam; user's forum, if you are reading this tutorial you probably are shooting raw images with a digital dSLR and you are hoping that somewhere in the arcane waters of color management lies the answer to how to get a nice picture from your raw image file. And you're right! The next thing you need is the right camera profile for developing your raw image. But first let's answer the question you really might have been asking:
Pidades silmas küsimusi, mida on esitatud & digikam; i kasutajate foorumis, on tõenäoline, et kui sa loed käesolevat käsiraamatut, pildistad sa juba toorpilte digitaalpeegelkaameraga ning loodad, et kusagil värvihalduse segastes vetes leidub vastus, kuidas saada oma toorpildifailist kätte korralik pilt. Sa ei eksi! Järgmisena on sul vaja toorpildi töötlemiseks korrektset kaamera profiili. Aga enne seda tuleks vastata küsimusele, mida sa tegelikult peaksid esitama.
Why does n't the image produced by raw converters like dcraw or ufraw look like the embedded preview displayed by digikam?
Miks ei näe pilt, mille on loodud sellised toorpiltide teisendamise programmid, nagu dcraw või ufraw, välja samasugune nagu digiKami näidatav põimitud eelvaade?
Glad you asked. All digital camera images start out as raw files, whether or not the camera allows the user the option to save the image as a raw file. When you ask the camera to save jpegs instead of raw files, the camera uses its on-board processor to convert the raw file to a jpeg. That embedded preview is what your final image would have looked like if you had set your camera to save jpegs instead of raw files.
Tore, et seda küsisid. Kõik digitaalkaamerate pildid on esialgu toorpildid sõltumata sellest, kas kaamera pakub kasutajale võimalust salvestada pilti ka toorpildifailina. Kui lased kaameral salvestada oma pildid JPEG- vormingus, kasutab kaamera sisseehitatud protsessorit toorfaili teisendamiseks JPEG- failiks. See põimitud eelvaade ongi selline, nagu näeb välja lõplik pilt, kui lased kaameral toorfaili asemel salvestada JPEG- faili.
From here I will speak from my experience as a Canon user, but I will guess that most or all entry-level and mid-range dSLRs behave in a similar manner. Canon offers the user several picture styles - neutral, standard, portrait, landscape, and so forth - that determine what kind of processing will be done to the raw image file to produce the final image, whether or not the processing is done "in-camera" or later, using the proprietary Canon DPP software. The Canon DPP raw processing software does give the user additional control, but still manipulates the raw image file in accordance with the chosen picture style. Most of the Canon picture styles add a heavy S-curve and extra color saturation to give the picture more "pop". Even if you choose the "neutral" picture style (the Canon picture style that gives you the least modified tonality); and select "less contrast", "less saturation", "no noise reduction", and "no sharpening" in the DPP raw development dialog, you will find, if you know what to look for, that an S-curve and also shadow denoising has been applied to your image.
Ma kõnelen hetkel Canoni kasutajana, kuid arvatavasti käituvad samamoodi vähemalt enamik, kui mitte kõik odavamad ja keskmises hinnaklassis digitaalpeegelkaamerad. Canon pakub kasutajale mitut pildistiili - neutraalne, standardne, portree, maastik ja nii edasi -, mis määravad kindlaks, kuidas töödeldakse toorfaili lõpliku pildi valmistamiseks sõltumata sellest, kas see töötlemine käib kaameras või hiljem mujal, kasutades Canoni DPP tarkvara. Canoni toorfailide töötlemise DPP tarkvara annab kasutajale täiendavaid juhtimisvõimalusi, kuid töötleb toorpildifaili siiski vastavuses valitud pildistiiliga. Enamik Canoni pildistiile lisab pildile "sära" andmiseks tugeva S- kõvera ja täiendavalt värviküllastust. Isegi kui valid "neutraalse" pildistiili (see on Canoni pildistiil, mis tagab kõige vähem muudetud tonaalsuse) ning DPP toortöötluse dialoogis "vähem kontrasti", "vähem küllastust", "müra vähendamiseta" ja "teravustamiseta", leiad - muidugi, kui tead, kuidas seda vaadata -, et pildile on rakendatud S- kõver ning sellelt on eemaldatud ka müra varjude puhul.
Dcraw (which & digikam; uses to convert raw files to image files) does n't add an S-curve to your image tonality. Dcraw gives you the lights and darks that are actually recorded by the camera sensor. According to Tindeman (http: / /21stcenturyshoebox. com/ essays/ scenereferredworkflow. html, an excellent read and source of good advice, with links to equally good sources of additional information), dcraw is one of only a handful of raw developers that actually gives you the "scene-referred" tonality. Ufraw also produces a scene-referred image by default (although ufraw gives the user the option to modify the scene-referred image by changing the tonal distribution and saturation). And the dcraw/ ufraw scene-referred image IS flat-looking, because the camera sensor records light linearly, whereas our eyes are constantly interacting with our brain to accommodate dim and bright areas in a scene, meaning our brain to some extent "applies an S-curve" to the scene to enable us to better focus in on the areas of particular interest as we look around
Dcraw (mida & digikam; kasutab toorfailide teisendamiseks pildifailideks) ei lisa pildi tonaalsusele S- kõverat. Dcraw tagab heledad ja tumedad toonid nii, nagu need jäädvustas kaamera sensor. Tindemani kohaselt (http: // 21stcenturyshoebox. com/ essays/ scenereferredworkflow. html, mis on, muide, väga hea teadmiste ja nõuannete allikas ning pakub linke sama headele lisateabe allikatele) on dcraw üks väga vähestest toorfailide töötlemise programmidest, mis tagab tõepoolest "originaalile omase" tonaalsuse. Vaikimisi teeb seda ka ufraw (ehkki programm annab kasutajale võimaluse seda muuta toonide jaotuse ja küllastuse kohandamisega). Dcraw või ufraw originaalilähedane pilt tundub samas tuhmivõitu, sest kaamera sensor salvestab valgust lineaarselt, samas kui meie silmad teevad pidevalt koostööd ajuga, et kohaneda nähtava maailma tumedate ja heledate aladega. See tähendab, et meie aju rakendab mingis mõttes nähtavale maailmale S- kõverat, mis lubab meil paremini keskenduda just parajasti meid huvitavatele aladele.
The embedded jpeg preview looks so much nicer than dcraw's output. What is the value in scene-referred tonality?
Põimitud JPEG eelvaatlus näeb välja palju kenam kui dcraw väljund. Mis tähtsust on õieti originaalilähedasel tonaalsusel?
When you take a picture, presumably you have an idea of what you want the final image to look like. & #160; It is much easier to achieve that final image if you do n't have to "undo" stuff that has already been done to your image. & #160; Once Canon (or Nikon, or Bibble, or etc) has applied their proprietary S-curves and shadow-denoising, sharpening, etc to your image, then your shadows, highlights, edge detail, etc, are already squashed, clipped, chopped, and otherwise altered and mangled. & #160; You've thrown information away and you cannot get it back. & #160; Especially in the shadows, even with 16-bit images (actually, 12- or 14-bits, depending on the camera, but it's encoded as 16-bits for the computer's convenience), there just is n't that much information to begin with.
Pilti tehes on sul arvatavasti ligikaudne arusaam, milline peaks välja nägema lõpptulemus. Selle saavutamine on palju lihtsam, kui sa ei pea hakkama "tühistama" mitmesuguseid asju, mida on sinu pildiga vahepeal ette võetud. Kui Canon (või Nikon, bibble jne.) on rakendanud sinu pildile enda välja mõeldud S- kõveraid, eemaldanud müra varjudest, teravustanud ja muud sellist ette võtnud, on sinu pildi varjud, heledad toonid, servade üksikasjad ja muu selline juba tunduvalt muutunud. Ühes sellega on minema heidetud teave, mis on jäädavalt kadunud. Eriti varjude puhul ei ole isegi 16- bitiste piltide puhul (mis tegelikult on sõltuvalt kaamerast 12 - või 14- bitised, aga kodeeritakse arvuti huvides 16- bitisena) juba alguses seda teavet kuigi palju.
It seems to me that the heart and soul of image processing is the deliberate manipulation of image tonality, color, selective sharpening, and so forth, such that the viewer focuses in on what you, the photographer, found of particular interest when you took the picture. Why give the art of image processing over to some proprietary raw processing software? In other words, "flat is good" if you'd rather give your images your own artistic interpretation. & #160; The alternative is to let the canned, proprietary algorithms produced by Canon, Nikon, Bibble, etc interpret your images for you. & #160; (On the other hand, there is no denying that for many images, those canned algorithms are really pretty good!)
Minu meelest on kogu pilditöötluse sügavam mõte ja sisu pildi tonaalsuse ja värvi teadlik muutmine, valikuline teravustamine ja muu selline, et pildi vaataja keskenduks alati just sellele, mida sina kui pildistaja pidasid foto tegemise ajal oluliseks. Miks siis anda pilditöötluse nüansid üle mingi firma ettekujutusele parimast pildist? Teisisõnu tähendab see seda, et nii- öelda "tuhm" pilt on päris hea, kui sa soovid anda oma piltidele just sulle iseloomuliku kunstilise eripära. Teine võimalus on muidugi lasta seda enda eest teha Canoni, Nikoni, Bibble' i või kelle tahes välja mõeldud kommertsalgoritmidel - kuigi samas ei saa eitada, et väga sageli annavad need täiesti rahuldava tulemuse.
Well, that's all very interesting. I can see the value in starting my image-editing with a scene-referred rendition instead of the eye-popping rendition that I see in the embedded jpeg. But I'm telling you, the images produced by digikam/ dcraw look really really bad! Why?
See on päris huvitav. Ma hakkan juba aru saama, et originaalilähedase pildi töötlemine on etem kui see silmale kena põimitud JPEG. Aga tegelikult on ikka digiKami/ dcraw loodud pildid päris jubedad! Miks?