natgillin/translations-raw huggingface dataset:
You don ’ t have to wait for the next thunderstorm to be concerned about how a sudden fluctuation in electric power may affect your computer system. Recent statistics have shown that as much as 63 percent of all electronics casualties are due to power problems, and most computers are subject to two or more power anomalies a day. Since power surges or blackouts can occur anywhere and at any time, it only makes sense to protect your computer by investing in some sort of surge protection device.
Sa ei pea muidugi ootama järgmist äikesetormi ja alles siis hakkama muretsema, mida äkilised voolukõikumised võivad sinu süsteemile teha. Hiljutine statistika näitab, et kuni 63 protsenti kõigist elektroonikaintsidentidest langeb elektriprobleemide arvele ning enamik arvuteid elab päevas üle vähemalt kaks elektriga seotud anomaaliat. Et ülepinge võib tekkida kõikjal ja suvalisel ajal, on igati mõtet kaitsta oma arvutit ja investeerida mõnda voolukõikumise eest kaitsvasse seadmesse.
How surges happen
Kuidas tekib ülepinge?
A power surge occurs when the power line voltage increases over nominal values for more than 10 milliseconds. Sixty percent of all power surges are caused from within the home or office, generally when a device with a motor (such as a hair dryer, refrigerator, or water pump) shuts off and the power it was using is diverted elsewhere as excess voltage. The remaining 40 percent of power surges are generated by factors such as lightning, utility grid switching, line slapping, poor wiring, and so on.
Ülepingeks loetakse seda, kui elektrijuhtme voltaaž tõsuseb üle ettenähtud väärtuse kauem kui 10 millisekundiks. 60 protsenti ülepingejuhtumitest toimub kodus või töökohal, enamasti siis, kui mootoriga seade (näiteks föön, külmkapp või veepump) lülitub välja ning selle tarvitatud vool suundub kuhugi mujale. Ülejäänud 40 protsenti langevad selliste asjade peale, nagu välk, elektriettevõtte ümberkorraldused, elektrijuhtmete katkemine või kokkupõrkumine, kehv ühendus ja nii edasi.
While most average electricity-using devices are not affected by power surges, devices relying on computer chips and high-speed microprocessors are susceptible to serious damage. For your computer, power anomalies can result in keyboard lockup, complete data loss, hardware degradation, damaged motherboards, and more. Failure to protect yourself from the inevitable can result in a loss of both time and money.
Enamikku tavapäraseid elektriseadmeid ülepinge märkimisväärselt ei mõjuta, kuid seadmed, mis kasutavad arvutikiipe ja kiireid mikroprotsessoreid, võivad tõsiselt viga saada. Arvuti puhul võivad voolu kõikumised kaasa tuua klaviatuuri lukustumise, täieliku andmekao, riistvara halvenemise, emaplaadi riknemise ja nii edasi. Kui sa ei kaitse ennast vältimatu eest, võib see kaasa tuua suuri kulutusi nii ajas kui ka rahas.
Surge protectors
Ülepingekaitse
The most common defense against power surges is a surge protector or suppressor, a device that works by absorbing some of the excess energy and diverting the rest of it to the ground. These are usually found in the form of a power strip (one of those long devices that have six or so outlets and a single, grounded plug). Bear in mind, however, that not every power strip serves as a surge protector.
Kõige levinum kaitse ülepinge eest ongi ülepingekaitse, mis imab osa üleliigsest energiast ja suunab ülejäänu maapinda.
When selecting your surge protector, you want to be sure it is listed as meeting the UL 1449 standard, which guarantees a certain minimum of protection. You should also look for one that offers protection against lightning (not every one does) and provides insurance for equipment that is properly attached.
Ülepingekaitse valimisel tuleb kindlasti silmas pidada, et see vastaks UL 1449 standardile, mis tagab vähemalt teataval tasemel kaitse. Samuti tasuks uurida, kas kaitse kaitseb ka välgu eest (seda ei tee sugugi kõik), ja kas ikka garanteeritakse kaitse korrektselt ühendatud seadmetele.
Because a power surge can follow any path to your computer, be sure that each peripheral connected to your system is protected. This includes your phone line or cable modem, as power can surge through these routes as well. A number of manufacturers are now producing surge suppressors that feature a phone jack for your modem along with the electrical outlets, while others have coaxial cable jacks for those who use a cable modem or TV tuner card.
Et ülepinge võib arvutisse jõuda väga mitut teed pidi, tasub kontrollida, et kaitstud oleks ka kõik sinu süsteemi välisseadmed. Nende hulka kuulub ka näiteks telefoniliin või kaablimodem, mida mööda ülepinge võib samuti arvutisse jõuda. Mitmed tootjad pakuvad juba ülepingekaitsmeid, millel on lisaks tavalistele elektripistikutele ka modemi ühendamise võimalus, mõned ka koaksiaalkaabliühendust kaablimodemi või TV tüüneri kaardi jaoks.
If you have a notebook computer, you will want to carry a surge suppressor as well. A variety of suppressors designed specifically for notebooks are available, small in size and possessing both electric and phone outlets that make them ideal for use on the road.
Sülearvuti puhul võiks samuti mõelda ülepingekaitse peale. Mõned neist ongi loodud spetsiaalselt sülearvutitele, olles väikesed ning varustatud ühendustega nii elektri - kui ka telefonipistikutele, mis muudab nende kasutamise välitingimustes mugavaks.
Uninterruptible power supply (UPS)
Puhvertoiteallikas (UPS)
While a surge suppressor will protect your system from minor fluctuations in the power lines, it won ’ t help you if the power should black out completely. Even an outage of just a few seconds can result in the loss of valuable data, so you might find it worthwhile to invest in an uninterruptible power supply.
Ülepingekaitse kaitseb süsteemi küll väiksemate elektrikõikumiste eest, kuid ei aita juhul, kui vool peaks täielikult ära minema. Isegi pelgalt mõnesekundiline voolu puudumine võib kaasa tuua väärtuslike andmete kao, mistõttu oleks mõttekas investeerida puhvertoiteallikasse.
Besides serving as surge suppressors, these devices automatically switch to battery power when a power outage occurs, giving you the opportunity to save data and shut down your system. Some models will even allow you to keep working until power is restored. When purchasing a UPS, be sure that it has the same qualities that you would seek in a surge suppressor, but also check out the battery life and included software.
Need seadmed toimivad ülepingekaitsena, kuid voolu äramineku korral lülituvad automaatselt ümber akutoitele, mis annab võimaluse salvestada oma andmed ja lülitada süsteem välja. Mõned mudelid tagavad isegi edasitöötamise, kuni vool tagasi tuleb. UPS- i ostmisel tuleb kontrollida samu asju nagu ülepingekaitsme korral, aga lisaks tasuks uurida ka aku vastupidavust ja kaasa pandavat takrvara.
Considering the potential risk to your computing system, ensuring its safety from power disturbances is a worthwhile investment. A quality surge suppressor will cost you upward of & euro; 20, a 500W UPS can be had for less than & euro; 40. It ’ s a small cost to pay for the peace of mind you’ ll gain knowing your computer is well protected. In the very least pull all lines to your computer when you go on holidays.
Arvestades võimaliku ohuga arvutile, tasub kindlasti hoolitseda, et see oleks võimalikult hästi kindlustatud elektriprobleemide eest. Kvaliteetine ülepingekaitse maksa kuni & euro; 40, 500W UPS võib maksta isegi vähem kui & euro; 40. See ei ole kuigi suur kulu võrreldes meelerahuga teadmisest, et sinu arvuti on korralikult kaitstud. Või kui see tundub ikkagi liiga suur kulu, siis igal juhul tasuks arvuti elektrivõrgust täielikult lahti ühendada näiteks veidigi pikemaks ajaks puhkusele sõites.
Solid state drives: USB sticks, memory cards, flash disks
Pooljuhtkettad (SSD): USB- pulgad, mälukaardid, välkmälukettad
SSDs are mechanically more robust than HDDs and suffer much less on that front when they are plugged into the computer. But since they are mostly mobile devices, their exposure to drops, accidents and electrostatic discharges is much higher. So, for different reasons, SDDs are as likely to fail if not more than hard drives. Add the danger of theft and longevity and limited capacity, and SDDs will become prohibitive as permanent data storage devices.
SSD- d on mehaaniliselt töökindlamad kui kõvakettad ja tulevad selles mõttes arvutis palju paremini toime. Aga et nad on enamasti üsna palju liigutatavd seadmed, ohustavad neid kukkumine, õnnetused ja elektrostaatilised laengud ka palju enam. Seepärast on SSD- dega õnnetused tekkima sama kerged kui kõvaketastega või isegi isegi rohkem, ehkki põhjused on tihtipeale teistsugused. Kui lisada varguseoht, eluiga ja piiratud maht, siis on SSD- d andmete püsivaks salvestamiseks üsna halvad seadmed.
One major cause for data loss (often recoverable) is the unsafe removal of SDDs from a computer. Before data is saved from a computer memory to any attached device, it remains for some time in buffers. In hard drives this means seconds at most, whereas with SDDs it can be tens of minutes. Therefore, before you disconnect a flash device, always activate data flushing through software (often called "safely remove device").
Üks andmekao peamisi probleeme (mis on enamasti vähese vaevaga ületatav) on SSD- de hooletu eemaldamine arvutist. Enne seda, kui andmed salvestatakse arvutimälust mõnda ühendatud seadmesse, on nad veidi puhvris. Kõvaketta puhul tähendab see kõige enam sekundeid, SSD- de puhul aga mõnikord isegi kümneid minuteid. Seepärast tasub välkmäluseadme lahtiühendamise korral alati eelnevalt aktiveerida tarkvaraliselt andmete ülekanne (see kannab tavaliselt nimetust "seadme turvaline eemaldamine").
There is a new technology trend coming up, to replace hard drives with SSD flash drives. By 2010 they may be competitive in price to HDDs. Data retention is an issue with SDDs, it cannot be overwritten an infinite amount of times. SDDs wear in use. Wear then depends much on the location data is written, and how often it is written. & Linux; has developed a special driver avoiding writing to the same spot too often. But this is all premature information. Keep your eyes and ears open.
Uus tehnoloogiasuundumus võib kaasa tuua kõvaketaste asendamise SSD välkmäluketastega. 2010. aastaks võivad nad arvatavasti ka hinnalt kõvaketastega konkureerida. SSD- de puhul on probleemiks andmete säilitamine, sest neid ei saa lõputu arv kordi üle kirjutada. SSD- d kuluvad kasutamisel. Kulumine sõltub suurel määral sellest, kuhu andmeid kirjutatakse ja kui sageli seda tehakse. & Linux; is on välja töötatud spetsiaalne draiver, mis peaks vältima andmete liiga sagedast kirjutamist ühte ja samasse kohta. Aga see on alles esialgne info, nii et tasuks silmad ja kõrvad lahti hoida.
Magnetic media
Magnetandmekandjad
Magnetic tapes are used in backup systems, much more in professional environments than in home use. Tapes have issues with data retention and changing technology, but they are safer in one aspect than CDs and DVDs: they are less exposed to scratches and dirt and writing deficiencies. On the other hand they are susceptible to magnetic fields. Throw a magnet next to a tape and it's gone! Tapes should be re-copied every 5-8 years, otherwise too many bits will fail and escape the checksum protection. The downside of magnetic tapes is often the recorder price and the restore time (20x longer than from HDD). Tape backup system have seen their best days.
Varundamissüsteemides kasutatakse seniajani magnetlinte, tõsi küll, pigem professionaalses keskkonnas kui kodukasutajate seas. Lintidel on omad probleemid andmete säilitamise ja muutuva tehnoloogiaga, aga vähemalt ühes mõttes on nad turvalisemad kui CD/ DVD- d: neid ei mõjuta nii palju kriimustused ja mustus ning kirjutamisvead. Teiselt poolt mõjutavad neid üsna kergesti magnetväljad. Piisab magneti asetamisest lindi kõrvale ja andmed võivadki kaduda! Linte tuleks kopeerida iga 5- 8 aasta järel, vastasel juhul võib liiga palju bitte rikneda ja kontrollsummagi ei suuda enam kaitsta. Magnetlintide miinuseks on salvestite enamasti kõrge hind ja taastusaeg (kuni 20 korda kõvaketastest kauem). Tundub, et lintidele varundamine on oma parimad päevad juba selja taha jätnud.
Saveguarding against logical errors
Kaitse loogikavigade eest
Web storage services
Veebisalvestusteenused
Amazon Web Services includes S3 - Simple Storage Service. With appropriate configuration, you can mount S3 as a drive on & Linux;, Mac, and Windows systems, allowing you to use it as a backup destination for your favorite software. Google Shared Storage is another popular offer where one can store infinite amount of data.
Amazoni veebiteenuste hulka kuulus S3 ehk Simple Storage Service (Lihtne salvestusteenus). Vastava seadistusega võib selle ühendada otsekui ketta & Linux; is, Macis või Windowsis, mis võimaldab seda kasutada varundamise asukohana. Teine populaarne teenus on Google Shared Storage, kuhu saab salvestada piiramatu koguse andmeid.
It is expensive compared to hard drives at home - 40 GB cost & dollar; 75 a year, 400 GB cost & dollar; 500. And you have to transfer the images over the (a comparatively slow) internet.
Võrreldes koduse kõvakettaga on see üsna kallis: 40 GB maksab & dollar; 75 aastas, 400 GB & dollar; 500. Sealjuures tuleb pildid edastada üle (suhteliselt aeglase) interneti.
I think as a safeguard against localized data loss of the most essential images it's not a bad idea at all, but it is not a general backup solution, much too slow for that.
Ma usun, et kohaliku andmekao ohu vältimiseks on päris mõttekas salvestada sinna tähtsaimad pildid, aga üldiselt on see põhiliseks varunduslahenduseks liiga aeglane.
Picasaweb (Google), Flickr (Yahoo) and Foto-Community 23hq. com provide online storage services specialist on photographie. Their free space is limited to 1 GB and you do n't want to have full resolution images online. But the pro-accounts offer more, in the case of Flickr, dramatically more. For a mere 25$ a year you get unlimited (sic! reality check needed here) space.
Picasaweb (Google), Flickr (Yahoo) ja Foto- Community 23hq. com pakuvad võrgus salvestamise võimalust aktiivsematele fotograafidele. Nende salvestusmaht on piiratud 1 GB- ga ning võrgus ei saa kasutada täislahutusega pilte. Kuid tasu eest konto hankides on võimalik saada palju enam, Flickri puhul isegi väga palju enam. Kõigest 25 dollari eest aastas saab kasutada piiramatut (sic!) salvestusmahtu.
In terms of data retention the web space solution is probably pretty safe. Transmission errors are corrected (thanks to the TCP protocol) and the big companies usually have backup included plus distributed storage so that they are disaster proof within themselves.
Andmete säilimise mõttes on veebilahendus arvatavasti üsna turvaline. Ülekandevead parandatakse (tänu TCP protokollile) ning suurettevõtetel ongi enamasti nii varukoopiad kui ka mõni jagatud salvestuskoht, et nad suudaksid üle saada mis tahes õnnetustest.
Transmission Errors
Ülekandevead
Data does not only get lost from storage devices, it also gets lost when traveling inside the computer or across networks (although the network traffic itself via TCP is error protected). Errors occur on buses and in memory spaces. Consumer hardware has no protection against those bit errors, whereas it is worthwhile to look into such. You can buy ECC (error code correction) protected memory (which is expensive, granted). With ECC RAM at least the memory will be scrubbed for single bit errors and corrected. Double bit errors would escape that scheme but they occur too infrequently.
Andmed ei lähe kaotsi ainult salvestusseadmetest, vaid ka liikumise ajal arvuti sees või võrgus (ehkki võrguliiklus TCP kaudu on iseenesest veakindel). Vead tekivad siinides ja mälus. Tarberiistvara ei ole selliste vigade eest kaitstud, nii et selles vallas saab üht- teist ette võtta. Võib näiteks osta ECC (error code correction, veaparanduskood) kaitsega mälu - tõsi, see on kindlasti kallis. ECC RAM tagab vähemalt selle, et üksikbitivead tabatakse ja parandatakse. Topeltbitivigasid see ei paranda, aga neid ei juhtu ka väga sageli.
Transmission errors
Ülekandevead
This diagram depicts the transmission chain elements in a computer, all transitions are susceptible to transmission errors. The zfs and btrfs file system at least ensure the OS to disk path of data integrity.
Skeem näitab arvuti ülekandeahela elemente, kus igas lülis võib tekkida edastusvigu. Failisüsteemid ZFS ja Btrfs tagavad vähemalt selle, et operatsioonisüsteemi ja ketta vahel valitseb andmeterviklikkus.
The Byte Error Rate (BER) for memory and transmission channels is in the order of 1 in 10 Million (10E-7 bit). That just means that 1 in 3000 images has an error only due to transmission problems. Now how dramatic that is for an image is left to chance, it could mean that the image is destroyed or that a pixel somewhere changed its value, due to the compression used on almost all images one cannot predict the gravity of a single bit error impact. Often one sees some partial images instead of the full image.
Mälu - ja ülekandekanalite bitiveategur (BER) on suurusjärgus üks 10 miljonist (10E- 7 bitti). See tähendab, et 3000 pildist ainult ühel on viga edastamisprobleemide tõttu. See tähendab enamasti, et pilt hävineb või muudab piksel kuidagi oma väärtust. Aga reeglina kasutatava tihenduse tõttu ei ole võimalik ennustada, kui tõsiselt võib üksikbitiviga mõjutada konkreetset pilti. Tihtipeale on täieliku pildi asemel näha ainult osaline.
The worst of all that is that nobody tells you when a transmission error occurs, not your hardware. All those glitches go down unheard until one day you open the photograph, and to your surprise it's broken. It is quite worrisome that there should be no protection within a computer, nobody seems to have thought of it. The internet (TCP protocol) is much saver as a data path than inside a computer.
Asja juures on halvim see, et edastamisveast ei teata mitte miski. Selliseid vigu saab avastada alles siis, kui juhtud fotot avama ja leiad, et see polegi selline, nagu oodatud. See on õieti päris halb, et arvutis ei kaitse selliste vigade eest miski - ilmselt ei ole keegi suvatsenud selle peale mõelda. Interneti TCP protokoll on selles mõttes palju turvalisem kui andmete liigutamine arvuti sees.
Flaky power supplies are another source of transmission losses because they create interference with the data streams. With normal files systems those errors go unnoticed.
Veel üks edastamisvigade põhjus on tõrkuvad elektriallikad, mis tekitavad andmevoos katkestusi. Tavalise failisüsteemi korral jäävad need vead märkamata.
Expected error rate increasing with complexity
Oodatavate vigade määr suureneb kooskõlas keerukuse kasvuga
Even if you are not overly concerned today with transmission problems, have a look into the future at illustration. Already in 2010 we'll see thousands of errors per year!
Isegi kui edastamisvead ei tekita sulle täna eriti muret, tasub vaadata tulevikku. Juba 2010. aastal esineb selliseid vigu aastas tuhandeid!
'Oracle 'or'Rising Sun' at the file system horizon?
'Oracle' või 'Tõusev Sun' failisüsteemi horisondil?
ZFS from Sun Microsystems seems to be one of two candidates to deal with disk errors on a low level, and it is highly scalable. It is Open Source, heavily patented, comes with an GPL incompatible license, and is available on Solaris and Leopard. Let us hope that it will soon be available for & Linux; and Windows (article).
Sun Microsystemsi pakutav failisüsteem ZFS on üks kahest, mis on mõeldud kettavigade vältimiseks madaltasemel. See on väga hästi skaleeritav, avatud lähtekoodiga, tugevasti patenteeritud, kasutab GPL- iga sobimatut litsentsi ning on kättesaadav Solarisel ja Leopardil. Loodame, et peagi saab seda kasutada ka & Linux; is ja Windowsis (artikkel).
This is for the courageous ones. Fuse ZFS
See on mõeldud julgetele: FUSE ZFS.
Oracle has also started an initiative with its btrfs file system, which still is in an alpha stage. It employs the same protection technique as zfs does, and it's available on & Linux;, although it is not yet part of the stock kernel.
Oracle on samuti alustanud oma failisüsteemi Btrfs väljatöötamist, mis on veel alfastaadiumis. See kasutab samasugust kaitsetehnikat nagu ZFS ning on kättesaadav ka & Linux; is, ehkki ei kuulu veel kerneli koosseisu.
Theft and accidents
Vargused ja õnnetused
Do not underestimate it! Those two factor account for 86% of notebook and 46% for desktop system data losses. For notebooks, theft counts for 50% alone.
Neid ei tasu alahinnata! Mainitud kaks tegurit annavad 86% sülearvutite ja 46% lauaarvutite andmekaost. Sülearvutite puhul langeb juba varguste arvele tervelt 50%.
Malware
Pahavara
Data loss due to viruses is less grave than common wisdom make you believe. It accounts for less damage than theft or re-installations, for example. And it is limited to Microsoft OS users. Apple users experience very few viruses and under & Linux; they have n't been around for quite some time now.
Andmekadu viiruste tõttu ei ole nii levinud, kui tavaliselt arvatakse. Selle arvele langeb vähem kui näiteks varguste või taaspaigaldamisega seotud andmekao arvele. Samuti on see piiratud Microsofti kasutajatega. Apple' i kasutajad kohtavad viirust haruharva ning & Linux; is pole neid õigupoolest nähtudki.
Panic is a factor in data loss
Paanika aitab kaasa andmekaole
Human error, as in everything, is a major problem in data loss. Take a deep breath and stop! Panic is a common reaction, and people do really stupid things. Experienced users will pull the wrong drive from a RAID array or reformat a drive, destroying all their information. Acting without thinking is dangerous to your data. Stop stressing about the loss and don ’ t do anything to the disk. Better yet, stop using the computer until you have a plan. Sit down and explain you plan to a laymen or better, laywoman. You will be amazed how many stupid ideas you'll discover yourself in such an exercise.
Nagu muudeski eluvaldkondades, on andmekaos peamiseks probleemiks inimlikud eksimused. Hinga sügavalt sisse ja rahune! Paanika on väga tavaline reaktsioon ning inimesed võivad teha päris rumalaid asju. Väheste kogemustega kasutajad võivad eemaldada vale ketta RAID- ist või vormindada ketta, mis hävitab kogu teabe. Ära lange andmekaost masendusse ja ära võta kettaga midagi ette. Kõige parem oleks üldse arvuti juurest eemale minna, kuni otsustad, mida peaks nüüd ette võtma. Istu maha ja seleta oma kava mõnele võhikule - kõige parem, kui ta oleks veel ka naine. Sa üllatud vahest isegi, kui rumalaid ideid sellise seletuse käigus avalikuks tuleb.
If your disk is making weird noises, normal file recovery software isn’ t going to work. Do a quick backup if that is going to happen to you. If the drive is still spinning and you can’ t find your data, look for a data recovery utility and backup to another computer or drive. (Non-Linux; users: Google for & quot; free data recovery softwarequot; for some options, including one from Ontrack). The important thing is to download them onto another drive, either on another computer, or onto a USB thumb drive or hard disk. It is good practice to save the recovered data to another disk. dd is your friend on *nix systems.
Kui sinu kõvaketas teeb imelikke hääli, ei pruugi tavaline failide taastamise tarkvara töötada. Sel juhul oleks mõttekas teha kiiresti varukoopia. Kui ketas endiselt pöörleb ja sa ei leia oma andmeid, tasub hakata otsima andmete taastamise vahendit ning teha varukoopia teise arvutisse või kettale. (Neile, kes ei kasuta & Linux; it: otsige Google' ist märksõnadega & quot; free data recovery softwarequot;, mis pakub mitmeid võimalusi, sealhulgas Ontrackilt.) Oluline on need alla laadida teisele kettale, teise arvutisse või USB- pulgale või - kettale. Väga mõistlik on salvestada taastatud andmed teisele kettale. UNIX- i süsteemides on selleks hea kasutada programmi dd.
I'd like to dispel some common myths:
Ma sooviksin siin ümber lükata mõned levinud müüdid: