natgillin/translations-raw huggingface dataset:
View Full Screen Mode will display the photograph using the full screen mode. You can move back to the normal view by pressing the Esc; key. By default the toolbar is still displayed even in Full Screen Mode. If you would prefer that the toolbar is not displayed you can turn it off in the Configure & digikam; dialog accessed from the main & digikam; window, see the Setup Image Editor Section.
Vaade Täisekraanirežiim võimaldab vaadata fotot täisekraanil. Sealt saab tavalise vaate taastada vajutusega klahvile Esc;. Vaikimisi näidatakse tööriistariba isegi täisekraani korral. Kui eelistad seda mitte näha, lülita see välja & digikam; i seadistustedialoogis, mille saab avada & digikam; i peaaknast (vaata osa Pildiredaktori seadistamine).
Printing Images
Piltide trükkimine
When you want to print the current image from the Image Editor, select File Print image (Ctrl; +P) and you get the standard & kde; Print dialog, where you can adjust the settings before printing your photograph.
Kui soovid parajasti pildiredaktoris näidatava pildi trükkida, vali menüükäsk Fail Trüki pilt (Ctrl; +P). See avab standardse & kde; trükkimisdialoogi, kus saad enne foto trükkimist veel ühtteist täpsustada.
For more information about advanced printing settings, please consult kde; Print manual.
Täpsemalt kõneleb trükkimise võimalustest kde; trükkimise käsiraamat.
From the main window view you can print single images or whole sets of them. Entire thumbnail pages can be printed with your selection. All you need to do is selecting images the standard way and call Image Print Assistant. Then follow the instructions and choices to make.
Peaaknas saab samuti trükkida kas üksikuid pilte või ka nende kogumeid, soovi korral kas või terved pisipiltide leheküljed. Selleks tuleb lihtsalt pilt või pildid valida ja seejärel valida menüükäsk Pilt Trükkimisabiline. Sealsed valikud peaksid olema iseenesestmõistetavad.
& doc-photo-editing; & doc-color-management;
& doc- photo- editing; & doc- color- management;
How to Obtain & digikam;
& digikam; i hankimine
The website for & digikam; is at http: / /www. digikam. org. Please check it regularly to get the latest news about & digikam;. & digikam; can be obtained in binary and source format from http: / /sourceforge. net/ project/ showfiles. php? group_id=42641.
& digikam; i veebilehekülg asub aadressil http: // www. digikam. org. Vaata seda regulaarselt, et näha viimaseid uudiseid & digikam; i kohta. & digikam; i võib hankida nii binaarkujul kui ka lähtekoodina aadressilt http: // sourceforge. net/ project/ showfiles. php? group_ id=42641.
Also you can checkout the digikam and kipi source code modules from & kde; Extragear SVN repository like this:
Samuti võib lähtekoodimoodulid digikam ja kipi võtta välja & kde; Extrageari SVN- hoidlast:
% svn co -N svn: / /anonsvn. kde. org/ home/ kde/ trunk/ extragear/ graphics% cd graphics% svn up digikam% svn co svn: / /anonsvn. kde. org/ home/ kde/ branches/ KDE/ 3.5/ kde-common/ admin
% svn co - N svn: // anonsvn. kde. org/ home/ kde/ trunk/ extragear/ graphics% cd graphics% svn up digikam% svn co svn: // anonsvn. kde. org/ home/ kde/ branches/ KDE/ 3. 5/ kde- common/ admin
The last SVN snapshoots can be downloaded at this & URL; ftp: / /ftp. kde. org/ pub/ kde/ unstable/ snapshots/.
Viimased SVN- hetktõmmised saab alla laadida aadressilt ftp: // ftp. kde. org/ pub/ kde/ unstable/ snapshots /.
In order to successfully use & digikam;, you need the following: AutoConf > = 2.5 GNU autoconf AutoMake > = 1.7.0 GNU automake kde; 3. x kde; Home Page libqt > = 3.3. x Trolltech libsqlite > = 3. x SQlite3 gphoto2 > = 2. x Gphoto Home Page libgdbm > = 1.8.0 libkipi > = 0.1 www. kipi-plugins. org libkexiv2 > = 0.1 www. kipi-plugins. org libdcraw > = 0.1.5 www. kipi-plugins. org libtiff > = 3.6. x (> =3.8.2 recommended) www. remotesensing. org libpng > = 1.2.0 www. libpng. org liblcms > = 1.14. x Little CMS Home Page libjasper > = 1.7 Jasper site exiv2 > = 0.12 (> =0.14 recommended) Exiv2. org All library dependencies require development and binary packages installed on your computer to compile & digikam;.
& digikam; i edukaks kasutamiseks on vaja järgmisi asju: AutoConf > = 2. 5 GNU autoconf AutoMake > = 1. 7. 0 GNU automake kde; 3. x kde; kodulehekülg libqt > = 3. 3. x Trolltech libsqlite > = 3. x SQlite3 gphoto2 > = 2. x Gphoto kodulehekülg libgdbm > = 1. 8. 0 libkipi > = 0. 1 www. kipi- plugins. org libkexiv2 > = 0. 1 www. kipi- plugins. org libdcraw > = 0. 1. 5 www. kipi- plugins. org libtiff > = 3. 6. x (> =3. 8. 2 soovitatav) www. remotesensing. org libpng > = 1. 2. 0 www. libpng. org liblcms > = 1. 14. x Little CMS- i kodulehekülg libjasper > = 1. 7 Jasperi kodulehekülg exiv2 > = 0. 12 (> =0. 14 soovitatav) Exiv2. org Kõik teegisõltuvused nõuavad & digikam; i kompileerimiseks arendus - ja binaarpakettide paigaldamist arvutisse.
Most likely your distribution vendor might already have packaged and provided these packages.
Tõenäoliselt on sinu distributsioonis need paketid juba pakendatud ning vabalt saadaval.
In order to compile and install & digikam; on your system, type the following in the base folder of the libkipi and digikam module distributions:
& digikam; i kompileerimiseks ja paigaldamiseks anna libkipi ja digikam i baaskataloogis järgmised käsud:
% export WANT_AUTOCONF_2_5=1% export KDEDIR=KDE_installation_dir_on_your_system% export PKG_CONFIG_PATH=$PKG_CONFIG_PATH: / path/ to/ installation/ lib/ pkgconfig% make -f Makefile. cvs%. / configure% make% su% make install
% export WANT_ AUTOCONF_ 2_ 5=1% export KDEDIR=KDE_ paigalduskataloog_ sinu_ süsteemis% export PKG_ CONFIG_ PATH=$PKG_ CONFIG_ PATH: / path/ to/ installation/ lib/ pkgconfig% make - f Makefile. cvs%. / configure% make% su% make install
Important Notes
Tähtsad märkused
Stage 3 is required if you are installing libkipi/ libkexiv2 in a non-standard location, and you must let pkg-config know about their paths.
Kolmas samm on nõutav, kui paigaldad libkipi/ libkexiv2 mittestandardsesse asukohta, ning sel juhul peab pkg- config neid asukohti teadma.
More specific compilation and installation options can be passed to the configure script. Use. / configure --help on the command line to view these options.
Konkreetsemaid kompileerimis - ja paigaldamisvõtmeid saab edastada skriptile configure. Nende nägemiseks anna käsk. / configure -- help.
Use --enable-debug=full option with configure script for to provide a full information bug report.
Võtmega -- enable- debug=full saab panna skripti configure esitama täieliku teabega veaaruannet.
Because & digikam; depends on libkipi and libkexif, you must build these libraries before you build & digikam;.
Kuna & digikam; sõltub teekidest libkipi ja libkexif, tuleb need ehitada enne & digikam; i.
Since & digikam; uses autoconf and automake you should not have trouble compiling it. If you run into problems please report them to digikam-users@kde. org.
Kuna & digikam; kasutab autoconf' i ja automake' i, ei tohiks kompileerimisel probleeme tekkida. Kui neid siiski esineb, anna sellest teada aadressil digikam- users@ kde. org.
RAW File Treatment and Color Management
Toorfailide käsitlemine ja värvihaldus
This article/ tutorial has mainly been authored by Elle Stone, thanks Elle for that contribution. I merely adapted it to & digikam; 's concrete implementation.
Käesoleva osa autoriks on peamiselt Elle Stone, kes väärib suurt tänu. Seda on vaid põgusalt kohandatud & digikam; i konkreetsetele tingimustele.
The point of a color-managed workflow is to ensure that the colors coming from your camera or scanner have a predictable relationship with the colors you actually photographed or scanned, that the colors displayed on your monitor match the colors coming from your camera or scanner, and that the colors you print or display on the web match the colors you produced in your digital darkroom.
Värvihalduse mõte on tagada, et kaamerast või skannerist pärit värvid oleksid usaldusväärselt seotud värvidega, mida sa tegelikult pildistasid või skannisid, et sinu monitoris kuvatavad värvid vastaksid kaamerast või skannerist pärit värvidele ja et värvid, mida sa trükid või esitad veebis, vastaksid sinu digitaalses pimikus loodud värvidele.
Which buttons do I push?
Millist nuppu vajutada?
When it comes to color management, everyone wants to know, "which buttons do I push to get the results I want". Unfortunately, color management of necessity involves making informed choices at every step along the image-processing workflow. The purpose of this tutorial is to provide sufficient background information on color management, along with links to more in-depth information, to enable you to begin to make your own informed decisions, based on your own desired results.
Kui asi puudutab värvihaldust, tahetakse ikka teada, millist nuppu vajutada, et saada soovitud tulemus. Paraku nõuab värvihaldus igal sammul teadlikku tegevust. Käesoleva osa eesmärk ongi anda piisavalt taustateavet värvihalduse kohta ning tuua ära mõned viidad veel põhjalikumale teabele, et sul tekiks võimalus langetada teadlikke otsuseid vastavalt sellele, milliseid tulemusi sa soovid näha.
Is there anyone who does n't need to worry about color management?
Kas värvihaldus on üldse vajalik?
If your imaging workflow meets all six criteria listed below, then you do n't need to worry about color management.
Kui sinu pilditöötlus vastab kõigile allpool toodud kuuele kriteeriumile, siis ei ole vaja värvihalduse peale mõelda.
you are working at a monitor properly calibrated to the sRGB color space (more about that below)
töötad monitoriga, mis on korrektselt kalibreeritud sRGB värviruumi (sellest täpsemalt allpool)
your imaging workflow starts with an in-camera-produced jpeg already in the sRGB color space
alustad pilditöötlust kaameras loodud JPEG- pildiga, mis on juba sRGB värviruumis
you work exclusively in the sRGB color space for editing
töötad redigeerimise ajal eranditult sRGB värviruumis
your printer wants images in the sRGB color space
sinu printer eeldab pilte sRGB värviruumis
your scanner produces images in the sRGB color space
sinu skanner tekitab pilte sRGB värviruumis
your only other image output is via email or the web, where sRGB is the de facto standard
sinu ainuke muu pildiväljund on e- post või veeb, kus sRGB on sisuliselt standard
The sRGB color space
sRGB värviruum
What is so special about the sRGB color space?
Miks on sRGB värviruum nii eriline?
So if sRGB works so well and makes life so easy for everyone, why use any other color space and thus be forced to worry about color management issues?
Kui sRGB on nii hea ja muudab kõigi elu lihtsamaks, miks siis üldse kasutada mõnda muud värviruumi ja seeläbi tekitada probleeme värvihaldusega?
sRGB was designed to contain colors easily displayed on consumer-oriented monitors and printed by consumer-oriented printers manufactured in 1996. This least-common-denominator set of viewable and printable colors - the technical term is "color gamut" - is much smaller than the set of colors we can see in the real world, much smaller than the set of colors today's digital cameras can capture, much smaller than the set of colors today's printers can print, and much smaller than the color gamut of the new wide gamut monitors that are beginning to enter the consumer market. For anyone who wants to make use of the wider color gamuts available today even at the consumer level, the gamut of sRGB is too small. Conversely, if you do n't intend to make use of an expanded gamut of colors at any point in your digital imaging workflow, then you do n't need to worry about non-sRGB color spaces and all the attending intricacies of color management.
sRGB kavandati sisaldama värve, mida sai hõlpsasti kuvada laiatarbemonitoridel ja trükkida laiatarbeprinteritega, mis olid käibel 1996. aastal. Kuvatavate ja trükitavate värvide väikseim ühisnimetaja - tehniline termin on "värviulatus" - on palju väiksem kui värvikogum, mida me võime näha tegelikus maailmas, mida suudavad pildistada tänased digitaalkaamerad, trükkida tänased printerid ning ka väiksem kui juba laiatarbeturule jõudvatel uutel, laia värviulatusega monitoridel. Kõigi jaoks, kes soovivad ära kasutada juba praegu tavalisele tarbijale kättesaadavaid avaramaid värviulatusi, jääb sRGB värviulatus väikseks. Aga samas, kui sa ei kavatse oma digitaalpiltide töötlemisel avaramaid värviulatusi kasutada, ei ole mingit põhjust isegi mõelda sRGB- välistele värviruumidele ja nendega kaasnevatele värvihalduse probleemidele.
How small is sRGB?
Kui väike on sRGB?
A visual representation of the limitations of sRGB compared to the colors we actually see in the real world is presented here after. It shows a two-dimensional representation of all the colors we can see (the horseshoe-shaped region) and the colors contained in the sRGB space (the smaller triangular region).
Siin näeb sRGB piirangute visuaalset esitust võrreldes värvidega, mida me näeme reaalses maailmas. Sellel on kahemõõtmeliselt näha kõik värvid, mida me näeme (hobuserauakujuline ala) ning sRGB värviruumis leiduvad värvid (väiksem kolmnurkne ala).
If you would like to see a two-dimensional representation of sRGB compared to some of the larger working color spaces, see Bruce Lindbloom's excellent site, click on "Info" then on "Information About RGB Working Spaces".
Kui tahad näha kahemõõtmeliselt sRGB võrdlust mõne suurema värviruumiga, vaata Bruce Lindbloomi suurepärast veebilehekülge ja klõpsa seal kõigepealt "Info" ja siis "Information About RGB Working Spaces".
Calibrating and profiling your monitorRGB?
Monitori RGB kalibeerimine ja profileerimine
If I choose to work exclusively in the sRGB color space, do I need to calibrate my monitor?
Kui ma soovin töötada ainult sRGB värviruumis, kas ma pean siis oma monitori kalibreerima?
Yes! Whether you stay within the color gamut provided by sRGB or not, you need a properly calibrated monitor because sRGB assumes that your monitor is calibrated to sRGB. Your monitor calibration closes the loop. If you work within the color gamut provided by sRGB then you need to calibrate your monitor to the sRGB standard (or produce and use an accurate monitor profile, or both).
Jah! Sõltumata sellest, kas sa piirdud sRGB pakutava värviulatusega või mitte, läheb vaja korralikult kalibreeritud monitori, sest sRGB eeldab, et monitori on kalibreeritud sRGB jaoks. Monitori kalibreerimisega täidad selle eelduse. Kui töötad sRGB pakutavas värviulatuses, tuleb kalibreerida monitor sRGB standardile kohaseks (või luua ja kasutada täpset monitori profiili või ka teha mõlemat korraga).
What are the consequences of working with an uncalibrated monitor?
Mida toob kaasa töötamine kalibreerimata monitoriga?
Setting a proper white point is only part of monitor calibration. You also need a proper black point, brightness (luminance), and gamma (transfer) function. If your monitor is too dark because the black point is set too low, you will overcompensate and produce images that look washed out on a properly calibrated monitor. Conversely, if your monitor black point is set too high, your images will look took dark and overly saturated on a properly calibrated monitor.
Sobiva valgepunkti määramine on ainult üks osa monitori kalibreerimisest. Samuti tuleb määrata sobiv mustpunkt, heledus ja gamma. Kui sinu monitor on liiga tume, sest mustpunkt on määratud liiga väike, on tulemuseks pildid, mis paistavad korralikult kalibreeritud monitoril luitununa. Ja vastupidi - kui monitori mustpunkt on määratud liiga kõrgele, paistavad pildid korralikult kalibreeritud monitoril tumeda ja üleküllastununa.
If the brightness/ contrast is set too high, you will assume your images have a lot more "pop" than they really have when viewed on a properly calibrated monitor, plus your eyes will hurt and your LCD screen will burn out faster.
Kui heledus või kontrast on liiga kõrge, tundub, nagu oleks piltidel rohkem "sära" kui tegelikult, nagu selgub vaatamisel korralikult kalibreeritud monitoril - ja lisaks teeb see kahju nii silmadele kui ka LCD ekraanile.
If your monitor gamma is improperly set, your tonal variations from dark to light will be off. That is, the shadows or highlights might be overly compressed or expanded, leading you to compensate in the opposite direction. So when viewed on a properly calibrated monitor, the shadows might be too bright or dark (or the highlights too dark or bright), with the rest of the image suffering from tonal over-compression. And heaven help you if the internal R, G, and B guns (or LCD equivalent) of your monitor are improperly set (each gun has its own black point and gain), because the resulting color casts - too green, too magenta, too orange, etc, that you will inevitably create by "correcting" your image during editing - are very obvious when viewed on a properly calibrated monitor.
Kui monitori gamma pole korrektselt määratud, lähevad tooni üleminekud tumedast heledale kaotsi. Sel juhul võivad varjud või heledad toonid olla liigselt kokku surutud või vastupidi, mis sunnib kompenseerima teises suunas. Ja kui siis pilti vaadata korralikult kalibreeritud monitoril, võivad varjud (või ka heledad toonid) olla liiga heledad või tumedad ning ka ülejäänud pilt kannatab selle all. Veel hullem on see, kui sinu monitori R, G, või B katoodtorud (või nende LCD vasted) on paigast ära, sest siis on värvinihked - liiga palju rohelist, magentat, oranži jne., mis paratamatult tekib, kui sa püüad pilti töötlemise ajal "parandada" - korralikult kalibreeritud monitoril lausa valusalt silmatorkavad.
Whether or not your monitor is properly calibrated, you might be surprised by the results of comparing an image you've edited on your home monitor to the same image as displayed by other monitors in your house or on your friend's and neighbor's monitors. We certainly were - we have two Sony Trinitron monitors in our home, one with a failing (too high) green gun and one with a failing (too high) blue gun. Every image edited on either monitor looked very wrong on the other monitor, until we purchased a spectrophotometer to calibrate and profile both monitors. Unfortunately, at this point neither of these two monitors can be calibrated to display a proper black point, so they are no longer used for image editing - the point being that an additional benefit of using a spectrophotometer is you know when it's time replace your monitor.
Sõltumata sellest, kas su monitor on korralikult kalibreeritud või mitte, võid üllatuda, kui võrdled pilti, mida oled töödelnud oma monitori taga, sama pildiga vaadatuna mõnel muul monitoril, olgu su enda kodus või sõbra juures. Meie igatahes olime: meil on kodus kaks Sony Trinitroni monitori, millest ühel on vigane roheline katoodtoru (liiga kõrge) ja teisel vigane sinine katoodtoru (samuti liiga kõrge). Ühel monitoril töödeldud pilt nägi teisel väga valesti välja, kuni me lõpuks ostsime mõlema monitori kalibreerimiseks ja profileerimiseks spektrofotomeetri. Paraku ei saa kumbkit monitori kalibreerida sobiva mustpunkti kuvamiseks, nii et need ei ole meil enam pilditöötluseks kasutusel. Niisiis, spektrofotomeetri üks pluss on ka see, et nii saab teada, millal on aeg monitori vahetada.
The meaning of "black point" and "brightness" seems pretty clear, but what does "gamma" mean?
"Mustpunkt" ja "valgepunkt" on mõistetavad, aga mida tähendab "gamma"?
See http: / /en. wikipedia. org/ wiki/ Gamma_correction for an overview of the role of gamma in monitors and photography; the links at the bottom of the article are all excellent sources of additional information. Wikipedia says "Gamma compression, also known as gamma encoding, is used to encode linear luminance or RGB values into video signals or digital video file values; gamma expansion is the inverse, or decoding, process... Gamma encoding helps to map data (both analog and digital) into a more perceptually uniform domain." Yeah, I know, clear as mud. Read the Wikipedia article and study the pictures. Eventually it will sink in. If you wade very deeply into image editing and color management, eventually you will need to make decisions about what gamma (or other encoding/ decoding function) you want to use when you calibrate your monitor, profile your digital camera, and choose a working color space. When in doubt (for those of you who just want to know which button to push!), gamma=2.2 is a widely-used value, both for monitor calibration and working color spaces.
Gamma tähendusest monitoris ja fotograafias annab kena ülevaate http: // en. wikipedia. org/ wiki/ Gamma_ correction, mille all on viidad suurepärastele lisateabe allikatele. Wikipedia sõnab: "Gammatihendust, nimetatud ka gammakodeerimiseks, kasutatakse lineaarse heleduse või RGB väärtuste kodeerimiseks videosignaalideks või digitaalvideofaili väärtusteks; gamma avamine on vastupidine, see tähendab dekodeerimisprotsess... Gammakodeerimine aitab seostada nii analoog - kui ka digitaalandmeid tajutavalt ühtsemalt." Eks ole, veidi segane. Aga loe Wikipedia artiklit põhjalikumalt ja uuri pilte. Lõpuks jõuab see kohale. Kui võtad pilditöötlust ja värvihaldust tõsiselt, siis tuleb sul lõpuks langetada otsus, millist gammat (või mõnda muud kodeerimis/ dekodeerimisfunktsiooni) kasutada, kui kalibreerid monitori, profileerid digitaalkaamerat ja valid töövärviruumi. Kahtluse korral (see on mõeldud eelkõige neile, kes ikka kangesti tahavad vaid piirduda nupule vajutamisega!) arvesta, et nii monitoride kalibreerimisel kui ka töövärviruumide korral on väga levinud väärtus gamma=2, 2.
What's the difference between calibrating a monitor and profiling a monitor?
Mille poolest erineb monitori kalibreerimine ja profileerimine?
When first learning about color management, many people are confused about the difference between calibrating and profiling a monitor (I know I was). Quoting from Hal Engel's excellent discussion in the & digikam; users forum:
Värvuhaldusega tutvust tehes satuvad paljud segadusse ega oska aru saada, millest poolest erinevad monitori kalibreerimine ja profileerimine (mina kohe kindlasti sattusin). Siin tasub tsiteerida Hal Engeli suurepärast tsitaati & digikam; i kasutajate foorumis: