natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is important to understand that & knetworkconf; cannot install networking hardware. As such physical devices and their drivers must be properly installed and configured in order for & knetworkconf; to display the device and enable management of networking properties.
Pane kindlasti tähele, et & knetworkconf; ei ole mõeldud võrguriistvara paigaldamiseks. Füüsilised seadmed ja nende draiverid peavad olema eelnevalt korrektselt paigaldatud ja seadistatud, alles siis saab & knetworkconf; seadet näidata ja lubada võrgu omadusi hallata.
In most cases drivers for networking hardware and other devices are installed and configured while installing & Linux;. If you add networking hardware after installation, you will have to define the drivers to be loaded by editing one of the following files depending on your kernel version:
Enamasti paigaldatakse ja seadistatakse võrguriistvara draiverid ja muud seadmed juba & Linux; paigaldamisel. Kui lisad võrguriistvara pärast paigaldamist, pead määrama laaditavad draiverid, redigeerides selleks üht kahest järgnevast failist (sõltuvalt kerneli versioonist):
& Linux; Kernel 2.4 and lower
& Linux; kernel 2. 4 ja vanem
& Linux; Kernel 2.6 and higher
& Linux; kernel 2. 6 ja uuem
Using the Network Settings Module
Võrguseadistuste mooduli kasutamine
The Network Settings module is loaded when the Network Settings option is selected in the & kcontrolcenter; index. When started the Network Settings module attempts to automatically detect the platform running on the system.
Mooduli Võrguseadistused saab avada & juhtimiskeskus; e indeksis valikut Võrguseadistused valides. Käivitamisel üritab moodul Võrguseadistused automaatselt tuvastada sinu operatsioonisüsteemi.
Detecting the platform
Platvormi tuvastamine
When the platform is not a recognized you will be prompted to manually select the platform. Select a platform from the list that most closely corresponds to your distro and its release. Check the Do n't ask again option to make this choice permanent. Next time Network Settings is started the system will automatically default to the selected platform option.
Kui platvormi ära ei tunta, palutakse sul see käsitsi valida. Vali nimekirjast platvorm, mis on kõige lähedasem sinu distributsioonile ja väljalaskele. Kui soovid langetatud valikut ka edaspidi kasutada, märgi ära kastike Rohkem ei küsita. Kui nüüd moodul Võrguseadistused järgmine kord käivitada, kasutatakse sel juhul automaatselt sinu valitud platvormi.
To manage the system network settings you must enter administrator mode. Prior to this all options will be grayed, meaning you can only navigate the interface and view properties. Editing is disabled. To enter administrator mode click the Administrator Mode button located bottom left of the module. Enter your password when prompted.
Süsteemi võrguseadistuste haldamiseks pead tegutsema administraatori õigustes. Enne seda on kõik valikud hallid, mis tähendab, et sa saad neid ainult vaadata, mitte aga muuta. Administraatori režiimi käivitamiseks klõpsa moodulis all vasakul asuvale nupule Administraatori režiim. Seejärel sisesta ilmuvasse dialoogi parool.
knetworkconf; in administrator mode
knetworkconf; administraatori õigustes
Once in administrator mode all the modules functionality is enable. Functionality is organized into three tabs:
Administraatori režiimis saab kasutada kõiki mooduli võimalusi. Need on jagatud kolmele kaardile:
Managing Network Interfaces
Võrguliideste haldamine
The Network Interfaces tab is used to manage the network communications devices installed on the system. All available networking devices are listed. From the Network Interfaces tab the following tasks can be accomplished:
Kaardil Võrguliidesed saab hallata süsteemi paigaldatud võrguseadmeid. Siin on näha kõik saadaolevad võrguseadmed. Kaardil Võrguliidesed saab ette võtta järgmisi toiminguid:
The & knetworkconf; interface
& knetworkconf; i liides
For each network device the following properties can be viewed:
Iga võrguseadme puhul saab näha järgmisi omadusi:
Shows the name of the network interfaces. For example, eth0, eth1, wlan0.
Võrguliidese nimi, näiteks eth0, eth1, wlan0.
Shows the currently assigned IP address.
Kehtiv IP- aadress.
Shows the boot protocol.
Alglaadimisprotokoll.
Shows the current state (up or down).
Kehtiv olek (töötab või mitte).
Shows the (freely assignable) comment.
Vabalt omistatav kommentaar.
Configuring a Networking Device
Võrguseadme seadistamine
The properties of listed network devices can be configured by selecting the required device from the list then clicking the Configure Interface... button to display the Configure Device dialog.
Nimekirjas olevate võrguseadmete omaduste seadistamiseks vali vajalik seade ning seejärel klõpsa nupule Seadista liidest..., mille järel avatakse dialoog Seadme seadistamine.
Configuring a networking device
Võrguseadme seadistamine
By default only basic TCP/ IP settings are available. Click the Advanced Settings button to expand the dialog to include advanced properties.
Vaikimisi näeb ainult TCP/ IP põhiseadistusi. Dialoogi laiendamiseks ja täpsemate seadistuste kasutamiseks klõpsa nupule Muud seadistused.
Advanced device configuration
Seadme täpsemad seadistused
Complete the dialog values are as follows:
Kogu dialoogi seadistamisvõimalused on järgmised:
Select the Automatic radio button when the TCP/ IP settings are obtained from a DHCP server or BOOTP server node. In automatic mode the TCP/ IP settings for the system are configured when the system services are started. The DHCP or BOOTP server sends all the required TCP/ IP information each time the system is started, there is no need to configure any other settings. Use the drop-list to select DHCP or BOOTP according to your system.
Vali raadionupp Automaatne, kui TCP/ IP seadistused hangitakse DHCP serverist või BOOTP serveri sõlmest. Automaatses režiimis seadistatakse süsteemi TCP/ IP seadistused süsteemsete teenuste käivitamise ajal. DHCP või BOOTP server edastab alati süsteemi käivitamise ajal vajaliku TCP/ IP info. Hüpiknimekirjast saad vastavalt oma süsteemi nõuetele valida kas DHCP või BOOTP.
Select the Manual radio button when you do not use DHCP or BOOTP for TCP/ IP configuration. In the IP address field enter the TCP/ IP address of the host. In the Netmask field enter the subnetwork address.
Vali raadionupp Käsitsi, kui sul pole TCP/ IP seadistuste jaoks kasutusel ei DHCP ega BOOTP. Sisesta väljale IP- aadress masina TCP/ IP- aadress. Väljale Võrgumask sisesta alamvõrgu aadress.
When checked this option will cause the system to initialize this network interface while the system is booting. If you do not want the device initialized leave this option unchecked.
Selle märkimisel initsialiseerib süsteem antud võrguliidese süsteemi alglaadimise ajal. Kui sa seda ei soovi, jäta kastike märkimata.
Enter a descriptive name.
Kirjeldav nimi.
Broadcast
Üldleviaadress
Enter the broadcast address used to communicate with all hosts on the subnetwork.
Sisesta siia üldleviaadress, mida kasutatakse kõigi alamvõrgu masinatega suhtlemiseks.
The values entered in this dialog will be displayed as the properties of the device in the device list.
Dialoogis sisestatud väärtusi näidatakse seadmete nimekirjas antud seadme omadustena.
Make certain that the IP-address entered is not already in use on the network. Entering an IP-address that is already on the network will result in a TCP/ IP conflict. Use ping from & konsole; to check if the address you want to enter is in use or not. If you are not sure how to complete this dialog, consult your network administrator.
Kontrolli, et sisestatud IP- aadress poleks võrgus juba kasutusel. Kui see peaks nii juhtuma, tekib TCP/ IP konflikt. Ava & konsole; ja kasuta programmi ping, et kontrollida, kas aadress, mida tahad sisestada, on kasutusel või mitte. Kui sa ei ole päris kindel, pea nõu oma võrguadministraatoriga.
Enabling a Network Device
Võrguseadme aktiveerimine
Network devices may be enabled or disabled depending on system requirements. To enable a disabled network device select the device from the list then click Enable Interface.
Võrguseadmeid võib vastavalt süsteemi vajadustele aktiveerida või välja lülitada. Väljalülitatud võrguseadme aktiveerimiseks vali nimekirjast seade ja klõpsa nupule Luba liides.
Disabling Network Devices
Võrguseadmete väljalülitamine
Network devices may be enabled or disabled depending on system requirements. To disable an enabled network device select the device from the list then click Disable Interface.
Võrguseadmeid võib vastavalt süsteemi vajadustele aktiveerida või välja lülitada. Aktiveeritud võrguseadme väljalülitamiseks vali nimekirjast seade ja klõpsa nupule Keela liides.
Managing System Routing
Süsteemi marsruutimise haldamine
The Routes tab enables management of the system routing configuration.
Kaardil Marsruudid saab hallata süsteemi marsruutimisega seotud seadistusi.
This specifies the IP address of the host on the local subnetwork that provides the physical connection to remote networks, and is used by default when TCP/ IP needs to communicate with computers on other subnetworks.
Siin saab määrata masina IP- aadressi kohalikus alamvõrgus, mis pakub füüsilise sideme muude võrkudega. Seda kasutatakse vaikeväärtusena, kui TCP/ IP peab suhtlema muude alamvõrkude masinatega.
Select a device from the drop list to edit the Default Gateway value.
Vali vaikelüüs i väärtuse muutmiseks hüpikmenüüst vajalik seade.
If your computer offers more than one network interface, select the interface connected to network on which the gateway computer resides.
Kui sinu arvutis on enam kui üks võrguliides, vali see liides, mis on ühendatud võrguga, milles paikneb lüüsiarvuti.
Managing DNS Settings
DNS seadistuste haldamine
The Domain Name System tab enables management of the system DNS configuration.
Kaardil Nimelahendus (DNS) saab hallata süsteemi DNS- seadistusi.
Host name
Masinanimi
The name by which the host will be known on the subnetwork.
Nimi, millega masinat tuntakse alamvõrgus.
Domain name
Domeeninimi
The network domain in which the host resides.
Võrgudomeen, milles masin asub.
A list of DNS servers in order of preference (see).
Nimeserverite nimekiri eelistuse järjekorras (vaata).
A list of known hosts on the subnetwork system (see).
Alamvõrgu süsteemi tuntud masinate nimekiri (vaata).
Managing DNS Servers
Nimeserverite haldamine
A computer running DNS matches up a fully qualified domain with a proper IP address. This is necessary because computers only understand the IP addresses. When a computer requests http: / /www. somedomain. com the DNS resolves this name to an IP-address such as 123.45.678.90.
Arvuti, kus nimeserver töötab, sobitab täielikult kvalifitseeritud domeeni sobiva IP- aadressiga. See on vajalik sellepärast, et arvutid tunnustavad ainult IP- aadresse. Kui arvuti tahab avada näiteks saiti http: // www. mingidomeen. com, siis lahendab selle päringu, asendades selle IP- aadressiga, näiteks 123. 45. 678. 90.
The Domain Name Servers part of the Domain Name System tab enables easy management of the list. Server properties can be added, removed and edited. DNS records can be arranged in order of preference by selecting a record and promoting or demoting the record in the list using the Move Up or Move Down buttons as required.
Kaardi Nimalahendus (DNS) sektsioonis Nimeserverid saab hõlpsasti serverite nimekirja hallata. Seal saab lisada, eemaldada ja muuta serverite omadusi. DNS- kirjeid saab seada eelistusjärjekorda, valides vajaliku kirje ja liigutades seda üles - või allapoole nuppudega Liiguta üles ja Liiguta alla.
Adding a DNS server
Nimeserveri lisamine
From the Domain Name Servers group click the Add... button. The Add New DNS Server dialog is displayed.
Klõpsa sektsioonis Nimeserverid nupule Lisa... Ilmub dialoog Uue nimeserveri lisamine.
Enter the IP-address of the DNS server then click Add. The record is added to the DNS list.
Kirjuta nimeserveri IP- aadress ja klõpsa nupule Lisa. Uus kirje lisatakse serverite nimekirja.
Editing a DNS server record
Nimeserveri kirje muutmine
From the Domain Name Servers group select a DNS record then click the Edit... button. The Edit Server dialog is displayed.
Vali sektsioonis Nimeserverid DNS- kirje ja klõpsa nupule Muuda... Ilmub dialoog Serveri muutmine.
Modify the IP-address then click OK. The record is updated to the DNS list.
Muuda IP- aadressi ja klõpsa nupule OK. Kirjet serverite nimekirjas uuendatakse.
Managing Static (Known) Hosts
Staatiliste (tuntud) masinate haldamine
The Static Hosts list describes a number of hostname-to-address mappings for the TCP/ IP subsystem. It is mostly used at boot time, when no name servers are running. On small, closed network systems, it can be used instead of Domain Name Servers.
Nimekiri Staatilised masinad toob ära TCP/ IP alamsüsteemi masinanimede ja aadresside seosed. Enamasti on sellest kasu algkäivituse ajal, kui nimeserver veel ei tööta. Väikestes suletud võrguga süsteemides saab seda kasutada ka nimeserveri asemel.
By default, the Static Hosts list contains some records describing the & apos; localhostapos; and a handful of special records for hosts that support IPv6. This still-experimental version of IP is destined to replace version 4.
Vaikimisi sisaldab nimekiri Staatilised masinad mõnngaid kirjeid, mis käivad sinu arvuti (apos; localhostapos;) kohta, ning teatud erikirjeid IPv6 toetusega masinate korral. See veel eksperimentaalne IP versioon peab tulevikus asendama praeguse 4. versiooni.
Adding Static Hosts
Staatilise masina lisamine
Click the Add... button. The Add New Static Host dialog is displayed.
Klõpsa nupule Lisa... Ilmub dialoog Uue staatilise masina lisamine.
Enter the IP-address of the known host then click Add.... The Add New Alias dialog is displayed.
Kirjuta tuntud masina IP- aadress ja klõpsa nupule Lisa... Ilmub dialoog Uue aliase lisamine.
Enter the name of the known host then click the Add button. If the known host has multiple aliases click the Add button again and enter another alias.
Kirjuta tuntud masina nimi ja klõpsa nupule Lisa. Kui tuntud masinal on mitu aliast, klõpsa uuesti nupule Lisa ja sisesta järgmine alias.
When finished click OK to update the Static Hosts list.
Kui oled lõpetanud, klõpsa staatiliste masinate nimekirja uuendamiseks nupule OK.
Editing Static Hosts
Staatilise masina muutmine
Select a static host record from the list, then click the Edit... button. The Edit Static Host dialog is displayed.
Vali nimekirjast staatilise masina kirje ja klõpsa nupule Muuda... Ilmub dialoog Staatilise masina muutmine.
Perform any of the following tasks, then click OK to update the Static Hosts list.
Võta ette mõni järgnevatest toimingutest ning klõpsa seejärel staatiliste masinate nimekirja uuendamiseks nupule OK.
To change the IP-address, enter a new IP-address, then click OK.
IP- aadressi muutmiseks sisesta uus IP- aadress ja klõpsa nupule OK.
To add a new alias, click the Add... button.
Uue aliase lisamiseks klõpsa nupule Lisa...
To change an alias value, select the alias record, then click Edit....
Aliase muutmiseks vali alias ja klõpsa nupule Muuda...
To remove an alias, select an alias record then click Remove.
Aliase eemaldamiseks vali alias ja klõpsa nupule Eemalda.
Applying Changes
Muudatuste rakendamine
Changes made via the Network Settings module are not automatically applied to the system environment. To apply the changes made, start & konsole; and execute the following command.
Muudatusi, mida teed moodulis Võrguseadistused, ei rakendata süsteemis automaatselt. Muudatuste rakendamiseks käivita & konsole; ja anna järgmine käsk.
You need & kde; 3. x and QT 3. x installed to use knetwork-conf.
KNetworkConfi kasutamiseks on vajalik & kde; 3. x ja QT 3. x.
knetwork-conf can be used with the following platforms:
KNetworkConfi saab kasutada järgmistel platvormidel:
How to obtain knetwork-conf
KNetworkConfi hankimine
knetwork-conf's home page is at http: / /knetworkconf. sourceforge. net where you at least can download source packages.
KNetworkConfi kodulehekülg asub aadressil http: // knetworkconf. sourceforge. net, kust leiab vähemalt lähtekoodipaketid, mida alla laadida.
Installing binaries
Binaarfailide paigaldamine
When using the binary distributions (most often rpm packages), it is enough to have the & kde; and QT binaries installed.
Kui kasutad binaardistributsiooni (enamasti RPM- paketid), piisab eelnevalt & kde; ja QT binaarfailide paigaldamisest.
Installing binaries is recommended for less experienced users. Simply download the rpm packages. Install them from & konsole; using RPM as follows:
Binaarpakettide paigaldamine on soovitatav eriti vähemate kogemustega kasutajatele. Selleks tõmba lihtsalt RPM- paketid. Paigalda need & konsole; 'is programmi RPM kasutades järgnevalt:
rpm -i knetwork-conf-versionnumber. rpm
rpm - i knetwork- conf- versiooninumber. rpm
Alternatively, use a graphical front end like kpackage or the installation tool of your distribution.
Teine võimalus on kasutada graafilist tarkvara paigaldamise rakendust, näiteks kpacakge või sinu distributsiooni pakutav vastav rakendus.
In this case, it is not enough to have the binaries of QT and & kde; installed; you also need the development packages which include libraries and other stuff.
Antud juhul ei piisa ainult & kde; ja QT binaarpakettide paigaldamisest, vaja läheb ka arenduspakette, milles leiduvad teegid ja muu vajalik kraam.
Recommended for advanced users only. Otherwise, compiling & knetworkconf; is not difficult. The following commands should do it.
See on soovitatav ainult kogenud kasutajatele. Samas pole & knetworkconf; i kompileerimine kuigi keerukas. Sellega peaksid toime tulema järgmised käsud.
. / configure --prefix=$(kde-config --prefix) make make install
. / configure -- prefix=$( kde- config -- prefix) make make install
The command make install must be run as root.
Käsk make install tuleb anda administraatori õigustes.
That should do it. Should you run into any problems, please let us know.
Ja ongi kõik. Kui peaks esinema probleeme, anna neist teada.
Technical Information
Tehniline info
In the first section of this chapter, you'll find some valuable information about networking basics. In the second, all configuration files on your disk which can be changed by & knetworkconf; will be discussed.
Käesoleva peatüki esimeses osas anname veidi infot võrgu põhitõdede kohta. Teises osas vaatleme konfiguratsioonifaile sinu kõvakettal, mida & knetworkconf; võib muuta.
IPv4 Networking
IPv4 võrk
This section cannot be a replacement for further lecture of IP-Networking. In this appendix, you'll only find the basic information to get you started integrating your machine into a small (home) network.
See osa ei ole mõeldud põhjalikuks ülevaateks ei võrgust tervikuna ega IP- st konkreetselt. Me anname siin ainult veidi elementaarset teavet, mis kulub ära oma masina kaasamisel väiksesse (kodu -) võrku.
Currently, IP-networking is done using TCP/ IP version 4 (IPv4). IPv5 has never been used much. IPv6 is expected to get spread in the near future. So, this manual is based on the currently most spread IPv4.
Praegu käib IP- võrgundus TCP/ IP versiooni 4 (IPv4) alusel. IPv5 on küll olemas, aga seda pole kunagi peaaegu kasutatudki. IPv6 peaks laialdasemalt levima juba lähimas tulevikus. Sestap on siinse jutu teemaks praegu üldlevinud IPv4.
One of the most important information for setting up an interface is the IP-address which you have to assign to the interface. In foreign networks, & eg; your office, you have to ask the network administrator to tell you a valid IP-address, or you can use DHCP if this is available. In any case, you are not allowed to simply choose any IP-address!
Tähtsaim liidese seadistamisel vajalik info on liidesele omistatav IP- aadress. Üldiselt tuleb võrgus, & eg; sinu töökohas, sobiv IP- aadress küsida võrguadministraatorilt või siis kasutada DHCP- d, kui see võimalus on olemas. Igatahes ei saa sa lihtsalt omapäi IP- aadressi valida!
If you want to set up a small (home) network of your own, you should use IP-addresses from a range which has especially reserved for this purpose to prevent IP-address-conflicts with the global (Internet) network. The addresses from the table shown below are not routed in the Internet, so it is safe to use them as you like.
Kui soovid aga näiteks kodus luua oma väikse võrgu, pead kasutama IP- aadresse vahemikust, mis on spetsiaalselt reserveeritud selliseks vajaduseks, et vältida IP- aadresside konflitki ülemaailmse võrguga (Internet). Allpool oleva tabeli aadresse ei kasutata Internetis, nii et sa võid neid väga hästi kasutada oma koduse võrgu tarbeks.
Of course these machines can later be configured for Internet access by using a gateway machine.
Loomulikult võib selliseid masinaid hiljem ümber seadistada Interneti kasutamise huvides, kasutades selleks lüüsimasinat.
You can freely use the following addresses:
Vabalt võib kasutada järgmisi aadresse:
IP-Addresses for private networks
Privaatvõrkude IP- aadressid
10.0.0.0 to 10.255.255.255
10. 0. 0. 0 kuni 10. 255. 255. 255
172.16.0.0 to 172.31.0.0
172. 16. 0. 0 kuni 172. 31. 0. 0
192.168.0.0 to 192.168.255.0
192. 168. 0. 0 kuni 192. 168. 255. 0
For smaller networks, the most often used addresses are these in the range of 192.168.1.1 to 192.168.1.254. This is enough for networks up to over 250 computers.
Väikevõrkudes on enamasti kasutatavad aadressid vahemikus 192. 168. 1. 1 kuni 192. 168. 1. 254. Sellest piisab kuni 250 masinaga võrgule.
Furthermore, the netmask is most often set to 255.255.255.0, so that all of these machines are members of the same subnet.
Võrgumaskiks on enamasti määratud 255. 255. 255. 0, mis tähendab, et kõik masinad kuuluvad samasse alamvõrku.
Some addresses are reserved for special things, & eg; 0.0.0.0 and 127.0.0.1. The first one is the so called default route, the second the loopback address. The default route is needed by IP routing.
Mõned aadressid on mõeldud erivajadusteks, & eg; 0. 0. 0. 0 ja 127. 0. 0. 1. Esimene on niinimetatud vaikemarsruut, teine loopback- aadress. Vaikemarsruuti on vaja IP marsruutimisel.
The network 127.0.0.1 is reserved for the IP-traffic which works on the local machine only. Usually, the address 127.0.0.1 is assigned to a special device, the so called loopback interface, which works like a closed circle.
Aadress 127. 0. 0. 1 on mõeldud ainult kohalikus masinas toimuvaks IP- liikluseks. Tavaliselt on aadress 127. 0. 0. 1 omistatud erilisele seadmele, niinimetatud loopback. liidesele, mis töötab omamoodi suletud ringina.
A default gateway is a computer which connects two different networks. If you have configured a small network of your own, it is most likely that you want all (or some) of your machines to grant Internet access. But this is not possible directly, because these machines use local private IP-addresses, which are not routed in the Internet. The solution is a computer which translates between the two different networks. This computer uses at least two interfaces. One of them, maybe an Ethernet card, points to the local network, the other one, maybe an ISDN card, points to the Internet. In this case, both interfaces use different IP-addresses. This computer performs a so called network address translation (NAT, aka IP-forwarding). To enable a local machine the Internet access, you have only to tell them the default gateway, the local IP-address of the gateway-computer.
Vaikelüüs on arvuti, mis ühendab kaht erinevat võrku. Kui oled seadnud üles omaenda väikevõrgu, on üsna usutav, et soovid oma masinatele või vähemalt mõnele neist tagada ligipääsu Internetti. Otseselt ei ole see siiski võimalik, sest masinad kasutavad kohalikke privaatseid IP- aadresse, mida Internetis lihtsalt ei arvestata. Sellele probleemile pakub lahenduse arvuti, mis vahendab kaht erinevat võrku. See peab kasutama vähemalt kaht erinevat liidest. Üks neist, näiteks Ethernet- kaart, osutab kohalikku võrku, teine, näiteks ISDN- kaart, Internetti. Sel juhul kasutavad liidesed erinevat IP- aadressi. Arvuti sooritab niinimetatud võrguaadressi transleerimist (NAT ehk IP edastamine). Et anda nüüd kohalikule masinale ligipääs Internetti, tuleb sellele anda teada ainult vaikelüüs ehk lüüsiarvuti kohalik IP- aadress.
Configuration files
Konfiguratsioonifailid