natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The reason for the Earth 's precession is complicated. The Earth is not a perfect sphere, it is a bit flattened, meaning the Great Circle of the equator is longer than a meridonal great circle that passes through the poles. Also, the Moon and Sun lie outside the Earth 's Equatorial plane. As a result, the gravitational pull of the Moon and Sun on the oblate Earth induces a slight torque in addition to a linear force. This torque on the spinning body of the Earth leads to the precessional motion.
Maa pretsessiooni põhjused on üsna keerulised. Maa ei ole ideaalne sfäär, vaid natuke lapik, mis tähendab, et ekvaatori suurring on veidi pikem kui meridiaani suurring, mis läbib pooluseid. Kuu ja Päike asuvad väljaspool Maa ekvaatoritasandit, mistõttu nende gravitatsiooniline mõju pooluste kohalt lapikule Maale tekitab lisaks lineaarsele jõule kerge pöördemomendi. Viimase mõju pöörlevale Maale tekitabki pretsessioonilise liikumise.
Precession is easiest to see by observing the Celestial Pole. To find the pole, first switch to Equatorial Coordinates in the Configure & kstars; window, and then hold down the Up arrow key until the display stops scrolling. The declination displayed in the centre of the Info Panel should be +90 degrees, and the bright star Polaris should be nearly at the centre of the screen. Try slewing with the left and right arrow keys. Notice that the sky appears to rotate around the Pole.
Pretsessiooni on kõige hõlpsam täheldada taevapoolust jälgides. Pooluse leidmiseks lülita esmalt aknas kstars; i seadistused sisse ekvaatorilised koordinaadid ning hoia seejärel all klahvi Nool alla, kuni ekraan enam ei liigu. Kääne, mida võib näha infopaneeli keskosas, peaks olema +90 kraadi ning enam- vähem ekraani keskel peaks asuma hele täht Põhjanael. Proovi nüüd liikuda vasaku ja parema nooleklahviga. Pane tähele, et taevas tundub keerlevat ümber pooluse.
We will now demonstrate Precession by changing the Date to a very remote year, and observing that the location of the Celestial Pole is no longer near Polaris. Open the Set Time window (Ctrl; S), and set the date to the year 8000 (currently, & kstars; cannot handle dates much more remote than this, but this date is sufficient for our purposes). Notice that the sky display is now centred at a point between the constellations Cygnus and Cepheus. Verify that this is actually the pole by slewing left and right: the sky rotates about this point; in the year 8000, the North celestial pole will no longer be near Polaris.
Nüüd võib demonstreerida pretsessiooni, määrates daatumi kuhugi kaugesse tulevikku, misjärel on näha, et taevapoolus ei asu enam Põhjanaela lähedal. Ava aken Aja määramine (Ctrl; S) ning määra ajaks aasta 8000 (praegu ei tule & kstars; toime veel kaugemasse tulevikku jääva ajaga, kuid antud ülesandeks on see täiesti piisav tulevik). Pane tähele, et nüüd on vaate keskpunkt Luige ja Kepheuse tähtkuju vahel. Võid kontrollida, et see on tõepoolest poolus, kui liigutad vaadet paremale ja vasakule: taevas keerleb ümber selle punkti. Seega ei asu aastal 8000 põhjataevapoolus enam Põhjanaela lähedal.
A Quick Tour of & kstars;
& kstars; i kiirtutvustus
This chapter presents a guided tour of & kstars;, introducing many of its important features.
See peatükk kirjeldab & kstars; i kõige huvitavamaid ja kasulikumaid omadusi.
Here is a screenshot of the & kstars; main window:
Selline näeb välja & kstars; i peaaken:
Main Window
Peaaken
The above screenshot shows a typical view of the KStars program. You can see the sky display centered on Betelgeuse, the brightest star in the constellation Orion. Orion has just risen above the eastern horizon. Stars are displayed with realistic colors and relative brightnesses. M 42, the Orion Nebula, is visible on the right side of the screen, just above the horizon. If you look closely, you can also see the Sun and the planet Mercury in the upper left. In three corners of the sky display, there are on-screen text labels displaying data on the current time (LT: 06:44:58 20 June 2004), the current Geographic Location (Tucson, Arizona, USA), and the current object in the center of the display (Focused on: Betelgeuse (alpha Orionis)). Above the sky display, there are two toolbars. The main toolbar contains shortcuts for menu functions, as well as a time-step widget which controls how fast the simulation clock runs. The view toolbar contains buttons that toggle the display of different kinds of objects in the sky. At the bottom of the window, there is a status bar which displays the name of any object you click on, and the sky coordinates (both Right Ascension/ Declination and Azimuth/ Altitude) of the mouse cursor.
Toodud pildil on kujutatud KStarsi tüüpiline vaade. Ülal on näha taevas, mille vaade on fokuseeritud parajasti idahorisondil tõusva Orioni tähtkuju kõige heledamale tähele Betelgeuse. Tähed on kujutatud realistlikes värvides ning suhtelise heledusega. Taevakaardi kolmes nurgas on infokastid, mis näitavad käesolevat aega (KA: 16: 41: 39 2005- 01- 22), geograafilist asukohta (Tucson, Arizona, USA) ja parajasti vaate keskmes asuvat objekti (Fookuses: Betelgeuse (alpha Orionis)). Taevakaardist ülalpool on kaks tööriistariba. Põhitööriistaribal leiab mitme menüüfunktsiooni kiirviidad, samuti ajasammu määramise vahendi, mille abil saab sätestada, kui kiiresti simulatsiooni kell edasi tõttab. Vaateribal on nupud, mis lülitavad erinevate taevakehade näitamist sisse või välja. Akna allservas on olekuriba, kus näidatakse objekti nime, kui mõnel neist klõps teha, ning hiire kursori asukoha taevakoordinaate (nii otsetõus/ kääne kui ka asimuut/ kõrgus).
The Setup Wizard
Seadistamisnõustaja
Setup Wizard
Seadistamisnõustaja
The first time you run KStars, you will be presented with a Setup Wizard, which allows you to easily set your geographic location and download some extra data files. You can press the Finish button at any time to exit the Setup Wizard.
KStarsi esmakäivitamisel ilmub seadistamisnõustaja, mille abil saab vähese vaevaga kindlaks määrata oma geograafilise asukoha ning tõmmata internetist täiendavaid andmeid. Kui soovid nõustajast väljuda, võid mis tahes hetkel klõpsata nupule Lõpeta.
The first page of the Setup Wizard allows you to choose the starting geographic location, by selecting from the list of the 2500+ known locations on the right side of the window. The list of locations can be filtered to match the text you enter in the City, Province, and Country edit boxes. If your desired location is not present in the list, you can select a nearby city instead for now. Later on, you can add your precise location manually using the Set Geographic Location tool. Once you have selected a starting location, press the Next button.
Seadistamisnõustaja esimesel kaardil saab valida oma geograafilise asukoha, otsides vajaliku paiga üles enam kui 2500 pakutava seast akna paremas servas. Asukohtade loendit saab ka filtreerida nii linn a, provintsi/ maakonna kui ka riigi järgi. Kui sinu asukohta loendis ei peaks leiduma, võid valida mõne lähemalasuva linna. Hiljem saad lisada oma täpse asukoha abivahendiga Geograafilise asukoha määramine. Kui oled oma asukoha valinud, klõpsa nupule Järgmine
The second page of the Setup Wizard allows you to download extra data that are not included with the standard distribution of & kstars;. Simply press the Download Extra Data button to open the Get New Stuff tool. When you are all done, press the Finish button in the Setup Wizard to start exploring & kstars;.
Seadistamisnõustaja teisel kaardil saab internetist tõmmata täiendavaid andmeid, mida ei ole & kstars; i standardpaketiga kaasa pandud. Selleks klõpsa nupule Laadi lisaandmed alla, mis avab abivahendi Uue kraami hankimine. Kui oled valmis, klõpsa nupule Lõpeta ja võid asuda & kstars; i ennast uurima.
Have a Look Around
Vaatame nüüd ringi
Navigation Controls
Liikumine
Basics
Põhitõed
Now that we have the time and location set, let us have a look around. You can pan the display using the arrow keys. If you hold down the & Shift; key before panning, the scrolling speed is doubled. The display can also be panned by clicking and dragging with the mouse. Note that while the display is scrolling, not all objects are displayed. This is done to cut down on the CPU load of recomputing object positions, which makes the scrolling smoother (you can configure what gets hidden while scrolling in the Configure & kstars; window). There are seven ways to change the magnification (or Zoom level) of the display:
Kui aeg ja asukoht on määratud, võib hakata uurima, mida siis üldse näha saab. Vaadet saab liigutada nooleklahvidega. Kui hoida samal ajal all klahvi & Shift;, liikumiskiirus kahekordistub. Vaadet saab liigutada ka hiirenuppu alla vajutades ning seda edasi lohistades. Pane tähele, et liigutamise ajal ei näidata mitte kõiki objekte. Selle põhjuseks on soov kahandada CPU koormust objektide asukoha ümberarvutamisel, mis muudab liigutamise sujuvamaks (kstars; i seadistuste aknas saab määrata, mis peaks liigutamise ajal varjatud olema). Vaate suuruse (suurendustaseme) muutmiseks on mitu võimalust:
Use the + and - keys
Klahvid + ja -
Press the Zoom In/ Zoom Out buttons in the toolbar
Suurendus/ vähendusnupud tööriistaribal
Select Zoom In / Zoom Out from the View menu
Menüü Vaade käsud Suurenda / Vähenda
Select Zoom to Angular Size... from the View menu. This allows you to specify the the field-of-view angle for the display, in degrees.
Menüü Vaade käsk Suurendusnurk..., mis võimaldab kraadides määra vaatevälja nurga.
Use the scroll wheel on your mouse
Kerimine hiirerattaga
Drag the mouse up and down with the & MMB; pressed.
Hiire liigutamine üles- alla, kui alla on vajutatud & MMB;.
Hold down & Ctrl; while dragging the mouse. This will allow you to define a rectangle in the map. When you release the mouse button, the display will zoom to match the rectangle.
Klahvi & Ctrl; allhoidmine ja samal ajal vaate hiirega lohistamine võimaldab tõmmata taevakaardile ristküliku ning hiirenupu vabastamisel suurendatakse vaadet vastavalt tõmmatud ristküliku suurusele.
Notice that as you zoom in, you can see fainter stars than at lower zoom settings.
Pane tähele, et suurendamise korral võib näha ka tuhmimaid tähti, kui on määratud suurendamisseadistustes.
Zoom out until you can see a green curve; this represents your local horizon. If you have not adjusted the default & kstars; configuration, the display will be solid green below the horizon, representing the solid ground of the Earth. There is also a white curve, which represents the celestial equator, and a tan curve, which represents the Ecliptic, the path that the Sun appears to follow across the sky over the course of a year. The Sun is always found somewhere along the Ecliptic, and the planets are never far from it.
Vähenda vaadet, kuni näed rohelist joont. See kujutab sinu kohalikku horisonti. Kui sa ei ole & kstars; i seadeid muutnud, näed horisondi all ühtlast rohelist värvi, mis kujutab maapinda. Näha on ka valge joon, mis kujutab taevaekvaatorit (kujuteldav joon, mis jagab taevalaotuse põhja - ja lõunapoolkeraks). Pruun joon aga kujutab ekliptikat ehk rada, mida Päike paistab järgivat oma aastasel teekonnal. Seepärast võib Päikese alati leida kuskilt ekliptikalt ning üsna lähedal sellele on ka planeedid.
Objects in the Sky
Taevakehad
& kstars; displays thousands of celestial objects: stars, planets, comets, asteroids, clusters, nebulae and galaxies. You can interact with displayed objects to perform actions on them or obtain more information about them. Clicking on an object will identify it in the status bar, and simply hovering the mouse cursor on an object will label it temporarily in the map. Double-clicking will re-centre the display on the object and begin tracking it (so that it will remain centred as time passes). Right clicking an object opens the object 's popup menu, which provides more options.
& kstars; võib näidata tuhandeid taevakehasid: tähed, planeedid, komeedid, asteroidid, täheparved, udukogud, galaktikad. Näidatavate objektidega saab ette võtta mitmesuguseid toiminguid või selle kohta rohkem infot hankida. Klõps objektil toob olekuribale tema kohta käiva info, kui aga jätta hiir ilma klõpsamata mõneks hetkeks objekti kohale, näed sama infot ajutiselt ilmuvas tekstikastis hiirekursori juures. Topeltklõps tsentreerib vaate objektil ning lülitab sisse tema jälgimise (nii jääb vaade aja kulgedes objektile fokuseerituks). Klõps hiire parema nupuga avab hüpikmenüü, kus leiab lisainfot ja - võimalusi.
The Popup Menu
Hüpikmenüü
Here is an example of the right click popup menu, for the Orion Nebula:
Selline näeb välja hiire parema nupu klõpsuga avanev hüpikmenüü Orioni udu puhul:
Popup Menu for M 42
M 42 hüpikmenüü
The appearance of the popup menu depends somewhat on the kind of object you right -click on, but the basic structure is listed below. You can get more detailed information about the popup menu.
Hüpikmenüü sisu oleneb mõnevõrra sellest, millist tüüpi objektil klõps hiire parema nupuga tehti, kuid põhimõtteliselt on selline, mida kohe kirjeldame. Kui soovid, võid kohe ka vaadata põhjalikumat infot hüpikmenüü kohta.
The top section contains information labels (which are not selectable). The top one to three labels display the object 's name(s) and object type. The next three labels show the object 's rise, transit and set times. If the rise and set times say "circumpolar", it means that the object is always above the horizon for the present location.
Ülemises osas asuvad infokirjed, mida ei saa valida. objekti nimed ("M 42"; "Orioni udu"), tüüpi ("gaasudukogu") ja tähtkuju, milles objekt asub ("Ori"). Järgmised kolm kirjet näitavad objekti tõusu, kulminatsiooni ja loojumise aega. Kui tõusu - ja loojumisaja kohal seisab "pooluselähedane", siis see objekt on antud asukohas alati horisondi kohal.
The middle section contains items for performing actions on the object, such as Center and Track, Angular Distance To... (which enters the Angular Distance Mode, allowing you to measure the angle between objects in the sky), Details... (which opens the object 's Object Details window), Attach Label and Add/ Remove Trail (only available for Solar System bodies).
Keskmises osas on käsud, mida saab objekti kohta rakendada, näiteks Fokuseeri ja jälgi, Üksikasjad... ja Lisa silt. Kõigi toimingute täpsemaid kirjeldusi vaata hüpikmenüüd kirjeldavast osast.
The bottom section contains links to images and/ or informative webpages about the selected object. If you know of an additional & URL; with information or an image of the object, you can add a custom link to the object 's popup menu using the Add Link... item.
Alumises osas on viidad valitud objekti piltidele ja/ või infomaterjalidele. Kui tead veel mõnda & URL; - i, mis pakub antud objekti kohta infot või kujutavat materjali, saad lisada omaloodud viida objekti hüpikmenüsse käsuga Lisa viit....
Finding Objects
Taevakehade otsimine
Find Object Tool
Objekti otsimise tööriist
Finding by Name
Otsimine nime järgi
You can search for named objects using the Find Object tool, which can be opened by clicking on the search icon in the toolbar, by selecting Find Object... from the Pointing menu, or by pressing Ctrl; F. The Find Object window is shown below:
Nime kandvaid objekte saab otsida abivahendiga Objekti osimine, mille avab klõps tööriistaribal otsing uikoonil, menüü Fookus käsk Otsi objekti... või klahvikombinatsioon Ctrl; F. Objekti otsimise aken näeb välja selline:
Find Object Window
Objekti otsimise aken
The window contains a list of all the named objects that & kstars; is aware of. Many of the objects only have a numeric catalogue name (for example, NGC 3077), but some objects have a common name as well (for example, Whirlpool Galaxy). You can filter the list by name and by object type. To filter by name, enter a string in the edit box at the top of the window; the list will then only contain names which start with that string. To filter by type, select a type from the combo box at the bottom of the window.
Aken toob loendina ära kõik & kstars; i andmebaasis leiduvad nime kandvad objektid. Paljud neist on esindatud vaid katalooginimega (näiteks NGC 3077), mõned aga ka levinud nimetusega (näiteks Veekeerise galaktika). Otsingul saab rakendada nii nime kui objekti tüübi filtreid. Nime filtreerimiseks kirjuta akna ülaosas tekstikasti midagi ning näed, et nimekiri toob ära vaid sellised nimetused, mis vastavad sinu sisestatud tekstile. Tüübi järgi filtreerimiseks vali vajalik tüüp akna allosas olevast liitkastist.
To centre the display on an object, highlight the desired object in the list, and press Ok. Note that if the object is below the horizon, the program will warn you that you may not see anything except the ground (you can make the ground invisible in the Display Options window, or by pressing the Ground button in the View toolbar).
Vaate fokuseerimiseks mingile objektile märgi nimekirjas soovitud element ning vajuta nupule OK. Pane tähele, et kui objekt asub horisondist allpool, hoiatab rakendus sind, et ainus, mida sa näha võid, on maapind (selle saab muuta nähtamatuks aknas Vaateseadistused või klõpsuga vaateriba nupul Maapind).
Tracking
Jälgimine
& kstars; will automatically begin tracking on an object whenever one is centred in the display, either by using the Find Object window, by double-clicking on it, or by selecting Center and Track from its right -click popup menu. You can disengage tracking by panning the display, pressing the Lock icon in the Main toolbar, or selecting Track Object from the Pointing menu.
& kstars; lülitab objekti jälgimise automaatselt sisse, kui vaade on objektile tsentreeritud akna Objekti otsimine abil, topeltklõpsuga objektil või hiire parema nupuga avatava hüpikmenüü käsuga Fokuseeri ja jälgi. Jälgimise saab välja lülitada vaadet liigutades, vajutades põhitööriistaribal ikooni lukk või valides menüüst Fookus käsu Jälgi objekti.
Orbit Trails
Orbiidi jälg
Attached to centred object
Seotud tsentreeritud objektiga
When tracking on a Solar System body, & kstars; will automatically attach an orbit trail, showing the path of the body across the sky. You will likely need to change the clock 's timestep to a large value (such as 1 day) to see the trail.
Päikesesüsteemi objekti jälgides lisab & kstars; sellele automaatselt orbiidi jälje, mis näitab objekti teekonda üle taevalaotuse. Jälje nägemiseks on usutavasti mõttekas anda kella ajatemplile suurem väärtus (näiteks 1 päev).
Objects in the Sky
Klaviatuuritoimingud
This concludes the tour of & kstars;, although we have only scratched the surface of the available features. & kstars; includes many useful astronomy tools, it can directly control your telescope, and it offers a wide variety of configuration and customization options. In addition, this Handbook includes the AstroInfo Project, a series of short, interlinked articles explaining some of the celestial and astrophysical concepts behind & kstars;.
Sellega lõpetame praegu & kstars; i kiirtutvustuse, kuigi me alles õhkõrnalt puudutasime üksikuid võimalusi, mida & kstars; sulle pakub. & kstars; iga on kaasas rida asjalikke astronoomiatööriistu, sellega saab otse juhtida oma teleskoopi ning rakendust on võimalik peaaegu igal moel seadistada ja kohandada. Lisaks sellele on käsiraamatule lisatud AstroInfo Project ehk valik lühikesi ja omavahel seotud artikleid, mis selgitavaid mõningaid taevalaotuse, taevakehade ja astronoomiaga kõike laiemas tähenduses seotud asju & mdash; mida kõike saab kohe järgi kontrollida & kstars; is.
Retrograde Motion is the orbital motion of a body in a direction opposite that which is normal to spatial bodies within a given system.
Retrograadne liikumine on keha orbitaalne liikumine vastassuunas sellele, mis on antud süsteemi kehade puhul normaale,
When we observe the sky, we expect most objects to appear to move in a particular direction with the passing of time. The apparent motion of most bodies in the sky is from east to west. However it is possible to observe a body moving west to east, such as an artificial satellite or space shuttle that is orbiting eastward. This orbit is considered Retrograde Motion.
Kui me taevast jälgime, eeldame, et enamik objekte liigub aja kulgedes kindlas suunas. Enamik taevakehasid paistab liikuvat idast läände. Kuid võimalik on jälgida ka kehasid, näiteks tehiskaaslane või kosmosesüstik, mis liikuvad itta. Sellist orbiiti nimetatakse retrograadseks ehk vastupidiseks.
Retrograde Motion is most often used in reference to the motion of the outer planets (Mars, Jupiter, Saturn, and so forth). Though these planets appear to move from east to west on a nightly basis in response to the spin of the Earth, they are actually drifting slowly eastward with respect to the stationary stars, which can be observed by noting the position of these planets for several nights in a row. This motion is normal for these planets, however, and not considered Retrograde Motion. However, since the Earth completes its orbit in a shorter period of time than these outer planets, we occasionally overtake an outer planet, like a faster car on a multiple-lane highway. When this occurs, the planet we are passing will first appear to stop its eastward drift, and it will then appear to drift back toward the west. This is Retrograde Motion, since it is in a direction opposite that which is typical for planets. Finally, as the Earth swings past the the planet in its orbit, they appear to resume their normal west-to-east drift on successive nights.
Retrograadse liikumise mõistet kasutatakse kõige sagedamini seoses välisplaneetide (Marss, Jupiter, Saturn ja nii edasi) liikumisega. Kuigi need planeedid paistavad vastavalt Maa pöörlemisele öises taevas liikuvat idast läände, kulgevad nad püsitähtede suhtes tegelikult aeglaselt itta, mida võib jälgida, kui märkida mainitud planeetide asukohad mitmel ööl järjest. See on nende planeetide puhul siiski loomulik ning seda ei peeta retrograadseks liikumiseks. Kuid et Maa teeb tiiru ümber Päikese lühema ajaga kui välisplaneedid, võime aeg- ajalt mõne neist nii- öelda kinni püüda (analoogiks näiteks kiire auto mitmerealisel maanteel). Kui see juhtub, paistab planeet, millest me möödume, esmalt peatavat oma ittaliikumise ning seejärel hakkavat liikuma taas läände. See on retrograadne liikumine, sest see on vastupidine suunale, mis on neile planeetidele tüüpiline. Lõpuks, kui Maa on planeedist mööda jõudnud, paistavad nad aga taastavat oma normaalse läänest itta kulgemise.
This Retrograde Motion of the planets puzzled ancient Greek astronomers, and was one reason why they named these bodies planets which in Greek means wanderers.
Planeetide retrograadne liikumine ajas tublisti segadusse Vana- Kreeka astronoome ning see oli üks põhjus, miks nad andsid neile taevakehadele nimeks planeedid, mis otsetõlkes tähendab hulkujad.
The Script Builder Tool
Skriptilooja tööriist
Script Builder
Skriptilooja
KDE applications can be controlled externally from another program, from a console prompt, or from a shell script using the Desktop COmmunication Protocol (DCOP). KStars takes advantage of this feature to allow rather complex behaviours to be scripted and played back at any time. This can be used, for example, to create a classroom demo to illustrate an astronomical concept.
KDE rakendusi saab juhtida väljastpoolt mõnest muust rakendusest, konsoolilt või shelliskriptiga niinimetatud protsessidevahelist kommunikatsiooniprotokolli kasutades (DBus). KStars kasutab seda võimalust ära selleks, et võimaldada ka üpris keerukat käitumist kirja panna ning suvalisel ajal käivitada skripti abil. Seda on võimalik näiteks tarvitada koolitundides demona mõne astronoomilise mõiste selgitamisel.
The problem with DCOP scripts is, writing them is a bit like programming, and can seem a daunting task to those who do not have programming experience. The Script Builder Tool provides a GUI point-and-click interface for constructing KStars DCOP scripts, making it very easy to create complex scripts.
DBus- skriptide hädaks on see, et nende kirjutamine näeb välja nagu korralik programmeerimine ja kui kasutajal ei ole programmeerimisega erilisi kokkupuuteid, võib see lausa eemale peletada. Skriptilooja pakub omalt poolt GUI, mis laseb ka lihtsalt hiirega klõpsates luua KStarsile DBus- skripte, olgu need siis kui tahes keerukad.
Introduction to the Script Builder
Skriptilooja sissejuhatus