natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hides the selected graph. Other plots of the graph 's function will still be shown.
Peidab valitud graafiku. Graafiku funktsiooni teised joonised jäävad siiski näha.
Removes the function. All its graphs will disappear.
Eemaldab funktsiooni. Kaovad kõik selle graafikud.
Hide
Avab kalkulaatori dialoogi.
Find the minimum value of the graph in a specified range. The selected graph will be highlighted in the dialogue that appears. Enter the lower and upper boundaries of the region in which you want to search for a minimum, and click Find. The x and y values at the minimum will be shown.
Otsib määratud vahemikus graafiku miinimumväärtust. Ilmuvas dialoogis on valitud graafik esile tõstetud. Sisesta piirkonna alam - ja ülemraja, mille vahel soovid miinimumi otsida.
This is the same as Search for minimum value above, but finds maximum values instead of minima.
Sama, mis Otsi miinimum..., ainult et miinimumi asemel otsitakse maksimumväärtust.
Get y-value
Hangi Y- väärtus
Opens a dialogue in which you can find the y-value corresponding to a specific x-value. The selected graph will be highlighted in the dialogue. Enter an x value in the X box, and click on Find (or press & Enter;). The corresponding y value will be shown under Y.
Avab dialoogi, millega saab leida konkreetse X- väärtuse põhjal vastava Y- väärtuse. Dialoogis on valitud graafik esile tõstetud. Sisesta X- väärtus kasti X ja vajuta klahvile Enter. Leitud Y- väärtust näidatakse allpool.
AstroInfo: Table of Contents
AstroInfo: sisukord
The Sky and Coordinate Systems
Taevas ja koordinaatide süsteemid
Celestial Coordinate Systems
Taevakoordinaatide süsteemid
Celestial Equator
Taevaekvaator
Celestial Poles
Taevapoolused
Celestial Sphere
Taevasfäär
The Ecliptic
Ekliptika
The Equinoxes
Võrdpäevsuspunktid
Geographic Coordinates
Geograafilised koordinaadid
Great Circles
Suurringid
The Horizon
Horisont
Hour Angle
Tunninurk
Local Meridian
Kohalik meridiaan
Precession
Pretsessioon
The Zenith
Seniit
Julian Day
Juuliuse päevad
Leap Years
Liigaastad
Sidereal Time
Täheaeg
Time Zones
Ajavööndid
Universal Time
Maailmaaeg
Blackbody Radiation
Musta keha kiirgus
Dark Matter
Varjatud aine
Flux
Valgsus
Luminosity
Helendus
Parallax
Parallaks
Retrograde Motion
Retrograadne liikumine
Astrophysics
Astrofüüsika
Elliptical Galaxies
Elliptilised galaktikad
Spiral Galaxies
Spiraalgalaktikad
The Magnitude Scale
Tähesuuruse skaala
Stars: An Introductory FAQ
Tähed: Sissejuhatav KKK
Star Colours and Temperatures
Tähtede värv ja temperatuur
Altitude vs. Time Tool
Abivahend "kõrgus/ aeg"
The Altitude vs. Time Tool
Abivahend "kõrgus/ aeg"
Altitude vs. Time Plotter
Kõrguse/ aja joonis
This tool plots the altitude of any objects as a function of time, for any date and location on Earth. The top section is a graphical plot of altitude angle on the vertical axis, and time on the horizontal axis. The time is shown both as standard local time along the bottom, and sidereal time along the top. The bottom half of the graph is shaded green to indicate that points in this region are below the horizon.
See abivahend kujutab graafiliselt suvalise objekti kõrgust ajafunktsioonina suvalisel ajal ja suvalises asukohas Maal. Akna ülemine osa näitab graafiliselt püstteljel kõrgust ja rõhtteljel aega. Aeg on näidatud standardse kohaliku ajana graafiku all ning täheajana graafiku kohal. Graafiku alumine osa on roheka tooniga, mis annab märku, et selle osa punktid asuvad allpool horisonti.
There are a few ways to add curves to the plot. The simplest way to add the curve of an existing object is to simply type its name in the Name input field, and press Enter, or the Plot button. If the text you enter is found in the object database, the object 's curve is added to the graph. You can also press the Browse button to open the Find Object Window to select an object from the list of known objects. If you want to add a point that does not exist in the object database, simply enter a name for the point, and then fill in the coordinates in the RA and Dec input fields. Then press the Plot button to add the curve for your custom object to the plot (note that you have to pick a name that does not already exist in the object database for this to work).
Graafikut saab mitmeti muuta. Kõige lihtsam on kirjutada mõne taevakeha nimetus väljale Nimi ning vajutada klahvi Enter või nuppu Joonista. Kui sisestatud tekst andmebaasist leitakse, lisatakse graafikule vastava taevakeha kõver. Vajaliku taevakeha leidmiseks võib klõpsata ka nuppu Lehitse, mis avab objekti otsingudialoogi. Kui soovid lisada punkti, mida objektide andmebaasis ei ole, kirjuta selle nimi ja anna seejärel vajalikud väärtused väljadel OT ning Kääne. Seejärel klõpsa omaloodud objekti lisamiseks graafikule nuppu Joonista (arvesta, et sul tuleb määrata nimi, mida andmebaasis ei leidu).
When you add an object to the plot, its altitude vs. time curve is plotted with a thick white line, and its name is added to the listbox at the lower right. Any objects that were already present are plotted with a thinner red curve. You can choose which object is plotted with the thick white curve by highlighting its name in the listbox.
Kui lisad graafikule mõne objekti, joonistatakse selle kõver valge jämeda joonega ning objekti nimi lisatakse all paremal asuvasse nimekirjakasti. Kõik varasemad objektid on kujutatud peenema punase kõveraga. Seda, millist objekti näidatakse valge jämedama joonega, saab valida klõpsuga soovitud objekti nimel nimekirjakastist.
These curves show the objects 'Altitude (angle above the horizon) as a function of time. When a curve passes from the lower half to the upper half, the object has risen; when it falls back to the lower half, it has set. For example, in the screenshot, the minor planet Quaoar is rising at around 15:30 local time, and is setting at about 00:30.
Kõverad näitavad objektide kõrgust (nurka horisondi kohal) ajafunktsioonina. Kui kõver liigub madalaimast punktist ülespoole, on tegemist tõusuga, kui kõrgeimast punktist allapoole, siis loojumisega. Siin toodud pildil võib näiteks näha, et väikeplaneet Quaoar tõuseb umbes 15: 00 kohaliku aja järgi ja loojub umbes 04: 00.
The Altitude of an object depends on both where you are on Earth, and on the Date. By default, the Tool adopts the Location and Date from the current KStars settings. You can change these parameters in the Date & Location Tab. To change the Location, you can press the Choose City... button to open the Set Geographic Location Window, or enter Longitude and Latitude values manually in the input fields, and press the Update button. To change the Date, use the Date picker widget, then press Update. Note that any curves you had already plotted will be automatically updated when you change the Date and/ or Location.
Objekti kõrgus sõltub vaatleja asukohast Maal ning ajast. Vaikimisi võtab tööriist üle & kstars; is parajasti kehtiva asukoha ja aja. Neid saab muuta kaardil Kuupäev ja asukoht. Asukoha muutmiseks klõpsa nuppu Vali linn..., mis avab geograafilise asukoha dialoogi, või sisesta pikkus - ja laiuskraad käsitsi vastavatele väljadele ning klõpsa nupule Uuenda. Kuupäeva muutmiseks kasuta valimist võimaldavat elementi Kuupäev ning klõpsa seejärel nupule Uuenda. Arvesta, et kuupäeva ja/ või aja muutmisel uuendatakse automaatselt ka kõiki varem joonistatud kõveraid.
Exercise:
Ülesanne:
Plot the Sun 's Altitude curve. Make sure the geographic location is not near the equator. Change the Date to some time in June, and then again to sometime in January. You can see easily why we have seasons; in the winter, the Sun is above the horizon for less time (the days are shorter), and its altitude is never very high.
Joonista Päikese kõrgusekõver. Vaata, et sinu geograafiline asukoht ei oleks liiga ekvaatori lähedal. Muuda kuupäev näiteks mõneks juunikuu päevaks ning seejärel mõneks jaanuarikuu päevaks. Nüüd näed selgelt, miks on olemas aastaajad: talvel on Päike vähem aega horisondi kohal (päevad on lühemad) ning tema kõrgus jääb suhteliselt väikeseks.
The AstroInfo Project
The AstroInfo Project
Here you can find a collection of short articles that explain various astronomical concepts used in & kstars;. From coordinate systems to celestial mechanics, you can find answers to your questions here.
Siin leiab hulga lühiartikleid, mis selgitavad mitmesuguseid & kstars; is kasutatavaid astronoomilisi mõisteid ja nähtusi. Siit leiab vastuse peeaegu igale küsimusele alates koordinaatide süsteemist ja lõpetades taevamehaanikaga.
The articles sometimes also contain exercises that you can perform with & kstars; to illustrate the concept behind the article.
Mõned artiklid sisaldavad ka räägitu illustreerimiseks ülesandeid, mida saab täita & kstars; i abiga.
A blackbody refers to an opaque object that emits thermal radiation. A perfect blackbody is one that absorbs all incoming light and does not reflect any. At room temperature, such an object would appear to be perfectly black (hence the term blackbody). However, if heated to a high temperature, a blackbody will begin to glow with thermal radiation.
Mõiste must keha tähistab läbipaistmatut objekti, mis eraldab soojuskiirgust. Ideaalne must keha neelab kogu saabuva valguse ega peegelda seda. Toatemperatuuril oleks selline objekt ideaalselt must (siit ka mõiste must keha). Kuid kõrgemal temperatuuril hakkab ka must keha eraldama soojuskiirgust.
In fact, all objects emit thermal radiation (as long as their temperature is above Absolute Zero, or -273.15 degrees Celsius), but no object emits thermal radiation perfectly; rather, they are better at emitting/ absorbing some wavelengths of light than others. These uneven efficiencies make it difficult to study the interaction of light, heat and matter using normal objects.
Õigupoolest eraldavad kõik objektid soojuskiirgust, kui nende temperatuur on suurem kui absoluutne null ehk - 273, 15 kraadi Celsiuse järgi, kuid ükski objekt ei kiirga soojust ideaalselt, vaid võtab vastu ja eraldab mõningaid valguse lainepikkusi paremini kui teisi. Selline ebaühtlus on muutnud valguse, soojuse ja aine koostoime uurimise tavaliste objektide näitel üsna keeruliseks.
Fortunately, it is possible to construct a nearly-perfect blackbody. Construct a box made of a thermally conductive material, such as metal. The box should be completely closed on all sides, so that the inside forms a cavity that does not receive light from the surroundings. Then, make a small hole somewhere on the box. The light coming out of this hole will almost perfectly resemble the light from an ideal blackbody, for the temperature of the air inside the box.
Õnneks on võimalik luua peaaegu ideaalne must keha. Selleks tuleb võtta soojusjuhtivast materjalist, näiteks metallist kast. See peab olema igast küljest suletud, nii et väljast ei pääseks sise valgust. Kui nüüd teha kasti avaus, siis sellest väljuv valgus on peaaegu täpselt ideaalse musta keha valgus vastavalt kastis valitsevale temperatuurile.
At the beginning of the 20th century, scientists Lord Rayleigh, and Max Planck (among others) studied the blackbody radiation using such a device. After much work, Planck was able to empirically describe the intensity of light emitted by a blackbody as a function of wavelength. Furthermore, he was able to describe how this spectrum would change as the temperature changed. Planck 's work on blackbody radiation is one of the areas of physics that led to the foundation of the wonderful science of Quantum Mechanics, but that is unfortunately beyond the scope of this article.
20. sajandi algul uurisid sellise seadmega musta keha kiirgust teiste seas nii tuntud teadlased, nagu lord Rayleigh ja Max Planck. Pärast pikka vaevanägemist kirjeldas Planck lõpuks musta keha kiiratavat valgust lainepikkuse funktsioonina. Lisaks sellele selgitas ta, kuidas muutub spekter temperatuuri muutudes. Plancki töö musta keha kiirguse probleemi kallal oli üks aluseid imelise kvantmehaanika loomisel, mille lähem kirjeldamine paraku ei mahu käesoleva artikli raamidesse.
What Planck and the others found was that as the temperature of a blackbody increases, the total amount of light emitted per second increases, and the wavelength of the spectrum 's peak shifts to bluer colours (see Figure 1).
Planck ja teised avastasid, et kui musta keha temperatuur suureneb, kasvab sekundis kiiratava valguse hulk ning spektri lainepikkus muutub sinisemaks (vaata joonis 1).
For example, an iron bar becomes orange-red when heated to high temperatures and its colour progressively shifts toward blue and white as it is heated further.
Nii muutub raud temperatuuri suurenedes oranžikas- punaseks ning edasisel kuumutamisel nihkub tema värv üha enam sinise ja valge suunas.
In 1893, German physicist Wilhelm Wien quantified the relationship between blackbody temperature and the wavelength of the spectral peak with the following equation:
1893. aastal võttis saksa füüsik Wilhelm Wien musta keha temperatuuri ja lainepikkuse suhte kokku valemiga
where T is the temperature in Kelvin. Wien 's law (also known as Wien 's displacement law) states that the wavelength of maximum emission from a blackbody is inversely proportional to its temperature. This makes sense; shorter-wavelength (higher-frequency) light corresponds to higher-energy photons, which you would expect from a higher-temperature object.
kus T on temperatuur Kelvini järgi. Wieni seadus (kannab ka nimetust Wieni nihkeseadus) ütleb, et musta keha maksimaalse kiirguse lainepikkus on pöördvõrdeline selle temperatuuriga. Iseenesest on see ka loogiline: lühema lainepikkusega (suurema sagedusega) valgus vastab suurema energiaga footonitele, mille kiirgamist ju võibki oodata kõrgema temperatuuriga kehalt.
For example, the sun has an average temperature of 5800 K, so its wavelength of maximum emission is given by:
Nii on näiteks Päikese keskmine temperatuur 5800 K, mille maksimaalse kiirguse lainepikkus on:
This wavelengths falls in the green region of the visible light spectrum, but the sun 's continuum radiates photons both longer and shorter than lambda(max) and the human eyes perceives the sun 's colour as yellow/ white.
See langeb nähtava valguse rohelisse ossa, kuid Päike kiirgab ka nii lühema kui pikema lainepikkusega footoneid kui lambda( max), mistõttu inimsilm näeb Päikese valgust kollakas- valgena.
In 1879, Austrian physicist Stephan Josef Stefan showed that the luminosity, L, of a black body is proportional to the 4th power of its temperature T.
1879. aastal näitas austria füüsik Josef Stefan, et musta keha helendus L on võrdeline selle temperatuuri T neljanda astmega.
where A is the surface area, alpha is a constant of proportionality, and T is the temperature in Kelvin. That is, if we double the temperature (e. g. 1000 K to 2000 K) then the total energy radiated from a blackbody increase by a factor of 2^4 or 16.
kus A on pindala, alfa võrdelisuskonstant ja T temperatuur Kelvini järgi. See tähendab, et kui me temperatuuri kahekordistame (näiteks 1000 Kelvinilt 2000- le), suureneb musta keha kiirguse koguenergia 2^4 ehk 16 korda.
Five years later, Austrian physicist Ludwig Boltzman derived the same equation and is now known as the Stefan-Boltzman law. If we assume a spherical star with radius R, then the luminosity of such a star is
Viis aastat hiljem jõudis austria füüsik Ludwig Eduard Boltzmann sama valemini ning tänapäeval tuntaksegi seda Stefan- Boltzmanni valemina. Kui me võtame sfäärilise tähe raadiusega R, siis selle helendus on
where R is the star radius in cm, and the alpha is the Stefan-Boltzman constant, which has the value:
kus R on tähe raadius sentimeetrites ja alfa Stefan- Boltzmanni konstant, mille väärtus on:
Angular Distance module
Nurkkauguse moodul
Astrocalculator
Astrokalkulaator
The Angular Distance calculator module
Kalkulaatori nurkkauguse moodul
Angular Distance
Nurkkaugus
The Angular Distance tool is used to measure the angle between any two points on the sky. You simply specify the Equatorial coordinates of the desired pair of points, and then press the Compute button to obtain the angle between the two points.
Nurkkauguse abivahendit saab kasutada taevakaardi suvalise kahe punkti vahemaa mõõtmiseks. Selleks tuleb lihtsalt anda vajalike punktide ekvaatorilised koordinaadid ja klõpsata nupule Arvuta.
There is also a Batch mode for this module. In batch mode, you specify an input filename which contains four numbers per line: the RA and Dec values for pairs of points. Alternatively, you can specify a single value for any of these four coordinates in the calculator panel (the corresponding values in the input file should be skipped if they are specified in the calculator).
Moodulil on ka pakktöötluse režiim. Selle korral tuleb anda failinimi, milles on igal real neli arvu: mõlema punkti otsetõus ja kääne. Teine võimalus on anda millise tahes nelja koordinaadi väärtus kalkulaatoris (vastavad väärtused jäetakse sisendfailis lihtsalt vahele, kui need on määratud kalkulaatoris).
Once you have specified the input filename and an output filename, simply press the Run button to generate the output file.
Kui oled andnud nii sisend - kui väljundfaili nime, vajuta nupule Käivita ning väljundfail tekitataksegi.
Apparent Coordinates module
Näivate koordinaatide moodul
The Apparent Coordinates calculator module
Kalkulaatori näivate koordinaatide moodul
Apparent Coordinates
Näivad koordinaadid
The Apparent Coordinates module converts the catalogue coordinates of a point in the sky to its apparent coordinates for any date. The coordinates of objects in the sky are not fixed, because of precession, nutation and aberration. This module takes these effects into account.
Näivate koordinaatide moodul teisendab taevapunkti kataloogi koordinaadid sama punkti suvalise ajahetke näivateks koordinaatideks. Taevaobjektide koordinaadid ei ole fikseeritud pretsessiooni nutatsiooni ja aberratsiooni tõttu ning see moodul arvestab nende mõjuga.
To use the module, first enter the desired target date and time in the Target Time/ Date section. Then, enter the catalogue coordinates in the Catalog Coordinates section. You can also specify the catalogue 's epoch here (usually 2000.0 for modern object catalogues). Finally, press the Compute button, and the object 's coordinates for the target date will be displayed in the Apparent Coordinates section.
Mooduli kasutamiseks sisesta esmalt osas Sihtmärgi aeg ja kuupäev soovitud kuupäev ja kellaaeg. Seejärel anna osas Kataloogi koordinaadid objekti ametlikud koordinaadid. Siin saab määrata ka epohhi (tänapäevaste kataloogide puhul enamasti 2000, 0). Lõpuks vajuta nuppu Arvuta, misjärel objekti koordinaadid vastaval ajal ilmuvad nähtavale osas Näivad koordinaadid.
Day Duration module
Päeva kestvuse moodul
The Day Duration calculator module
Kalkulaatori päeva kestvuse moodul
Day Duration
Päeva kestvus
This module computes the length of day as well as sunrise, sun-transit (noon), and sunset times for any calendar date, for any location on Earth. First fill in the desired geographic coordinates and date, then press the Compute button.
See moodul arvutab suvalise kuupäeva ja suvalise asukoha jaoks Maal välja päeva kestvuse, samuti päikesetõusu, keskpäeva ja päikeseloojangu aja. Kirjuta vajalikud geograafilised koordinaadid ja aeg ning vajuta nuppu Arvuta.
Ecliptic Coordinates module
Ekliptiliste koordinaatide moodul
The Ecliptic Coordinates calculator module
Kalkulaatori ekliptiliste koordinaatide moodul
Ecliptic Coordinates
Ekliptilised koordinaadid
This module converts between Equatorial coordinates and Ecliptic coordinates. First, select which coordinates should be taken as input values in the Choose Input Coordinates section. Then, fill in the corresponding coordinate values in either the Ecliptic coordinates or Equatorial coordinates section. Finally, press the Compute button, and the complementary coordinates will be filled in.
See moodul võimaldab teisendada ekvaatorilised koordinaadid ekliptilisteks koordinaatideks ja vastupidi. Kõigepealt vali osas Sisendkoordinaatide valik, milliseid koordinaate kasutada sisendis. Seejärel anna vajalikud koordinaadid kas osas Ekliptilised koordinaadid või osas Ekvaatorilised koordinaadid. Lõpuks klõpsa nupule Arvuta ning näedki teisendatud koordinaate.
The module contains a batch mode for converting several coordinate pairs at once. You must construct an input file in which each line contains two values: the input coordinate pairs (either Equatorial or Ecliptic). Then specify which coordinates you are using as input, and identify the input and output filenames. Finally, press the Run button to generate the output file, which will contain the converted coordinates (Equatorial or Ecliptic; the complement of what you chose as the input values).
Moodul sisaldab ka pakktöötluse režiimi, mis lubab teisendada mitu koordinaatidepaari korraga. Selleks peab olema sisendfail, milles igal real on kaks väärtust, nimelt sisendkoordinaatide paar (ükspuha kas ekvaatoriliste või ekliptiliste koordinaatide süsteemile vastav). Seejärel määra, milliseid koordinaate kasutatakse sisendina, samuti sisend - ja väljundfaili nimi. Lõpuks klõpsa nupule Käivita, millega luuakse väljundfail, mis sisaldabki teisendatud koordinaate (vastavalt sellele, mida määrasid sisendina, kas ekvaatorilised või ekliptilised).
Equatorial/ Galactic Coordinates module
Ekvaatoriliste/ galaktiliste koordinaatide moodul
The Equatorial/ Galactic Coordinates calculator module
Kalkulaatori ekvaatoriliste/ galaktiliste koordinaatide moodul
Equatorial/ Galactic Coordinates
Ekvaatorilised/ galaktilised koordinaadid
This module converts from Equatorial coordinates to Galactic coordinates, and vice versa. First, select which coordinates should be taken as input values in the Input Selection section. Then, fill in the corresponding coordinate values in either the Galactic coordinates or Equatorial coordinates section. Finally, press the Compute button, and the complementary coordinates will be filled in.
See moodul teisendab ekvaatorilised koordinaadid galaktilisteks koordinaatideks ja vastupidi. Kõigepealt vali osas Sisendi valik, milliseid koordinaate teisendada, ning seejärel kirjuta koordinaadid kas rubriiki galaktilised koordinaadid või ekvaatorilised. Lõpuks vajuta nupule Arvuta.
Equinoxes and Solstices module
Pööripäevade moodul
The Equinoxes and Solstices calculator module
Kalkulaatori pööripäevade moodul
Equinoxes and Solstices
Pööripäevad
The Equinoxes and Solstices module calculates the date and time of an equinox or solstice for a given year. You specify which event (Spring Equinox, Summer Solstice, Autumn Equinox or Winter Solstice) should be investigated, and the year. Then press the Compute button to obtain the date and time of the event, and the length of the corresponding season, in days.
Pööripäevade moodul arvutab antud aasta pööripäevade kuupäeva ja kellaaja. Sul tuleb määrata aasta ning see, milline sündmus välja arvutada (kevadine, suvine, sügisene või talvine pööripäev). Seejärel klõpsa nupule Arvuta, mille järel näedki pööripäeva kuupäeva ja kellaaega ning vastava aastaaja kestust päevades.
There is a batch mode for this module. To use it, simply generate an input file whose lines each contain a year for which the Equinox and Solstice data will be computed. Then specify the input and output filenames, and press the Run button to generate the output file. Each line in the output file contains the input year, the date and time of each event, and the length of each season.
Moodulil on ka pakktöötluse režiim. Selleks peab olema sisendfail, kus iga rida sisaldab aastat, mille pööripäevad on vaja leida. Seejärel määra sisend - ja väljundfaili nimi ning klõpsa väljundfaili tekitamiseks nupule Käivita. Väljundfaili iga rida sisaldab sisendi aastat, iga pööripäeva kuupäeva ja kellaaega ning aastaaegade kestust.
Geodetic Coordinates module
Geodeetiliste koordinaatide moodul
The Geodetic Coordinates calculator module
Kalkulaatori geodeetiliste koordinaatide moodul
Geodetic Coordinates
Geodeetilised koordinaadid