natgillin/translations-raw huggingface dataset:
INDI is the Instrument-Neutral-Distributed-Interface control protocol developed by Elwood C. Downey of ClearSky Institute. & kstars; employs device drivers that are compatible with the INDI protocol. INDI has many advantages including loose coupling between hardware devices and software drivers. Clients that use the device drivers (like & kstars;) are completely unaware of the device capabilities. In run time, & kstars; communicates with the device drivers and builds a completely dynamical GUI based on services provided by the device. Therefore, new device drivers can be written or updated and KStars can take full advantage of them without any changes on the client side.
INDI on instrumendist sõltumatu jagamisliides (inglise keeles Instrument- Neutral- Distributed- Interface) ehk juhtimisprotokoll, mille töötas välja Elwood C. Downey ClearSky instituudist. & kstars; kasutab seadmedraivereid, mis sobivad kasutamiseks INDI protokolliga. INDI- l on päris palju eeliseid, sealhulgas suudab ta üsna edukalt panna koos töötama erinevaid riistvaralisi seadmeid ja tarkvaralisi draivereid. Draivereid kasutavad kliendid (näiteks & kstars;) ei pruugi midagi teada seadme võimalustest. Käivitamisajal võtab & kstars; ühendust seadme draiveritega ning loob selle pakutavate teenuste põhjal täielikult dünaamilise graafilise kasutajaliidese. Seepärast võib tegemist olla ka uue või uuendatud draiveriga ning KStars võib ometi neid täiel määral kasutada, ilma et klient peaks mingeid muudatusi ette võtma.
Do you plan to support more devices?
Kas on kavas toetada ka muid seadmeid?
Yes. We plan to support major CCD cameras and focusers and extend support for more telescopes. If you would like INDI to support a particular device, please send an email to indi-devel@lists. sourceforge. net
Jah. Me kavatseme toetada põhilisi CCD kaameraid ja fokuseerijaid ning laiendada toetatavate telskoopide hulka. Kui soovid, et INDI toetaks mingit konkreetset seadet, anna sellest teada aadressil indi- devel@ lists. sourceforge. net
Controlling your telescope
Kas teleskoopi saab ka võrgust juhtida?
When I try to Connect, & kstars; reports that the telescope is not connected to the serial/ USB port. What can I do?
Nupule Ühenda klõpsates teatab & kstars;, et teleskoop ei ole ühendatud jada - / USB porti. Mida see tähendab?
This message is triggered when & kstars; cannot communicate with the telescope. Here are few things you can do:
See teade ilmub siis, kui & kstars; ei suuda teleskoobiga ühendust saada. Sellisel juhul võiks ette võtta järgmist:
Check that you have both reading and writing permission for the port you are trying to connect to.
Kontrollida, kas sul on pordis, millega püüad ühendust luua, nii lugemis - kui kirjutamisõigus.
Check the connection cable, make sure it is in good condition and test it with other applications.
Kontrollida ühenduskaablit, võimaluse korral testida seda muude rakendustega.
Check your telescope power, make sure the power is on and that the telescope is getting enough power.
Kontrollida, kas teleskoobi toitega on kõik korras ja toide vastab nimiväärtusele.
Set the correct port in the INDI Control Panel under the Devices menu. The default port is / dev/ ttyS0
Määrata korrektne port INDI juhtimiskeskus es (selle saab avada menüüst Seadmed). Vaikimisi on port / dev/ ttyS0
Restart & kstars; and retry again.
Käivitada & kstars; uuesti ja võtta ette uus katse.
& kstars; reports that the telescope is online and ready, but I cannot find the telescope 's crosshair, where is it?
& kstars; teatab, et teleskoop on ühendatud ja töövalmis, aga taevakaardil ei ole kuskil risti näha?
& kstars; retrieves the telescopes RA and DEC coordinates upon connection. If your alignment was performed correctly, then you should see the crosshair around your target in the Sky Map. However, the RA and DEC coordinates provided by the telescope may be incorrect (even below the horizon) and you need to Sync your telescope to your current target.
& kstars; hangib teleskoobi OT ja käände ühendumisel. Kui monteering on korrektne, siis peaks rist liikuma üle taevalaotuse kohta, kuhu teleskoop on suunatud. Kuid teleskoobi teatatud OT ja kääne võivad olla ekslikud (isegi allpool horisonti) ja sellisel juhul tuleb teleskoop sünkroniseerida vajaliku asukohaga. Teleskoobi ristiku tsentreerimiseks ja jälgimise sisselülitamiseks võib ka lihtsalt taevakaardil hiire parema nupuga klõpsata ja vajalik käsk valida.
The telescope is moving erratically or not moving at all. What can I do?
Teleskoop liigub valesti või ei liigu üldse. Mida teha?
This behaviour is mostly due to incorrect settings, please verify the following check list:
Seda põhjustab enamasti vigane seadistus. Võiks üle kontrollida järgmised asjad:
Is the telescope aligned?
Kas teleskoop on korrektselt monteeritud?
Is the telescope alignment mode correct? Use INDI Control Panel to check and change these settings (Alt/ Az, Polar, Land).
Kas monteeringurežiim on korrektne? Kasuta selle kontrollimiseks ja vajadusel muutmiseks INDI juhtimiskeskus t (valikuvõimalusteks on H/ As, Polaarne, Maa).
Are the telescope 's time and date settings correct?
Kas teleskoobi ajaseadistus on korrektne?
Are the telescope 's longitude and latitude settings correct?
Kas teleskoobi pikkus - ja laiuskraad on korrektselt määratud?
Is the telescope 's UTC offset correct?
Kas teleskoobi erinevus MA- st on korrektne?
Are the telescope 's RA and DEC axis locked firmly?
Kas teleskoobi OT - ja käändetelg on fikseeritud?
Is the telescope 's N/ S switch (when applicable) setup correctly for your hemisphere?
Kas teleskoobi põhja- lõunalülitus (kui seda kasutatakse) on määratud ikka korrektselt vastavalt siu asukoha poolkerale?
Is the cable between the telescope and computer in good condition?
Kas teleskoopi ja arvutit ühendav kaabel on ikka korras?
If you think all settings are correct but the telescope still moves erratically or not at all, then please send a report to kstars-devel@kde. org
Kui sinu arvates on kõik eeltoodu korras, aga teleskoop ikkagi liigub valesti või ei liigu üldse, siis võiksid saata veateate aadressile indi- devel@ lists. sourceforge. net
How to obtain & kstars;
Kuidas hankida & kstars;
& kstars; is distributed with & kde; as part of the kdeedu "Edutainment" module.
& kstars; i levitatakse koos & kde; ga, see on osa moodulist "Mäng ja kool" (inglise keeles "Edutainment").
We also occasionally make an independent release. These independent releases will be available as a gzipped tar archive from the following website: http: / /prdownloads. sourceforge. net/ kstars/.
Aeg- ajalt pakume me ka omaette väljalaset. Neid võib leida pakituna (gzip tar- arhiivi vormingus) internetilheküljelt: http: // prdownloads. sourceforge. net/ kstars /.
Independent releases are announced through the kstars-announce@lists. sourceforge. net mailing list. Releases are also posted to the & kstars; home page, kde-apps. org, and freshmeat. net.
Iseseisvatest väljalasetest antakse teada meililistis kstars- announce@ lists. sourceforge. net. Väljalaskeid võib leida ka kstars; i koduleheküljel ning aadressidel kde- apps. org ja freshmeat. net.
& kstars; is been packaged by many Linux/ BSD distributions, including Redhat, Suse, and Mandrake. Some distributions package & kstars; as a separate application, some just provide a kdeedu package, which includes & kstars;.
& kstars; on valmis pakendatud mitmetele Linux/ BSD distributsioonidele, sealhulgas RedHat, Suse ja Mandrake. Mõned distributsioonid pakuvad & kstars; i eraldi rakendusena, teised aga paketti kdeedu, mille koosseisu kuulub ka & kstars;.
If you would like the latest CVS development version of & kstars;, please follow these instructions.
Kui soovid saada & kstars; i viimast SVN- i arendusversiooni, siis järgi neid juhiseid.
In order to successfully run & kstars;, you need & kde; > =3.2 and & Qt; > =3.2.
& kstars; i korralikuks tööks on vajalik & kde; > =4. 0 ja & Qt; > =4. 3.
To compile & kstars;, you will also have to have the following packages installed:
& kstars; i kompileerimiseks peavad olema paigaldatud järgmised paketid:
kdelibs-devel
kdelibs- devel
qt-devel
qt- devel
zlib-devel
zlib- devel
fam-devel
fam- devel
png-devel
png- devel
jpeg-devel
jpeg- devel
On my system, & kstars; uses about 60 MB of system memory with the default settings. Most of this usage is due to the loaded object databases. You can dramatically reduce the memory footprint by reducing the faint limit for stars in the Configuration Window, or eliminating catalogs of objects (NGC, IC, comets, asteroids, & etc;). If & kstars; is idling, it uses very little CPU; but it will use as much as you have got when panning or zooming.
Minu süsteemis kasutab & kstars; vaikeseadistusega umbes 60 MB süsteemi mälu. Suurem osa sellest langeb objektide andmebaasi arvele. Mälukasutust saab tugevasti vähendada, kui piirata seadistusteaknas objektide näitamist vastavalt nende heledusele või kataloogile (NGC, IC, komeedid, asteroidid & etc;). Kui & kstars; on jõude, tarvitab ta protsessorit õige vähe, kuid kujutise liigutamisel või suurendamisel- vähendamisel võtab ta kõik, mida võtta annab.
In order to compile and install & kstars; on your system, type the following in the base folder of the unpacked & kstars; distribution:
& kstars; i kompileerimiseks ja paigaldamiseks anna lahtipakitud & kstars; i paketi baaskataloogis järgmised käsud:
%. / configure --prefix=$KDEDIR% make% make install
%. / configure -- prefix=$KDEDIR% make% make install
Please do not forget the prefix argument to configure. If your KDEDIR variable is not set, set prefix to whatever folder & kde; is installed in: this is usually either / usr, / opt/ kde, or / opt/ kde3. Also, make sure you do the last step as root.
Palun ära unusta konfigureerimisel võtit -- prefix. Kui muutuja KDEDIR ei ole määratud, sea see kataloogile, kuhu & kde; on paigaldatud. Tavaliselt on see kas / usr, / opt/ kde või / opt/ kde3. Ühtlasi hoolitse selle eest, et võtaksid viimase sammu ette administraatorina (root).
& kstars; uses autoconf and automake, so you should not have trouble compiling it. Should you run into problems please report them to the & kstars; mailing list kstars-devel@kde. org.
& kstars; kasutab autoconf i ja automake 'i, nii et kompileerimisel ei tohiks probleeme esineda. Kui neid siiski ette tuleb, anna sellest palun teada & kstars; i meililisti kstars- devel@ kde. org.
Configuration
Seadistamine
At this point, there are no special configuration options or requirements. If & kstars; complains that there are missing data files, become root and manually copy all files in kstars/ data/ to $(KDEDIR)/ apps/ kstars/ (If you do not have root privileges, copy them to ~/. kde/ share/ apps/ kstars/.)
Praegu puuduvad erilised seadistamisvõtmed ja - nõuded. Kui & kstars; kurdab puuduvate andmefailide üle, kopeeri administraatorina (root) failid kataloogist kstars/ data / kataloogi $(KDEDIR) / apps/ kstars / (kui sul pole administraatori (root) õigusi, kopeeri need kataloogi ~ /. kde/ share/ apps/ kstars /.)
Jupiter Moons Tool
Jupiteri kuude abivahend
The Jupiter Moons Tool
Jupiteri kuude abivahend
This tool displays the positions of Jupiter 's four largest moons (Io, Europa, Ganymede, and Callisto) relative to Jupiter, as a function of time. Time is plotted vertically; the units are days and time=0.0 corresponds to the current simulation time. The horizontal axis displays the angular offset from Jupiter 's position, in arcminutes. The offset is measured along the direction of Jupiter 's equator. Each moon 's position as a function of time traces a sinusoidal path in the plot, as the moon orbits around Jupiter. Each track is assigned a different colour to distinguish it from the others; the name labels at the top of the window indicate the colour used by each moon.
See abivahend näitab ajas Jupiteri nelja suurema kuu (Io, Europa, Ganymedes ja Kallisto) asukohta Jupiteri suhtes. Aeg on näidatud püstteljel, ühikuteks päevad, kus aeg=0, 0 vastab praegusele ajahetkele. Rõhttelg näitab nurkkaugust Jupiteri asukohast kaareminutites. Erinevust mõõdetakse Jupiteri ekvaatori suhtes. Iga kuu joonistab Jupiteri ümber tiiru tehes ajas sinusoidi. Iga trajektoor on tähistatud eristamise hõlbustamiseks erineva värviga, mida aitavad selgitada akna ülaosas asuvad nimesildid.
The plot can be manipulated with the keyboard. The time axis can be expanded or compressed using the + and - keys. The time displayed at the center of the window can be changed with the keys.
Graafikut saab manipuleerida klaviatuuri abil. Ajatelge võib laiendada või kokku suruda klahvidega + ja -. Akna keskel näidatavat aega saab muuta klahvidega [ja].
Julian Days are a way of reckoning the current date by a simple count of the number of days that have passed since some remote, arbitrary date. This number of days is called the Julian Day, abbreviated as JD. The starting point, JD=0, is January 1, 4713 BC (or -4712 January 1, since there was no year '0 '). Julian Days are very useful because they make it easy to determine the number of days between two events by simply subtracting their Julian Day numbers. Such a calculation is difficult for the standard (Gregorian) calendar, because days are grouped into months, which contain a variable number of days, and there is the added complication of Leap Years.
Juuliuse päevad on viis tuvastada käesolev päev sel moel, et arvutada välja, mitu päeva on möödunud teatud kaugest, suvaliselt valitud hetkest. Saadud numbrit nimetataksegi juuliuse päevaks, lühendatult JP. Algushetk ehk JP=0 on 1. jaanuar 4713 eKr (või õigemini 1. jaanuar 4712 eKr, sest aastat 0 pole ju olemas). Juuliuse päevade abil on väga hõlpus määrata kahe sündmuse vahelist aega lihtsalt nende erinevust juuliuse päevades välja arvutades. Standardse (gregooriuse) kalendri puhul on see palju keerulisem, sest selles on päevad rühmitatud kuudeks, mis sisaldavad erineva hulga päevi, pealegi muudavad asja keerulisemaks liigaastad.
Converting from the standard (Gregorian) calendar to Julian Days and vice versa is best left to a special program written to do this, such as the & kstars; Astrocalculator. However, for those interested, here is a simple example of a Gregorian to Julian day converter:
Teisendamine gregooriuse kalendrist juuliuse päevadeks ja vastupidi jäetakse lihtsuse huvides enamasti spetsiaalse rakenduse hooleks, mida võib leida paljudelt internetilehekülgedelt (ja mõistagi tuleb sellega toime ka & kstars; i astrokalkulaator!). Kui keegi siiski huvi tunneb, siis lihtne näide, kuidas teisendada gregooriuse kalendrist juuliuse päevadeks, on selline:
JD = D - 32075 + 1461*( Y + 4800 + (M - 14) / 12) / 4 + 367*( M - 2 - (M - 14) / 12 * 12) / 12 - 3*( (Y + 4900 + (M - 14) / 12) / 100) / 4
JP = P - 32075 + 1461x (A + 4800 x (K - 14): 12): 4 + 367x (K - 2 - (K - 14): 12 x 12): 12 - 3x ((A +4900 + (K - 14): 12): 100): 4
where D is the day (1-31), M is the Month (1-12), and Y is the year (1801-2099). Note that this formula only works for dates between 1801 and 2099. More remote dates require a more complicated transformation.
kus P on päev (1- 31), K kuu (1- 12) ja A aasta (1801- 2029). Pane tähele, et see valem toimib ainult daatumite puhul, mis jäävad aastate 1801 ja 2029 vahele. Kaugemal minevikus või tulevikus paiknevate daatumite korral läheb vaja veel keerulisemaid arvutusi.
An example Julian Day is: JD 2440588, which corresponds to 1 Jan, 1970.
Juuliuse päev näeb välja selline: JP 2440588, mis gregooriuse kalendri kohaselt on 1. jaanuar 1970.
Julian Days can also be used to tell time; the time of day is expressed as a fraction of a full day, with 12:00 noon (not midnight) as the zero point. So, 3:00 pm on 1 Jan 1970 is JD 2440588.125 (since 3:00 pm is 3 hours since noon, and 3/ 24 = 0.125 day). Note that the Julian Day is always determined from Universal Time, not Local Time.
Juuliuse päeva sobib kasutada ka aja väljendamiseks, kusjuures kellaaega väljendatakse päeva murdosana, nullpunktiks 12. 00 (mitte südaöö, nagu me harjunud oleme). Seega oleks kell 15. 00 1. jaanuaril 1970 JP 2440588, 125 (sest 15. 00 on kolm tundi pärast keskpäeva ning 3/ 24 = 0, 15 päeva). Pane tähele, et juuliuse päeva määratakse alati maailmaajas, mitte kohalikus ajas.
Astronomers use certain Julian Day values as important reference points, called Epochs. One widely-used epoch is called J2000; it is the Julian Day for 1 Jan, 2000 at 12:00 noon = JD 2451545.0.
Astronoomid kasutavad teatud juuliuse päevi mitmete oluliste viitepunktide ehk epohhide määramiseks. Üks levinud epohhe kannab nimetust J2000, mis on juuliuse päev 1. jaanuari kohta kell 12. 00 = JP 2451545, 0.
Much more information on Julian Days is available on the internet. A good starting point is the U. S. Naval Observatory. If that site is not available when you read this, try searching for Julian Day with your favourite search engine.
Juuliuse päevade kohta leiab ohtralt infot internetist. Alustuseks sobib hästi USA laevastikuobservatooriumi veebilehekülg. Kui see ei ole parajasti kättesaadav, võib märksõna julian day sisestada meelepärasesse otsingumootorisse.
The Earth has two major components of motion. First, it spins on its rotational axis; a full spin rotation takes one Day to complete. Second, it orbits around the Sun; a full orbital rotation takes one Year to complete.
Maa liikumine koosneb kahest põhikomponendist. Esiteks pöörleb ta ümber oma telje, kusjuures täispöördeks kulub üks päev. Teiseks tiirleb ta ümber Päikese, kusjuures täistiiruks kulub üks aasta.
There are normally 365 days in one calendar year, but it turns out that a true year (ie;, a full orbit of the Earth around the Sun; also called a tropical year) is a little bit longer than 365 days. In other words, in the time it takes the Earth to complete one orbital circuit, it completes 365.24219 spin rotations. Do not be too surprised by this; there is no reason to expect the spin and orbital motions of the Earth to be synchronised in any way. However, it does make marking calendar time a bit awkward....
Tavaliselt on ühes kalendri aastas 365 päeva, kuid tegelikult on tõelises aastas (ie; ajas, mis Maal kulub täistiiru tegemiseks ümber Päikese; see kannab ka nimetust troopiline aasta) 365 päeva ja veel natuke. See tähendab, et selle ajaga, mis Maal kulub ühe täistiiru tegemiseks, teeb ta 365, 24219 tiiru ümber oma telje. See ei peaks sind üllatama, sest pole ju mingit alust arvata, et Maa pöörlemis - ja tiirlemiskiirus peaksid kuidagi sünkroonis olema. Aga igal juhul muudab see kalendrikoostajate elu tükk maad keerulisemaks...
What would happen if we simply ignored the extra 0.24219 rotation at the end of the year, and simply defined a calendar year to always be 365.0 days long? The calendar is basically a charting of the Earth 's progress around the Sun. If we ignore the extra bit at the end of each year, then with every passing year, the calendar date lags a little more behind the true position of Earth around the Sun. In just a few decades, the dates of the solstices and equinoxes will have drifted noticeably.
Mis juhtuks siis, kui me lihtsalt unustaksime tolle 0, 24219 lisapööret igal aastal ja määraksime kalendris aasta pikkuseks igaveseks ajaks täpselt 365, 0 päeva? Kalender tegelikult peegeldab vaid Maa liikumist ümber Päikese. Kui me seda lisapöördekest eirame, jääb kalender iga hetkega natuke maha Maa tegelikust asukohast Päikese suhtes. Ning mõne sajandi pärast algaks talv juba septembris!
In fact, it used to be that all years were defined to have 365.0 days, and the calendar drifted away from the true seasons as a result. In the year 46 BCE, Julius Caeser established the Julian Calendar, which implemented the world 's first leap years: He decreed that every 4th year would be 366 days long, so that a year was 365.25 days long, on average. This basically solved the calendar drift problem.
Tegelikult on nii ka olnud, et aasta pikkuseks oligi määratud täpselt 365, 0 päeva, mistõttu kalender hakkas triivima. Aastal 46 eKr kehtestas Julius Caesar juuliuse kalendri, mis tõi esimest korda kasutusele liigaasta. Caesari otsuse kohaselt pidi iga neljas aasta olema 366- päevane, nii et üks aasta kestaks keskmiselt 365, 25 päeva. See lahendas põhimõtteliselt kalendritriivi probleemi.
However, the problem was n't completely solved by the Julian calendar, because a tropical year is n't 365.25 days long; it 's 365.24219 days long. You still have a calendar drift problem, it just takes many centuries to become noticeable. And so, in 1582, Pope Gregory XIII instituted the Gregorian calendar, which was largely the same as the Julian Calendar, with one more trick added for leap years: even Century years (those ending with the digits 00) are only leap years if they are divisible by 400. So, the years 1700, 1800, and 1900 were not leap years (though they would have been under the Julian Calendar), whereas the year 2000 was a leap year. This change makes the average length of a year 365.2425 days. So, there is still a tiny calendar drift, but it amounts to an error of only 3 days in 10,000 years. The Gregorian calendar is still used as a standard calendar throughout most of the world.
Aga mitte päris täielikult, sest troopiline aasta ei ole mitte 365, 25, vaid hoopis 365, 24219 päeva pikk! Kalendritriivi küsimus jäi seetõttu endiselt õhku, ainult et selle ilmnemiseks kulus päris palju sajandeid. Seepärast kehtestas paavst Gregorius XIII 1582. aastal gregooriuse kalendri, mis on põhimõtteliselt sarnane juuliuse kalendriga, kuid kasutab liigaastate puhul üht lisanippi: täissadades aastad (need, mis lõpevad numbritega 00) on liigaastad ainult juhul, kui nad jaguvad 400- ga. Seega ei olnud aastad 1700, 1800 ja 1900 liigaastad (mida nad juuliuse kalendri kohaselt pidanuks olema), küll aga oli seda aasta 2000. See uuendus jättis aasta pikkuseks 365, 2425 päeva. See tähendab, et kalendritriiv ei ole endiselt kõrvaldatud, kuid viga on kõigest 3 päeva 10 000 aasta kohta. Gregooriuse kalender on tänapäevani enamikus maailmas standardiks.
Fun Trivia: When Pope Gregory instituted the Gregorian Calendar, the Julian Calendar had been followed for over 1500 years, and so the calendar date had already drifted by over a week. Pope Gregory re-synchronised the calendar by simply eliminating 10 days: in 1582, the day after October 4th was October 15th!
Midagi lõbusat: Kui paavst Gregorius omanimelise kalendri kehtestas, oli juuliuse kalendrit kasutatud enam kui 1500 aastat, mistõttu triiv ulatus juba üle nädala. Paavst sünkroniseeris kalendri päris osava võttega, kaotades lihtsalt 10 päeva ära, nii et 1582. aastal järgnes 4. oktoobrile kohe 15 oktoober!
aavso@aavso. org
aavso@ aavso. org
AAVSO Light Curves
AAVSO heleduskõverad
AAVSO Lightcurve Generator
AAVSO heleduskõverate generaator
The AAVSO Lightcurves Tool
AAVSO heleduskõverate abivahend
AAVSO Lightcurves
AAVSO heleduskõverad
& kstars; can display light curves for variable stars from the observing program of the American Association of Variable Star Observers (AAVSO). This program monitors over 6,000 variable stars and consists of 10 million observations going back almost a century. & kstars; downloads the very latest data directly from the AAVSO database via the Internet, so a network connection is required to use this tool.
& kstars; võib näidata muutlike tähtede heleduskõveraid, kasutades selleks ära Ameerika Muutlike Tähtede Vaatlejate Assotsiatsiooni (AAVSO) hiiglaslikku andmebaasi. AAVSO jälgib enam kui 6000 muutlikku tähte ning nende andmebaasis on peaaegu saja aasta jooksul tehtud enam kui 10 miljoni vaatluse andmed. & kstars; tõmbab uusimad andmed otse AAVSO andmebaasist internetis, mistõttu selle abivahendi kasutamiseks on kindlasti vajalik internetiühendus.