natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nuortenkatu 11
Nuortenkatu 11
tel. 016 322 2592
Tel 016-322 2592
Spa/Swimming Centre VesihiisiFinnish
Spaa-ujula Vesihiisisoome keel
Hiihtomajantie 2
Hiihtomajantie 2
tel. 020 798 4200
Tel 020 798 4200
linkkiSanta Sport:
Santa Sport linkkiSanta Sport:
Santa Sport SpaFinnish
Spaa Santa Sportsoome keel
Regional Library of Lapland
Lapi Maakonnaraamatukogu
linkkiRegional Library of Lapland/all locations:
Lapi Maakonnaraamatukogu/kõik tegevuskohad linkkiLapin Maakuntakirjasto/ kaikki toimipisteet:
Opening hours and contact informationFinnish
Lahtiolekuajad ja kontaktandmedsoome keel
linkkiVillage libraries:
Külaraamatukogud linkkiKyläkirjastot:
Village libraries opening hours and contact informationFinnish
Lahtiolekuajad ja kontaktandmedsoome keel
linkkiMobile libraries:
Raamatukogubussid linkkiKirjastoautot:
Mobile library routes and timetablesFinnish
Raamatukogubusside marsruudid ja ajagraafikudsoome keel
Youth services
Noorsooteenistus
The youth services of the City of Rovaniemi organise interesting activities for young people.
Rovaniemi linna noorsooteenistus organiseerib noortele põnevaid tegevusi.
The most important arrangements and activities include youth facilities, large events for young people, trips, international exchange programmes and summer camps.
Tähtsamad tegevused on noortekeskuste töö, suured noorteüritused, matkad, rahvusvaheline noortevahetus ja laste suvelaagrite korraldamine.
The Youth Service Centre organises activities usually when young people have spare time, i.e. in the evenings, at weekends and during holidays.
Noorsooteenistus organiseerib tegevusi tavaliselt siis, kui noortel on vaba aega ehk siis õhtuti, nädalavahetustel ja koolivaheaegadel.
Trained employees are responsible for all activities.
Kogu tegevuse eest vastutavad väljaõppinud töötajad.
Youth service office
Noorsooteenuste büroo
The youth service office is located by the Kauppatori market place, on the second floor of the Monde youth facility.
Noorsooteenuste büroo leiad Kauppatori servast, Monde noortekeskuse ülemiselt korruselt.
You can access the office from the side of the building that faces the market place by climbing the stairs to the second floor.
Noorsooteenuste büroosse pääsed turu poolsest küljest. Büroo asub teisel korrusel.
Street address:
Külastusaadress:
Pohjolankatu 6, 2nd floor
Pohjolankatu 6, 2. korrus
linkkiLaNuti:
linkkiLaNuti:
Counselling and information service for young people in LaplandFinnish
Lapi noorte nõustamis- ja teabeteenusedsoome keel
Youth facilities
Noortekeskused
The youth facilities usually serve as hubs for youth work in the area that organise activities 2–5 days a week, with a focus on Friday and Saturday.
Noortekeskus on piirkondlik noorsootöökeskus, kus tegevused toimuvad 2–5 päeva nädalas rõhuasetusega reedel ja laupäeval.
The activities are aimed at all young people between 13 and 20 years of age.
Tegevus on suunatud kõikidele 13–20-aastastele noortele.
Regional youth servicesFinnish
Piirkondlikud noorsooteenusedsoome keel
Youth facilities are places dedicated for young people, where they can engage in activities that are important to them together with youth workers.
Noortekeskused on noorte oma kohad, kus nad võivad tegeleda koos noortejuhendajatega endale oluliste asjadega.
The activities combine functionality as well as educational and social aspects in a suitable manner.
Tegevuses on ühendatud funktsionaalne, kasvatuslik ja sotsiaalse suhtluse pool.
The central goal is to produce activities that are in equal parts educational and interesting to the young people, and that support their growth along with strengthening their social engagement.
Eesmärgiks on pakkuda pedagoogilistest põhimõtetest lähtuvat, noortele huvipakkuvat tegevust, mis toetab nende arengut ja tugevdab ühiskondlikku osalust.
Typical guided activities include various theme days and trips.
Tüüpilisteks juhendatud tegevusteks on erinevad teemapäevad ja matkad.
Youth facilities also offer young people free access to an extensive selection of recreational equipment, which means that they will surely never run out of things to do.
Noorsookeskused pakuvad noortele tasuta ka kõikvõimalikke harrastusvahendeid, seega huvitavaid tegevusi jätkub.
Theatre
Teater
The Students' Theatre of Lapland websiteFinnish _ English
Lapi Üliõpilasteatri veebilehtsoome keel _ inglise keel
Konttinen Summer Theatre websiteFinnish
Konttineni Suveteatri veebilehtsoome keel
Visual arts
Kujutav kunst
linkkiCity of Rovaniemi/cultural services:
Rovaniemi linn/kultuuriteenused
GalleriesFinnish
Galeriidsoome keel
linkkiRovaniemi Art Museum:
Korundi linkkiRovaniemen taidemuseo:
KorundiFinnish _ English
Korundisoome keel _ inglise keel
Provincial Museum of LaplandFinnish
Lapi Maakonnamuuseumsoome keel
Forestry Museum of LaplandFinnish _ English
Lapi Metsamuuseumsoome keel _ inglise keel
Rovaniemi Local History MuseumFinnish
Rovaniemi Koduloomuuseumsoome keel
Films
Kino
Finnkino websiteFinnish _ English
Finnkino veebilehtsoome keel _ inglise keel
linkkiFilm Club Cinema: Film Club Cinema websiteFinnish
Kinoklubi Cinema Elokuvakerho Cineman www-sivut
MoniNet
MoniNet
MoniNet is a multicultural centre maintained by the Rovala Settlement Association.
MoniNet on ühingu Rovalan Setlementti ry poolt hallatav multikultuurne keskus.
You can also ask MoniNet for more information about hobbies, such as courses provided by adult education centres or club activities.
MoniNetist saad küsida lisateavet harrastuste, näiteks rahvaülikoolide kursuste või klubide ja seltside tegevuse kohta.
Kansankatu 8
Etelärinne 32
tel. 040 559 6564
Tel 040-559 6564
linkkiRovala MoniNet:
linkkiRovala:
MoniNetFinnish _ English
Moninetsoome keel _ inglise keel
Santa Sport SpaFinnish _ English
Spaa Santa Sportsoome keel _ inglise keel
Public transport works well in Finland.
Ühistransport toimib Soomes hästi.
Train ticketsFinnish _ Swedish _ English _ Russian
Rongipiletidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel
students
õppurid
Bus ticketsFinnish _ Swedish _ English
Bussipiletidsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Route serviceFinnish _ Swedish _ English
Marsruuditeenus Reittipalvelusoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Air traffic
Lennuliiklus
Finnish airportsFinnish _ English
Soome lennujaamadsoome keel _ inglise keel
In Finland, cars must be inspected and registered.
Soomes peab auto olema registreeritud ja läbinud tehnilise ülevaatuse.
Driving any motor vehicle is a crime if the driver is intoxicated (alcohol or drugs).
Mistahes mootorsõiduki juhtimine on kuritegu, kui juht on joobes (alkohol või narkootikumid).
linkkiExpatFinland.com:
linkkiExpatFinland.com:
Cars and driving in FinlandEnglish
Auto ja autojuhtimine Soomesinglise keel
Information on how to register a vehicleFinnish _ Swedish _ English
Teavet sõiduki registreerimise kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Registering a vehicle onlineFinnish _ Swedish _ English
Sõiduki registreerimine veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Vehicle inspectionFinnish _ Swedish
Sõiduki tehnoülevaatussoome keel _ rootsi keel
Information on vehicle taxationFinnish _ Swedish _ English
Teavet sõidukimaksu kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Information on car tyresFinnish _ Swedish _ English
Teavet auto rehvide kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Driving training is provided at driving schools.
Õppida saab autokoolis.
However, this requires a teaching permit from Trafi.
Selleks on vaja Trafist sõiduautojuhi juhendaja luba (opetuslupa).
Teaching permitFinnish _ Swedish
Sõiduautojuhi juhendaja lubasoome keel _ rootsi keel
The moped licence is not required if you turned 15 before 1 January 2000.
Mopeediluba (mopokortti) ei nõuta, kui oled enne 01.01.2000 saanud 15-aastaseks.
If you have a driving licence from a country that is not party to the Geneva or Vienna Conventions on Road Traffic, the licence is valid in Finland for one year after you are entered into the Finnish population register.
Kui su juhiluba on väljastatud riigis, millele ei laiene Genfi või Viini teeliikluse konventsioon, saad selle juhiloaga Soomes sõita aasta jooksul pärast sinu kandmist Soome rahvastikuregistrisse.
You can exchange your driving licence for a Finnish driving licence at an Ajovarma service point.
Teeninduspunktis Ajovarma saad oma juhiloa Soome juhiloa vastu vahetada.
You can book an appointment in advance through the Ajovarma website.
Ajovarma veebilehe kaudu saad eelnevalt aja broneerida.
Information on driving licencesFinnish _ Swedish
Teavet juhilubade kohtasoome keel _ rootsi keel
Foreign driving licences in FinlandFinnish _ Swedish _ English
Välisriigi juhiluba Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
The Finnish climate is colder than in many other countries.
Soome kliima on külmem kui paljudes muudes riikides.
However, the weather varies significantly in different seasons.
Ilm siiski vaheldub palju eri aastaaegadel.
In the winter, the Finnish weather is cold with snowfalls.
Talvel on Soomes külm ja sajab lund.
Normally, the country is under a permanent snow cover throughout the winter.
Tavaliselt jääb lumi maha terveks talveks.
The temperature is usually below 0°C.
Õhutemperatuur on enamuses alla nulli Celsiuse kraadi.
Daytime temperatures can be -10°C and sometimes as low as -20°C.
Päevane õhutemperatuur võib olla näiteks -10 Celsiuse kraadi ja mõnikord isegi -20 kraadi.
In Northern Finland, the temperature can be as low as -30°C.
Põhja-Soomes võib õhutemperatuur olla isegi -30 kraadi.
If the ground is covered with snow and ice, it is also slippery.
Kui maas on lumi ja jää, siis on ka libe.
In the winter you need to dress warmly.
Talvel on tähtis riietuda soojalt.
This means that you should wear at least a padded jacket, a woolly jumper and a woolly hat, gloves, a scarf and warm winter shoes.
See tähendab seda, et on hea panna selga vähemalt vateeritud jope, villane kampsun, müts, kindad, sall ja soojad talvesaapad.
You should wear several layers of clothing in cold weather.
Külma ilmaga tasub panna selga mitu kihti riideid.
In Finland, it is often dark in the winter because the sun rises late in the morning and sets in the afternoon.
Talvel on Soomes tihti pime, sest päike tõuseb alles hommikupoolikul ja loojub juba pärastlõunal.
Winter days are darker in Northern Finland than in Southern Finland.
Põhja-Soomes on pimedam kui Lõuna-Soomes.
In the northernmost part of Finland, the sun does not rise at all for several weeks.
Kõige põhjapoolsemas Soome osas on mitmeid nädalaid, kui päike üldse ei tõusegi.
The winter months are December, January and February.
Talvekuud on detsember, jaanuar ja veebruar.
However, the weather can also be cold with snowfall in November and March.
Samuti võib novembris ja märtsis ilm külm olla ja võib lund sadada.
The snow normally melts in March or April.
Lumi sulab tavaliselt ära märtsis või aprillis.
Clothing in winterFinnish
Riietumine talvelsoome keel
In Southern Finland, spring begins at the end of March whereas, in the north, spring comes at the end of April.
Kevad algab Soome lõunaosas märtsi lõpus, põhjas aprilli lõpus.
The spring weather is often cool, but warmer than in winter.
Kevadel on ilm tihti veel jahe, kuid soojem kui talvel.
During the spring, the nature goes through a great deal of change as the snow and ice melt away, trees sprout leaves and plants begin to grow.
Kevade ajal muutub loodus palju, kui lumi ja jää sulavad ära, lehed tulevad puudele ja taimed hakkavad kasvama.
In Southern Finland, the average temperature in the summer is about 20°C while the temperature in the north is about 15°C.
Soome lõunaosas on suvel keskmine õhutemperatuur umbes 20 Celsiuse kraadi, põhjaosas umbes 15 kraadi.
The summer months in Finland are June, July and August.
Suvekuud on Soomes juuni, juuli ja august.
The warmest month is July, when the daytime temperature often rises over 20°C.
Kõige soojem kuu on juuli, siis tõuseb õhutemperatuur päeval tihti üle 20 kraadi.
Evenings and nights are bright in Finland during the summer, as the sun sets late and rises early.
Suvel on Soomes valge ka õhtul ja öösel, sellepärast et päike loojub hilja ja tõuseb vara.
Then, Northern Finland has more daylight hours than Southern Finland.
Põhja-Soomes on valgem kui Lõuna-Soomes.
The month with the most daylight is June.
Kõige valgem kuu on juuni.
In Finland, Midsummer, the night of the midnight sun, is celebrated in June.
Siis tähistatakse Soomes jaanipäeva, valge öö ja suvise pööripäeva püha.
In the northernmost part of Finland, the sun does not set at all in early summer.
Kõige põhjapoolsemas Soome osas ei looju päike suve alguses üldse.
Autumn normally begins at the end of August or the beginning of September.
Sügis algab tavaliselt augusti lõpus või septembri alguses.
The weather is cool and often rainy and windy.
Ilm on jahe ja tihti ka sajune ja tuuline.
The Finnish autumn is also dark because the sun sets earlier than in the summer.
Sügisel on ka pime, sest päike loojub varem kui suvel.
The first snowfall usually arrives in October or November.
Esimene lumesadu tuleb tavaliselt oktoobris või novembris.
Information about the Finnish climateFinnish _ Swedish _ English
Teavet Soome kliima kohtasoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
VisitFinland.com: How to Dress Right &amp; Enjoy the Winter
Soome kliima on külmem kui paljudes muudes riikides.
The Finnish climate is colder than in many other countries.
Ilm siiski vaheldub palju eri aastaaegadel.
People arrive in Finland
Inimesed tulevad Soome
Approximately 10,000 years ago, people began to move to Finland.
Umbes 10 000 aastat tagasi hakkasid inimesed Soome tulema.
They came from the east from current Russia and from the south through the Baltic region.
Nad saabusid idast, praeguse Venemaa territooriumilt ning Baltimaade kaudu lõunast.
The roots of the Finnish language are in Central Russia, but the language has elements of Baltic and Germanic languages, too.
Soome keele juured on pärit Kesk-Venemaalt, kuid soome keelde on segunenud mõjusid ka balti ja germaani keeltest.
Swedish-speaking people have lived in Finland for over 800 years.
Rootsikeelne elanikkond on Soomes elanud üle 800 aasta.
Finland as part of Sweden and Russia
Soome Rootsi ja Venemaa osana
Finland was a part of Sweden for over 600 years from the Middle Ages until the early 19th century.
Soome kuulus Rootsi koosseisu üle 600 aasta – alates keskajast kuni 19. sajandi alguseni.
During this time, Sweden and Russia fought frequently over their influence in Finland.
Rootsi ja Venemaa võitlesid sel ajal palju kordi Soome üle mõjuvõimu säilitamise pärast.
Finally in 1809, Finland in its entirety came under Russian rule after Russia won its war against Sweden.
Lõpuks, 1809. aastal, kui Venemaa oli võitnud Rootsi vastu peetud sõja, läks kogu Soome Venemaa valdusse.
Finland belonged to Russia from 1809 to 1917.
Soome kuulus Venemaa koosseisu aastatel 1809–1917.
During this period, Finland was autonomous, which meant that Finns could decide on many matters independently.
Sellel ajal oli Soome autonoomne omavalitsuslik suurvürstkond ehk soomlased said paljude küsimuste üle iseseisvalt otsustada.
However, the ruler of Finland was the Emperor of Russia.
Soome valitsejaks oli siiski Venemaa keiser.
The language, culture and economy of Finland developed greatly during the period under Russian rule.
Soome keel, kultuur ja majandus arenesid ajal, mil Soome kuulus Venemaa koosseisu, küllaltki märkimisväärselt.
However, in the early 20th century, Russia began to restrict Finnish autonomy, which the Finns did not accept.
20. sajandi algul hakkas Venemaa siiski Soome autonoomiat piirama, mis soomlastele ei meeldinud.
Finland gains independence
Soome iseseisvub
In the final phases of World War I, Finland separated itself from Russia when the Parliament of Finland approved the declaration of independence on 6 December 1917.
Esimese maailmasõja lõpul lõi Soome Venemaast lahku, kui Soome parlament kinnitas 6. detsembril 1917. aastal iseseisvusdeklaratsiooni.
This made Finland an independent country, and the day is still celebrated as Finnish Independence Day.
Soomest sai iseseisev riik ja seda päeva tähistatakse siiani kui Soome iseseisvuspäeva.
In the spring of 1918, a civil war broke out in Finland in which the Reds representing the working people and the Whites representing the bourgeoisie and landowners fought one another.
1918. aasta kevadel toimus Soomes kodusõda, kus omavahel võitlesid töölisklassi esindavad punased ja kodanlust ja maaomanikke esindavad valged.
The war ended in May 1918 with the Whites gaining victory over the Reds.
Sõda lõppes 1918. aasta mais valgete võiduga punaste üle.
The independent Finland became a republic where laws are passed by a parliament elected by the people.
Iseseisvast Soomest sai vabariik, kus seadused kinnitab rahva poolt valitav parlament – Eduskund (eduskunta).
The head of state is the president, instead of an emperor or king.
Riigipea on president, mitte keiser või kuningas.
Winter War and Continuation War
Talvesõda ja Jätkusõda
At the end of November in 1939, the Soviet army attacked Finland.
1939. aasta novembri lõpul ründas Soomet Nõukogude Liidu armee.
During World War II, Finland fought two wars against the Soviet Union: first the Winter War from 1939 to 1940, followed by the Continuation War from 1941 to 1944.
Teise maailmasõja ajal sõdis Soome Nõukogude Liidu vastu kahel korral: esmalt Talvesõjas aastatel 1939–1940 ja seejärel Jätkusõjas aastatel 1941–1944.
The wars caused Finland to lose areas to the Soviet Union.
Sõdade tulemusena kaotas Soome Nõukogude Liidule oma alasid.
Over 400,000 Finns left the lost areas as refugees to escape to the Finland that still remained.
Rohkem kui 400 000 soomlast jätsid oma kodud kaotatud aladel ja saabusid pagulastena allesjäänud Soome.
However, the most important thing to the Finns was that Finland maintained its independence.
Soomlaste jaoks oli siiski kõige tähtsam asjaolu, et Soome säilitas iseseisva riigi.
Finland after the wars
Soome sõdadejärgsel perioodil
After the wars, many Finns feared that the Soviet Union would attempt to make Finland a socialist nation, as this had happened to other European neighbours of the Soviet Union.
Peale sõdu kartsid paljud soomlased, et Nõukogude Liit püüab teha Soomest sotsialistliku riigi, sest nii oli juhtunud teise Nõukogude Liidu Euroopas asuvate naaberriikidega.
However, Finland succeeded in forging good relations with the Soviet Union, maintaining its democratic system and increasing trade with Western countries.
Soomel õnnestus siiski luua Nõukogude Liiduga heanaaberlikud suhted, säilitada oma demokraatlik ühiskonnakord ning suurendada kaubavahetust ka lääneriikidega.
In terms of foreign policy, Finland was forced to balance between the Soviet Union and the West for a long time.
Välispoliitikas pidi Soome pikka aega otsima tasakaalu Nõukogude Liidu ja Lääne vahel.
After the wars, Finland transformed from an agricultural country into an industrial one.
Sõdadejärgsel ajal muutus Soome agraarriigist tööstusriigiks.
With this industrialisation, Finns could sell more and more industrial products abroad.
Soome tööstuse arenedes suutsid soomlased müüa üha rohkem tööstustoodangut välisriikidesse.
Finland especially exported paper and other forestry products.
Soome eksportis peamiselt paberit ja teisi metsatööstuse tooteid.
Many things in Finnish society changed.
Soome ühiskonnas muutusid paljud asjad.
Plenty of people moved from the countryside to cities, and an increasing number of women began to work outside the home.
Palju inimesi siirdus maalt linna ja üha rohkem naisi asus tööle väljaspool kodu.
The development of public services began, which led to public health care, social welfare and comprehensive school.
Hakati arendama avalikke teenuseid ja nii tekkisid riiklik tervishoid, sotsiaalkaitse ja põhikool.
In the 1960s, hundreds of thousands of Finns moved to Sweden as there was more work there and the pay was better.
1960-ndatel aastatel asus sadu tuhandeid soomlasi Rootsi elama, sest seal oli rohkem tööd ja palgad olid kõrgemad kui Soomes.
From the 1990s into the new millennium
1990-ndatest uude sajandisse
With the collapse of the Soviet Union in the early 1990s, Finland plunged into recesssion as the trade with the Soviets ceased.
Kui Nõukogude Liit 1990-ndate alguses kokku varises, algas Soomes sügav majanduskriis, sest eksport Nõukogude Liitu lõppes.
At the time, numerous companies went bankrupt, which led to many people losing their jobs.
Sel ajal läksid paljud ettevõtted pankrotti, mille tagajärjel paljud inimesed kaotasid töö.
After the recession, plenty of high-technology industry and related jobs were created in Finland.
Peale majanduskriisi panustas Soomes kõrgtehnoloogilisse tööstusse ja tekkis palju uusi töökohti.
More and more people were also working in various service sector professions.
Üha rohkem inimesi leidis tööd ka teenindussektori erinevatel ametikohtadel.
In the 1990s, an increasing number of people began to move to Finland from other countries.
1990-ndatel hakkas Soome elama asuma üha rohkem inimesi teistest riikidest.
Refugees arrived in Finland from many countries, along with people from the former Soviet Union who had a Finnish background.
Soome saabus pagulasi paljudest riikidest ning Soome taustaga inimesi endisest Nõukogude Liidust.
Many also moved to Finland for studies, employment or family reasons.
Paljud asusid Soome elama ka õpingute, töö või pere tõttu.
In 1995, Finland became a member of the European Union (EU).
1995. aastal sai Soome Euroopa Liidu (EL-i) liikmeks.
In 2002, Finland adopted the common EU currency, the euro, among the first EU countries, thereby relinquishing its own currency.
2002. aastal võttis Soome esimeste Euroopa Liidu riikide hulgas kasutusele EL-i ühisraha euro ja loobus sellega oma valuutast.
Creating Finnish welfare: a century of Finland and the Virtanen family
Soome on alati olnud väike põhjapoolne koht ida ja lääne vahel.
Finnish history is a story of trading routes, clashes of cultures and life next to great neighbours.
Soome ajalugu on lugu kaubateedest, kultuuride kokkupuutest ja elust suurte naabrite kõrval.
Finnish prehistory to 1323
Soome esiajalugu –1323
People have lived in the region of Finland since the Ice Age, circa 8800 BCE.
Soome ala on asustatud jääajast alates, umbes aastast 8800 eKr.
Habitation first settled along water routes, and since then busy trading traffic has always passed through the region.
Asustus arenes esmalt veeteede äärde, sest läbi Soome territooriumi on alati toimunud elav kaubavahetus.
The name of Finland’s oldest city, Turku, means ‘place of trade’.
Soome vanima linna Turu nimi tähendab turgu.
The first written sources that mention Finland date back to the 12th and 13th centuries.
Kirjalikud allikad Soome kohta pärinevad alles 12.–13. sajandist.
Around that time, crusades brought Finland into the sphere of power of the Roman Pope and the medieval network of Hansa traders.
Siis sai Soome territoorium ristiretkedega osaks Rooma paavsti impeeriumist ja keskaegsete hansakaupmeeste võrgustikust.
The Catholic Church spread to the region of Finland from Sweden, while the Orthodox Church did the same from Novgorod, currently Russia, in the East.
Katoliku kirik levis Soome territooriumile Rootsist ja õigeusu kirik ida poolt Novgorodist, nüüdse Venemaa territooriumilt.
The struggle for control of the region between Sweden and Novgorod ended with the Treaty of Nöteborg in 1323. With the treaty, the Catholic faith was established in western Finland and the Orthodox faith in eastern Finland.
Rootsi ja Novgorodi vaheline lahing piirkonna valitsemise üle lõppes 1323. aastal Pähkinäsaare rahuga, mille alusel Soome lääneosas juurdus katoliiklus ja idas kinnitas kanda õigeusk.
This religious boundary still exists, although the Reformation replaced Catholicism with Lutheranism.
See usundite piir on endiselt olemas, kuid reformatsiooniga vahetus katoliku usund luteri usundiks.
Easternmost part of Sweden 1323–1809
Rootsi idaosa 1323–1809
After the Treaty of Nöteborg in 1323, most of Finland was a part of Sweden.
Peale 1323. aasta Pähkinäsaari rahu kuulus suurem osa Soome territooriumist Rootsi koosseisu.
For about 500 years, Finnish history is Swedish history.
Soome ajalugu on ligikaudu 500 aastat olnud Rootsi ajalugu.