natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The region of Finland was Sweden’s buffer against the East, and the borders shifted many times in various wars.
Soome territoorium oli Rootsile puhvriks ida suunal ja piirid muutusid sõdade käigus mitmeid kordi.
Finns consider themselves Western Europeans because the time as a part of the Kingdom of Sweden strongly tied Finns to the Western cultural heritage.
Soomlased peavad ennast lääne-eurooplasteks, sest aeg Rootsi impeeriumi koosseisus sidus nad tugevalt lääne kultuuripärandiga ühte.
For example, Finns fought in the Thirty Years’ War with Swedish troops in Central Europe.
Näiteks sõdisid Soome sõdurid kolmekümneaastase sõja ajal Rootsi vägedes Kesk-Euroopas.
At the same time, however, there were also connections to eastern trade centres and the Orthodox Church.
Samal ajal olid siiski olemas kontaktid idapoolsete kauplemiskeskuste ja õigeusu kirikuga.
Important events
Olulised sündmused
1523 Gustav I becomes King of Sweden and withdraws Sweden from the medieval union of the Nordic countries
1523 Rootsi kuningaks sai Gustav I Vasa, kes eraldas Rootsi keskaegsest Kalmari unioonist.
The first ABC book written in Finnish is published in Finland
Soomes ilmus esimene soomekeelne aabits.
1550 Helsinki is founded to compete with Tallinn for Baltic Sea trade
1550 Asutati Helsingi, et konkureerida Tallinnaga Läänemere kaubavahetuses.
1640 The first university in Finland is established in Turku
1640 Turus asutati Soome esimene ülikool.
Finland as a part of the Russian Empire 1809–1917
Soome Venemaa keisririigi koosseisus 1809–1917
Russia captured the region of Finland from Sweden in 1808–1809.
Aastatel 1808–1809 vallutas Venemaa Rootsilt Soome territooriumi.
The Emperor of Russia, Alexander I gave Finland the status of a Grand Duchy.
Venemaa keiser Aleksander I andis Soomele suurvürstiriigi staatuse.
Most of the laws from the time of the Swedish rule remained in force.
Suurem osa Rootsi ülemvõimu aegsetest seadustest jäi kehtima.
During the Russian rule, Finland became a special region developed by order of the Emperor.
Venemaa ülemvõimu ajal muutus Soome eriliseks territooriumiks, mida arendati keisri käsul.
For example, Helsinki city centre was built during Russian rule.
Näiteks on Helsingi kesklinn ehitatud Venemaa ülemvõimu ajal.
Starting from 1899, Russia tightened its grip on the Grand Duchy of Finland.
Aastast 1899 tugevdas Venemaa haaret Soome suurvürstiriigi üle.
Finland did not take part in World War I, but nationalism also had an influence on the region of Finland.
Soome ei osalenud Esimeses maailmasõjas, kuid rahvusluse mõju avaldus ka Soome territooriumil.
Finland was granted its own parliament in 1906, and the first elections were held in 1907.
Soome parlament loodi 1906. aastal ja esimesed valimised toimusid 1907. aastal.
Finland declared independence on 6 December 1917, and the Bolshevik government that seized power in the October Revolution in Russia recognised Finnish independence on 31 December 1917.
Soome kuulutas ennast iseseisvaks 06.12.1917. Venemaa Oktoobrirevolutsiooni käigus võimule tulnud bolševike valitsus tunnustas iseseisvust 31.12.1917.
1812 Helsinki becomes the capital
1812 Helsingist sai pealinn.
The old capital Turku is destroyed in a fire, emphasising Helsinki’s standing
Vana pealinn Turu hävines tulekahjus ja Helsingi sai veelgi olulisema positsiooni.
1860 Finland adopts its own currency, the markka
1860 Soomes võeti kasutusele oma valuuta, mark.
1906 Universal and equal right to vote, also for women
1906 Üldine ja ühetaoline hääleõigus, ka naistele.
6 December 1917 Finland declares independence
06.12.1917 Soome kuulutas ennast iseseisvaks.
Early years of independence 1917–1945
Iseseisvuse algusaastad 1917–1945
In the early years of independence, Finland’s position was fragile.
Soome positsioon oli iseseisvuse algusaegadel habras.
Soon after independence, a bloody civil war broke out in Finland.
Varsti pärast iseseisvumist puhkes Soomes verine kodusõda.
The war was fought between the Reds or labour movement and the Whites or government troops.
Omavahel sõdisid punased töörahvaliikumise ja valged valitsuse väed.
The Whites received support from Germany and the Reds from Russia.
Valgeid toetas Saksamaa ja punaseid Venemaa.
The war ended in the Whites’ victory.
Sõda lõppes valgete võiduga.
Finland was strongly in the German sphere of influence because the Soviet Union became the biggest threat to the security of the state.
Soome kuulus tugevalt Saksa mõjualasse, sest riigi julgeolekule kujunes suurimaks ohuks Nõukogude Liit.
In the 1930s, many right-wing and far-right movements were popular in Finland, as in other parts of Europe.
Sarnaselt muu Euroopaga olid Soomes 1930-ndatel populaarsed parempoolsed ja paremäärmuslikud liikumised.
In August 1939, Nazi Germany and the Soviet Union agreed that Finland belonged in the Soviet Union’s sphere of influence.
Augustis 1939 leppisid Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Liit kokku, et Soome kuulub Nõukogude Liidu huvipiirkonda.
During World War II, Finland fought on two occasions against the Soviet Union on the German side.
Teise maailmasõja ajal võitles Soome kaks korda Saksa poolel Nõukogude Liidu vastu.
Finland lost both wars, but the Soviet Union never occupied Finland.
Soome kaotas mõlemad sõjad, kuid Nõukogude Liit Soomet kunagi ei okupeerinud.
Because Finland was able to defend its territory in wars soon after gaining independence, Finland’s wars in the 20th century have been considered as a time where the independence of the State of Finland became established.
Kuna Soomel õnnestus üsna pea pärast iseseisvumist oma territooriumi sõdades kaitsta, on Soome 20. sajandi sõdade aega peetud Soome riigi iseseisvuse stabiliseerumise ajaks.
1918 Civil War between the Reds and Whites
1918 Kodusõda punaste ja valgete vahel.
1921 Act on compulsory education makes it mandatory to attend six years of elementary school
1921 Koolikohustuse seadus määras kõigile kohustuslikuks kuueaastase rahvakooli.
1939–1940 Finland is thrust into World War II when the Winter War breaks out between Finland and the Soviet Union
1939–1940 Soome sattus Teise maailmasõtta, kui Soome ja Nõukogude Liidu vahel lahvatas Talvesõda.
1941–1944 World War II continues as Continuation War between Finland and the Soviet Union
1941–1944 Teine maailmasõda jätkus Soome ja Nõukogude Liidu vahelise Jätkusõjana.
Rebuilding, industrialisation and the Cold War 1945–1991
Taastamine, industrialiseerimine ja külm sõda 1945–1991
As a defeated party, Finland had to pay the Soviet Union heavy war reparations in the form of goods.
Sõja kaotajana oli Soome sunnitud maksma Nõukogude Liidule ränki sõjahüvitisi kaupade kujul.
The war reparations included, for example, trains, ships and raw materials.
Sõjahüvitisena anti üle näiteks ronge, laevu ja tooraineid.
Finland financed the building of the goods with loans and aid.
Soome finantseeris kaupade ehitamist laenude ja toetustega.
The production of the war reparations helped Finland evolve from an agrarian country into an industrialised country.
Sõjahüvitiste tootmine kujundas Soome ümber põllumajandusriigist tööstusriigiks.
The industrialisation started a migration from the countryside into the cities.
Industrialiseerimise tulemusena algas ränne maapiirkondadest linnadesse.
In 1948, Finland and the Soviet Union signed an Agreement of Friendship, Cooperation, and Mutual Assistance, where the countries promised to defend each other against external treats.
1948. aastal sõlmisid Soome ja Nõukogude Liit sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise lepingu, mille kohaselt lubasid riigid teineteist väliste ohtude eest kaitsta.
In practice, Finland was in the Soviet Union’s sphere of influence throughout the Cold War, and the country’s foreign and domestic policy were guided by fear of the Soviet Union.
Soome oli sisuliselt kogu külma sõja ajal Nõukogude Liidu huvipiirkonna osaks ning riigi välis- ja sisepoliitikat suunas hirm Nõukogude Liidu ees.
1948 Agreement of Friendship, Cooperation, and Mutual Assistance between Finland and the Soviet Union
1948 Sõlmiti Soome ja Nõukogude Liidu vaheline sõpruse, koostöö ja vastastikuse abistamise leping.
1952 Olympic Games in Helsinki
1952 Olümpiamängud Helsingis.
1968 Finnish comprehensive school institution founded
1968 Loodi Soome põhikoolisüsteem.
Part of Europe 1991 onwards
Osa Euroopast 1991- &gt;
The collapse of the Soviet Union and loan-based economic growth in the 1980s caused a recession in Finland in the 1990s.
Nõukogude Liidu kokkuvarisemine ja 1980-ndate laenudel põhinev majanduskasv põhjustasid 1990ndatel Soomes majanduskriisi.
The worst time of the recession was in the early 1990s; many Finnish people were unemployed, companies went bankrupt and the state had little money.
Majanduslanguse rängim periood oli 1990ndate alguses, kui Soomes oli palju töötuid, ettevõtted läksid pankrotti ja riigil ei jätkunud raha.
In about 1995, the Finnish economy started to grow, the most important company being mobile phone company Nokia.
Umbes 1995. aastast algas Soomes majanduskasv, kus olulisima ettevõttena tõusis esile mobiiltelefonide tootja Nokia.
Finland joined the EU in 1995 and was one of the first countries to adopt the euro as its currency.
Soome sai Euroopa Liidu liikmeks 1995. aastal ja oli esimeste riikide seas, kus ametliku valuutana tuli käibele euro.
1991 Worst economic crisis in Finnish history
1991 Soome ajaloo raskeim majanduskriis.
1995 Finland joins the European Union
1995 Soome liitus Euroopa Liiduga.
2000 Finland takes 1st place in children’s literacy in PISA studies
2000 Esimeses PISA uuringus oli Soome laste lugemisoskuse poolest 1. kohal.
The euro is adopted as the cash currency in Finland
Soomes võeti füüsilise vääringuna kasutusele euro.
2007 Nokia sells 40% of all mobile phones worldwide
2007
Creating Finnish welfare: a century of Finland and the Virtanen family
Nokia müüs 40% maailma kõigist mobiiltelefonidest.
Finland is a republic and a member of the European Union (EU).
Soome on vabariik ja Euroopa Liidu (EL) liige.
Public services onlineFinnish _ Swedish _ English
Avalikud teenused veebissoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Volunteer work is a good way to help, meet new people and participate in something that is important to you.
Vabatahtlik töö on hea viis aidata, tutvuda uute inimestega ja võtta osa sinu jaoks olulisest asjast.
Volunteer work is not the same as work or practical training.
Vabatahtlik töö ei ole sama nagu töö või tööpraktika.
Gaining entry to working life
Sisenemine tööellu
If you have little work experience in Finland or your Finnish skills are inadequate, volunteer work is a good way to gain entry to working life and improve your language skills.
Kui sul on Soomes alles väike töökogemus või sa ei oska veel hästi soome keelt, siis on vabatahtlik töö hea võimalus tööellu lülitumiseks ja keeleoskuse parandamiseks.
Volunteer work does not pay a salary, but the work experience may prove useful when you apply for paid work.
Vabatahtliku töö eest ei saa palka, kuid töökogemusest võib olla kasu palgatööle kandideerimisel.
Fun hobby
Tore hobi
In volunteer work, you can meet people with whom you share common interests and make new friends.
Vabatahtliku töö kaudu võid kohtuda inimestega, kes on huvitatud samadest asjadest kui sina ja saada uusi sõpru.
Voluntary workFinnish
Vabatahtlik töösoome keel
linkkiFinnish Red Cross:
linkkiPunainen Risti:
Voluntary workFinnish _ Swedish _ English
Vabatahtlik töösoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Voluntary workEnglish
Vabatahtlik tööinglise keel
Voluntary work guideFinnish _ English
Vabatahtliku töö juhendsoome keel _ inglise keel
Compared to the number of citizens, the number of associations in Finland is high.
Soomes on palju ühinguid rahvaarvuga võrreldes.
According to the law, everyone has the right to participate in association activities.
Vastavalt seadustele on igaühel õigus tegutseda ühingutes.
The freedom of association also applies to foreign citizens.
Ühinemisvabadus puudutab ka välismaalasi.
An association can be, for example, a sports club, cultural association, friendship association or a religious association.
Ühing võib olla näiteks spordiühing, kultuuriühing, sõprusühing või usuühing.
Registered associations are non-profit organisations.
Registreeritud ühingud on mittetulundusühingud (aatteellinen yhdistys).
An association must not be established to conduct business.
Ühingut ei pea asutama ettevõtlusega tegelemiseks.
In Finland, there are also many associations founded by immigrants.
Soomes on ka palju immigrantide asutatud ühinguid.
An immigrant association or a friendship association in contact with your home country may help you to maintain and develop your native culture in the new society and collaborate with authorities and other organisations.
Immigrantide ühing või oma riigi sõprusühing võib aidata säilitada ja arendada oma kultuuri uues ühiskonnas ja teha koostööd ametkondade ja teiste organisatsioonidega.
You can search for different associations at the Finnish Patent and Registration Office’s AssociationNet service.
Erinevaid ühinguid võid otsida Patendi- ja Registrivalitsuse ühingute veebiteenusest Yhdistysnetti.
AssociationNetFinnish _ Swedish _ English
Ühingu Internetsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Organization IncubatorFinnish _ Swedish _ English
Ettevõtlusinkubaatorsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
National associations for immigrants
Riiklikke immigrantide ühinguid
linkkiMoniheli:
linkkiMoniheli:
Network of Multicultural AssociationsFinnish _ English
Multikultuursete organisatsioonide koostöövõrgustiksoome keel _ inglise keel
linkkiIESAF:
linkkiIESAF:
linkkiFaro:
linkkiFaro:
Finnish Association of Russian-speaking OrganizationsFinnish _ Russian
Soome venekeelsete ühingute liitsoome keel _ vene keel
Umbrella organisation for Somali civil society organisations in FinlandFinnish _ English _ Somali
Somaallaste ühingute katusorganisatsioonsoome keel _ inglise keel _ somaali keel
linkkiAFAES:
linkkiAFAES:
Africans and African-Europeans AssociationFinnish _ English
Euroopa aafriklased ja aafriklas-eurooplasedsoome keel _ inglise keel
org: Sports organisationFinnish _ English
Spordiorganisatsioonsoome keel _ inglise keel
Friendship associationsFinnish
Sõprusseltsesoome keel
Founding an Association
Ühingu asutamine
In practice, the process of founding an association involves three phases:
Ühingu asutamisel on praktikas kolm etappi:
Making a decision on the founding of an association
ühingu asutamisleping (asutamisotsus)
Drafting the rules of the association
põhikirja koostamine
Registering the association
ühingu registreerimine
Registering an Association
Ühingu registreerimine
It is worthwhile to register an association.
Ühing on soovitatav registreerida.
This makes the association a legal person whose members are not personally liable for its operations.
Sellisel juhul on ühing juriidiline isik, kelle liikmed ei vastuta isiklikult ühingu tegevuse eest.
A registered association may apply for funding and financial assistance and cooperate with other associations and authorities.
Registreeritud ühing saab taotleda finantseerimist ja toetusi ning teha koostööd muude ühingute ja riiklike ametitega.
An association can be registered by submitting a notice to the Finnish Patent and Registration Office.
Ühingu registreerimine toimub teate esitamisega Patendi- ja Registrivalitsusele (Patentti- ja rekisterihallitus).
Register of AssociationsFinnish _ Swedish _ English
Ühingute registersoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Founding an Association When the Founders Are Foreigners
Ühingu asutamine, kui asutajad on välismaalased
Foreigners – i.e. persons without Finnish citizenship – can also establish registered associations.
Ka välismaalased ehk isikud, kellel ei ole Soome kodankondsust, võivad asutada registreeritud ühingu.
In this case, the chairman and deputy chairman must both reside in Finland.
Sellisel juhul peab juhatuse esimehe ja juhatuse aseesimehe alaline elukoht olema Soomes.
If the place of residence of the chairman or deputy chairman is in another country, the association can apply for an exemption from the Finnish Patent and Registration Office.
Kui juhatuse esimehe või juhatuse aseesimehe alaline elukoht on välisriigis, võib ühing taotleda Patendi- ja Registrivalitsuselt eriluba.
Activities of an Association
Ühingu tegevus
Associations usually operate in one year periods.
Ühing tegutseb aastase tsükli põhimõttel.
They plan their activities and finances one year at a time.
Ühing palneerib oma tegevuse ja eelarve aastaks ette.
The finances and bookkeeping must be audited at the end of each period.
Majandusküsimused ja raamatupidamine tuleb üle kontrollida perioodi lõpuks.
The members of an association hold all the power.
Ühingus kuulub võim liikmetele.
The most important decisions are made in association meetings that are open to all members.
Tähtsaimad otsused tehakse ühingu koosolekutel, mis on avatud kõikidele liikmetele.
Grants and awardsFinnish _ Swedish _ English
Abirahad ja preemiadsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Board of Directors of an Association
Ühingu juhatus
The Board of Directors for an association is elected in a meeting to which all members of the association are invited.
Ühingule valitakse juhatus ühingu koosolekul, kuhu kutsutakse kõik ühingu liikmed.
The Board must include at least a chairperson and two members.
Juhatusse peab kuuluma vähemalt juhatuse esimees ja kaks liiget.
The rules of the association can define the size of the Board.
Juhatuse suuruse võib kindlaks määrata põhikirjaga.
It is the duty of the Board to handle matters in compliance with the law and the rules and decisions of the association.
Juhatuse ülesanne on tegutseda seadusele, ühingu põhikirjale ja ühingu otsustele vastavalt.
Dissolution of an Association
Ühingu likvideerimine
An association is dissolved when the majority of its members make a decision to that effect in a meeting of the association.
Ühing likvideeritakse, kui suurem osa liikmetest ühingu koosolekul nii otsustab.
After the dissolution decision and the allocation of the funds, a notice of dissolution must be submitted to the Register of Associations.
Kui likvideerimisotsus on tehtud ja varad võõrandatud, esitatakse likvideerimisotsus ühingute registrile.
Organization IncubatorFinnish
Ettevõtlusinkubaatorsoome keel
org: Sports organisationFinnish
Spordiorganisatsioonsoome keel
In Finland, the range of hobby activities available to children and young people is very diverse.
Soomes pakutakse lastele ja noortele mitmesuguseid harrastustegevusi.
They can engage in sports, dance, music, visual arts or theatre, to name only a few examples.
Lapsed ja noored võivad tegeleda näiteks spordi, tantsimise, muusika, kujutava kunsti või teatriga.
Additional information on sports-related hobbies can be found on the Exercise pages of InfoFinland.
Lisateavet spordiharrastuste kohta saad InfoFinland lehelt Liikumine.
Arts
Kunstiharrastused
There are many opportunities to make music in Finland.
Soomes on palju võimalusi muusikaga tegelemiseks.
You can study to play an instrument, sing in a choir, visit concerts and festivals – or sing karaoke, for example.
Võid õppida mingit pilli mängima, laulda kooris, käia kontserditel ja festivalidel või laulda kasvõi karaoket.
Information about studying musicFinnish
Teave muusikaõpingute kohtasoome keel
Information about choirsFinnish _ English
Teave kooride kohtasoome keel _ inglise keel
Finland festivalsFinnish _ Swedish _ English _ Russian _ French _ Chinese _ German _ Japanese
Festivalid Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel _ vene keel _ prantsuse keel _ hiina keel _ saksa keel _ jaapani keel
Folk music and dance in FinlandFinnish _ Swedish _ English
Rahvamuusika ja -tants Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
There are approximately a thousand museums in Finland, some 300 of which are regularly open to public.
Soomes on umbes tuhat muuseumi, millest umbes 300 on külastajatele regulaarselt avatud.
The rest are primarily museums of local culture and history that are open during the summer.
Ülejäänud muuseumid on vaid suviti avatud koduloomuuseumid.
Finnish art is exhibited, for example, in Ateneum, which is part of the Finnish National Gallery, and at the Espoo Museum of Modern Art (EMMA).
Soome kunsti tutvustavad näiteks Soome rahvusgalerii juurde kuuluv Ateneum ja Espoo nüüdiskunstimuuseum (EMMA).
The Finnish cultural history can be explored in the National Museum of Finland in Helsinki, among other locations.
Soome kultuuriajalooga saab tutvuda Helsingis asuvas Soome rahvusmuuseumis.
The collections of some museums can even be viewed online.
Mõnede muuseumide väljapanekutega saab tutvuda ka internetis.
The Museot.fi website contains additional information on museums and current exhibitions.
Lisateavet muuseumide ja käimasolevate näituste kohta saab veebilehelt Museot.fi.
Museums also often arrange guided tours in different languages.
Muuseumid korraldavad sageli ka väljapanekute külastusi giidi saatel ja erinevas keeles.
linkkiMuseot.fi:
linkkiMuseot.fi:
Museum searchFinnish _ Swedish _ English
Muuseumide otsingsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Exhibition calenderFinnish _ Swedish _ English
Näituste kalendersoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
UNESCO World Heritage Sites
UNESCO maailmapärandi objektid
Museum entrance fees vary. The average fee is five euros for adults and two euros for children.
Muuseumide sissepääsutasud on erinevad, olles keskmiselt viis eurot täiskasvanutele ja kaks eurot lastele.
linkkiThe National Board of Antiquities:
linkkiMuseovirasto:
Unesco World Heritage Sites in FinlandFinnish _ Swedish _ English
UNESCO maailmapärandi objektid Soomessoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Museums and castlesFinnish _ Swedish _ English
Muuseumid ja kindlusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Most Finnish cities have at least one theatre.
Soomes on paljudes linnades vähemalt üks teater.
Some of them are professional theatres while some operate on an amateur basis.
Osa teatritest on kutselised teatrid, osa harrastusteatrid.
On the Finnish Theatre Information Centre’s website, you can search for theatres in different municipalities in Finnish.
Erinevates piirkondades asuvaid teatreid võid otsida teavituskeskuse veebilehelt soome keeles.
The Centre also maintains an archive where you can borrow translations of Finnish plays into a variety of languages.
Keskusel on ka arhiiv, kust saab laenutada Soome näidendite tõlkeid erinevates keeltes.
Information on the theatre programmes, ticket availability and prices is available on the websites of ticket vendors, such as lippupalvelu.fi, and theatres.
Teavet teatrite mängukava ja piletite saadavuse ning hindade kohta võib otsida näiteks piletimüügivõrgu Lippupalvelu või teatrite veebilehtedelt.
Numerous theatre festivals are also held in Finland.
Soomes korraldatakse ka mitmeid teatrifestivale.
Information on them is available in Finnish, Swedish and English on the website of the Finnish Theatre Information Centre.
Nende kohta leiad teavet soome, rootsi ja inglise keeles Teatri Teabekeskuse (Teatterin tiedotuskeskus) veebilehtedelt.
Contact information for theatersFinnish
Teatrite kontaktidsoome keel
Theatre festivalsFinnish _ Swedish _ English
Teatrifestivalesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Cinema
Film
There is a cinema in most Finnish cities.
Enamikus linnades on kino.
The Internet is the best source of information on the cinemas in your area, their programmes and ticket prices.
Teavet oma piirkonna kinode, kinokavade ja piletihindade kohta saad kõige paremini internetist.
In addition, a list of weekly film screenings is often published in the local paper.
Nädala kinokava avaldatakse sageli ka kohalikus lehes.
Finnkino is the largest chain of cinemas in Finland.
Finnkino on Soome suurim kinokett.
On its website, you can search for cinema theatres – in Finnish or English – according to city and see which films are being screened.
Finnkino veebilehelt on võimalik otsida kinosid linnade kaupa soome ja inglise keeles ja vaadata, millised filmid on kavas.
For information on the programmes of other cinemas, you can ask the theatres directly or look for information online or in newspapers or magazines.
Teiste kinode programmi kohta võib küsida teavet otse kinost või otsida infot internetist ja lehtedest.
The prices of cinema tickets vary slightly in Finland.
Kinopiletite hinnad Soomes kõiguvad veidi.