natgillin/translations-raw huggingface dataset:
This page briefly describes some Finnish holidays.
Sellel lehel antakse lühiülevaade mõnede Soome pühade ja tähtpäevade kohta.
More information on the flag days is available on the University of Helsinki Almanac Office website.
Lisateavet lipupäevade kohta leiad Helsingi Ülikooli kalendribüroo kodulehelt.
Read more about Christian celebrations on the website of the Evangelical Lutheran Church of Finland.
Kristlike pühade kohta saad lähemalt lugeda Soome Evangeelse Luterliku Kiriku kodulehelt.
Flag Days and Holidays in FinlandFinnish _ Swedish _ English
Suomen kalenterin juhlapäivätsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
New Year’s Eve, 31 December, is the last day of the year. Firework displays are organised.
Vana aasta viimasel päeval, 31. detsembril, organiseeritakse ilutulestikke.
Rockets can also be purchased from shops.
Ilutulestikurakette saab poest osta.
Specific time limits have been set for firing rockets.
Rakettide laskmiseks on kindlaks määratud täpsed ajalised piirangud.
Epiphany
Kolmekuningapäev
Epiphany, 6 January, marks the end of Christmas.
Kolmekuningapäeval ehk 6. jaanuaril tähistatakse jõulupühade lõppemist.
The holiday commemorates the three wise men who brought gifts to baby Jesus.
Siis meenutatakse kolme idamaa tarka, kes tõid Jeesuslapsele kingitusi.
J.L. Runeberg Day
Runebergi päev
Johan Ludvig Runeberg (1804–1877) is a major figure of Finnish poetry.
Johan Ludvig Runeberg (1804–1877) on oluline Soome luuletaja.
Runeberg tortes are eaten on J.L. Runeberg day, 5 February.
Runebergi päeval 5. veebruaril süüakse Runebergi kooke.
Valentine’s Day
Sõbrapäev
On Valentine’s Day, 14 February, you can treat your friends, for example, by sending them a card or flowers.
14. veebruaril on sõbrapäev, mil võib näiteks sõpru lillede või kaardiga meeles pidada.
Valentine’s Day is not celebrated as prominently in Finland as it is in the United States, for example.
Soomes ei tähistata sõbrapäeva nii silmatorkavalt nagu Ameerika Ühendriikides.
Shrovetide
Vastlapäev
Shrovetide starts the preparation for Easter.
Vastlatega saab alguse ettevalmistumine ülestõusmispühadeks.
On Shrove Tuesday, Finns go sledding and eat shrove buns, which contain, among other things, whipped cream.
Vastlapäeval sõidetakse Soomes kelguga mäest alla ja süüakse vahukoorega täidetud vastlakukleid.
Easter
Ülestõusmispühad
Easter is a Christian holiday.
Ülestõusmispühad on kristlikud pühad.
Its exact time varies, but usually Easter is celebrated in March or April.
Need on liikuvad pühad, kuid üldjuhul tähistatakse ülestõusmispühi märtsis või aprillis.
Easter is preceded by Palm Sunday.
Enne ülestõusmispühi on palmipuudepüha.
On Palm Sunday, children dress up as witches and go from door to door, bringing their neighbours decorated willow twigs as blessings.
Siis käivad nõidadeks maskeerunud lapsed ehitud pajuokstega urbimas.
It is customary to give them a small gift, such as some candy, in return.
Neile antakse tavaliselt väike kingitus, näiteks veidi kommi.
The death of Jesus is commemorated on Good Friday.
Suurel reedel meenutatakse Jeesuse surma.
Jesus’ resurrection is celebrated on Easter Sunday.
Ülestõusmispühade 1. pühal meenutatakse Jeesuse ülestõusmist.
After Sunday, celebrations continue on Easter Monday, or the second Easter Day.
Pühad jätkuvad peale pühapäeva veel esmaspäeval, mil on ülestõusmispühade 2. püha.
Lamb is a traditional Finnish Easter food, as are chocolate eggs and mämmi, a traditional Easter dessert.
Ülestõusmispühade ajal süüakse sageli lammast, šokolaadist lihavõttemune ja mämmi (traditsiooniline magustoit).
Ascension Day
Taevaminemispüha
The roots of Ascension Day are in Christianity.
Taevaminemispüha on kristliku taustaga püha.
It is a celebration of Jesus’ ascension to heaven.
Siis meenutatakse Jeesuse taevasse minekut.
Ascension Day is celebrated 40 days after Easter.
Taevaminemispüha tähistatakse 40 päeva pärast ülestõusmispühi.
May Day
Kevadpüha
May Day, 1 May, is a celebration of spring and labour.
Kevadpüha tähistatakse 1. mail kui kevade ja töörahva püha.
In Finland, May Day is celebrated in many different ways.
Soomes tähistatakse kevadpüha mitmel eri viisil.
People gather for picnics.
Inimesed peavad koos piknikut.
Doughnuts and sima, a drink similar to lemonade, are enjoyed on May Day.
Kevadpühal süüakse sõõrikuid ja juuakse sima, mis on veidi limonaadi meenutav jook.
Many also celebrate with sparkling wine.
Paljudel kuulub peo juurde ka vahuvein.
Homes are decorated with balloons and streamers.
Kodu võidakse kaunistada õhupallide ja serpentiinidega.
It is customary for those who have graduated upper secondary school to wear their white caps.
Värsked tudengid ehk gümnaasiumi lõpetanud panevad sageli pähe valge tudengimütsi.
Labourers organise May Day marches.
Töörahvas organiseerib rongkäike.
Mother’s Day
Emadepäev
In Finland, Mother’s Day is celebrated on the second Sunday of May.
Emadepäeva tähistatakse Soomes mai teisel pühapäeval.
Mothers are treated by giving them gifts and flowers, for example.
Emasid peetakse meeles kingituste ja lilledega.
Midsummer
Jaanipäev
Midsummer is celebrated at the end of June.
Jaanipäeva tähistatakse juuni lõpupoolel.
Midsummer is the celebration of the middle of the summer.
Jaanipäev tähistab suvist pööripäeva.
Many Finns prefer to spend midsummer at their holiday homes.
Paljud soomlased tähistavad jaanipäeva meelsasti suvemajas.
Lighting Midsummer bonfires, or large fires, is a Finnish Midsummer tradition.
Soome jaanipäeva traditsioonide hulka kuulub jaanilõkke tegemine.
Midsummer poles, similar to maypoles, are sometimes also erected in Southern Finland.
Lõuna-Soomes võidakse püsti panna ka jaanisammas ehk meiupuu.
All Saints’ Day
Pühakutepäev
All Saints’ Day is celebrated at the beginning of November.
Pühakutepäeva tähistatakse novembri alguses.
It is a day for commemorating the deceased.
Siis mälestatakse lahkunuid.
People bring candles to the graves of their loved ones.
Inimesed viivad lähedaste haudadele küünlaid.
Halloween is celebrated around the same time.
Samal ajal tähistatakse ka Halloweeni.
However, All Saints’ Day is not a carnival like Halloween; it is a solemn and quiet occasion.
Pühakutepäev ei ole siiski Halloweeni laadne karneval, vaid väärikas ja vaikne püha.
Father’s Day
Isadepäev
In Finland, Father’s Day is celebrated on the second Sunday of November.
Isadepäeva tähistatakse Soomes novembri teisel pühapäeval.
Fathers are treated with all kinds of gifts.
Isasid peetakse meeles mitmesuguste kingitustega.
Independence Day
Iseseisvuspäev
Finland gained its independence in 1917.
Soomest sai iseseisev riik 1917. aastal.
This is celebrated on Independence Day, 6 December.
Seda tähistatakse 6. detsembril, iseseisvuspäeval.
Many Finns like to watch the President’s Independence Day Reception from television.
Siis vaatavad paljud soomlased telerist vabariigi presidendi korraldatud iseseisvuspäeva pidustusi.
Christmas
Jõulud
Christmas is the most important Christian holiday celebrated in Finland.
Jõulud on Soomes kõige olulisemad kristlikud pühad.
It is a celebration of the birth of Jesus.
Siis meenutatakse Jeesuse sündimist.
The main event is Christmas Eve, 24 December.
Olulisim pühadehetk on jõululaupäev, 24. detsember.
It is customary to bring home a Christmas tree and decorate it.
Paljud toovad koju jõulukuuse, mis ära ehitakse.
Christmas gifts are usually exchanged on Christmas Eve.
Jõulukingitusi jagatakse üldjuhul jõululaupäeval.
Finnish Christmas includes many traditional foods such as Christmas ham, rosolli, which is a beetroot salad, different casseroles, mince pies and ginger bread.
Soome jõulutraditsioonide juurde kuuluvad mitmesugused piduroad, nagu jõulusink, rosolje ehk punapeedisalat, eri vormiroad ning magusatest küpsetistest jõulutähed ja piparkoogid.
At Christmas, Finns like to sing carols and spend time with family members and other loved ones.
Jõulude ajal lauldakse palju jõululaule ja veedetakse aega pere ja lähedaste seltsis.
This page contains information on Finnish customs.
Sellel lehel on üldteavet Soome kommete kohta.
More information on Finnish work culture is available on the InfoFinland page Finnish work culture.
Teavet Soome töökultuuri kohta leiad InfoFinlandi lehelt Soome töökultuur.
Information on equality and non-discrimination is available on the InfoFinland page Equality and non-discrimination.
Teavet võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise kohta leiad InfoFinlandi lehelt Võrdõiguslikkus ja võrdne kohtlemine.
According to the Finnish legislation, women and men are equal.
Naised ja mehed on Soome seaduste kohaselt omavahel võrdsed.
Trust
Usaldus
It is common for Finns to trust other people and the authorities.
On tavaline, et soomlased usaldavad teisi inimesi ja ametiisikuid.
Democracy and freedom of speech are also held in high regard in Finland.
Soomes väärtustatakse demokraatiat ja sõnavabadust.
Everyone has the right to participate in the activities of society.
Igal inimesel on õigus ühiskonnaelus osaleda.
There is freedom of speech in Finland.
Soomes kehtib ka sõnavabadus.
Individualism
Individualism
Finnish culture places more value on individualism than many other cultures.
Soome kultuuris on individualismil suurem rõhuasetus kui paljudes teistes kultuurides.
Freedom of the individual is strongly present in the Finnish legislation.
Soome seadustes tuleb isikuvabadus selgelt esile.
Own space
Oma ruum
Finns also value their privacy and own space.
Soomlased hindavad ka privaatsust ja omaette olemist.
For example, young people are encouraged to become independent and move into their own homes.
Näiteks noori täiskasvanuid ärgitatakse iseseisvaks saama ja omaette elama kolima.
Honesty and punctuality
Ausus ja täpsus
Honesty is appreciated in Finland.
Soomes hinnatakse ausust.
It is important to keep your promises and tell the truth.
Tähtis on antud lubadustest kinni pidada ja tõtt rääkida.
Also punctuality is important to Finns.
Soomlastele on oluline ka täpsus.
When you have a meeting, arrive at the agreed time.
Kui sul on kokkusaamine, siis tule kohale kokkulepitud ajal.
For example, if you have made an appointment for 12 o’clock, make sure you arrive a little before 12.
Näiteks kui oled broneerinud aja kella 12-ks, siis tule kohale veidi enne kella 12.
If you arrive at 12.10, you are late.
Kui tuled kell 12.10, oled hilinenud.
Modesty
Tagasihoidlikkus
Many Finns esteem modesty highly. People tend not to distinguish themselves in a group; they avoid talking in a loud voice and bragging.
Paljud soomlased hindavad tagasihoidlikkust Inimesed ei tõsta ennast grupis esile, nad ei räägi valjult ega kiida ennast.
In Finland, it is good manners to take others into account and listen to them.
Soomes peetakse heaks käitumisviisiks teistega arvestamist ja teiste kuulamist.
Working and diligence are also held in high regard.
Ka töötamine ja usinus on väga hinnatud.
Nature is very important to Finns.
Loodus on soomlastele väga tähtis.
Many Finns enjoy spending time in nature, for example by camping or picking berries.
Paljudele soomlastele meeldib looduses viibida ja näiteks matkata või marju korjata.
Everyman’s rights (jokamiehenoikeudet) are observed in Finland.
Soomes järgitakse igaüheõigust (jokamiehenoikeudet).
According to them, people have free access rights in nature, and do not need the landowner’s permission for all outdoor activities.
Selle kohaselt võivad inimesed vabalt looduses liikuda ja kõigeks pole vaja küsida maaomaniku luba.
Read more about everyman’s rights on the InfoFinland page Recreation and travel in nature.
Loe igaüheõiguse kohta lisaks InfoFinlandi lehelt Liikumine looduses.
Handshaking is a common way of greeting in formal situations.
Ametlikes olukordades on levinud tervitamisviisiks kätlemine.
Men and women also shake hands with each other.
Ka mehed ja naised kätlevad teineteist.
Friends or relatives may also greet each other by hugging.
Lähedased sõbrad või sugulased võivad teineteist tervitada ka kallistades.
When you talk to others, look them in the eye.
Kui räägid teise inimesega, siis vaata talle silma.
In Finland, looking someone in the eye communicates that you are being frank and honest towards that person.
Silma vaatamine tähendab Soomes seda, et oled teise inimese suhtes otsekohene ja aus.
When speaking Finnish, it is common to be on first-name terms with other people.
Soomes on kombeks sinatada.
First-name terms are also used among strangers and colleagues.
Sinatatakse ka võõraid inimesi, samuti töökaaslasi.
Addressing others formally is reserved only for highly formal occasions.
Teietamine on asjakohane vaid väga ametlikes situatsioonides.
It is, however, a good idea to address elderly people more formally.
Ka vanu inimesi on kena teietada.
Discussion and interaction
Vestlemine ja suhtlemine
Finns like to start a conversation by going straight to the point.
Soomlased alustavad meelsasti vestlust nii, et asuvad kohe asja juurde.
In Finland, people are expected to truly mean what they say.
Soomes eeldatakse, et inimesed tõesti mõtlevad seda, mida ütlevad.
People believe what you say and expect you to act accordingly.
Sinu poolt öeldut võetakse tõe pähe ja sinult oodatakse, et tegutseksid oma sõnade kohaselt.
There may be a certain amount of quiet moments in conversations with Finns.
Soomlaste vestluses võib esineda mõningal määral vaikusehetki.
Silence is not a negative thing, it feels natural to Finns.
Vaikus ei ole halb, seda peetakse loomulikuks.
There is no need to fill quiet moments with speech.
Vaikusehetki ei pea rääkimisega täitma.
Loud speech can be thought of as unpleasant or threatening.
Valjuhäälset rääkimist võidakse pidada ebameeldivaks või ähvardavaks.
In Finland, it is considered rude to interrupt people when they are speaking.
Soomes on ebaviisakas teise juttu katkestada.
Finns normally wait for their discussion partners to finish before speaking themselves.
Tavaliselt soomlased ootavad, et vestluspartner oma jutu lõpuni räägiks, enne kui oma juttu alustavad.
It is uncommon in Finland to show your emotions in public.
Soomes ei näidata oma tundeid avalikult välja.
It is considered rude to raise your voice when speaking, especially in a public place.
Rääkides on hääle tõstmine, eriti avalikus kohas, ebaviisakas.
Vegetarian food has become increasingly popular.
Üha populaarsemaks on saanud taimetoitlus.
In Finland, adults, too, often drink milk.
Soomes joovad ka täiskasvanud sageli piima.
In Finland, lunch is eaten earlier than in many other countries.
Soomes süüakse lõunat varem kui paljudes teistes riikides.
At workplaces and schools, lunch is usually served between 11 and 12 am.
Töökohtadel ja koolides on lõuna üldjuhul kella 11–12.
Dinnertime is often around 5 pm.
Tavaline õhtusöögiaeg on kella viie paiku õhtul.
Healthiness of food is often stressed in Finland.
Soomes rõhutatakse sageli toidu tervislikkuse aspekti.
Rye bread and different porridges, among other things, are an important part of the Finnish food culture.
Oluliseks Soome toidukultuuri osaks on mh rukkileib ja mitmesugused pudrud.
The food cultures of different Finnish regions vary from each other.
Soome erinevates piirkondades on erinev toidukultuur.
For example, reindeer meat is an important part of the Lappish cuisine, whereas fish is consumed a lot on the coast.
Näiteks Lapimaal süüakse palju põhjapõdraliha, rannikul jällegi kala.
On the other hand, food culture also changes.
Teisalt on toidukultuur muutumises.
Italian pastas and Asian food cultures are visible also in Finland.
Soomes on levinud näiteks Itaalia köögist tuttav pasta ja Aasia köökide road.
Children and young people are served meals at day care and school.
Lasteaedades ja koolides toimub laste ja noorte toitlustamine.
School meals are free of charge for all and there is no need to bring a packed lunch to school.
Koolitoit on kõigile tasuta ning kooli pole vaja oma toitu kaasa võtta.
Alcoholic drinks are fairly expensive in Finland and their purchase by young people has been limited with age restrictions.
Alkohoolsed joogid on Soomes suhteliselt kallid.
Only milder alcoholic drinks can be purchased at grocery stores.
Nende ostmisel on noortele seatud vanusepiirangud.
Strong alcoholic beverages are bought from government regulated
Toidupoest on võimalik osta ainult lahjemaid alkohoolseid jooke.
Alko stores.
Kangemaid alkohoolseid jooke saab osta riiklikest Alko poodidest.
Driving a car under the influence of alcohol is prohibited and can lead to a severe punishment.
Auto juhtimine joobeseisundis on seadusega keelatud ja selle eest võib saada karmi karistuse.
Eating out in a restaurant is often more expensive in Finland than in many other countries.
Restoranis söömine on Soomes sageli kallim kui paljudes teistes riikides.
Finnish food cultureEnglish _ Russian _ French _ Spanish _ Chinese _ German _ Japanese _ Italian
Soome toidukultuuringlise keel _ vene keel _ prantsuse keel _ hispaania keel _ hiina keel _ saksa keel _ jaapani keel _ itaalia
Sauna is an important part of the Finnish culture.
Saun on Soome kultuuri tähtis osa.
Sauna is for having a wash and relaxing, which means that peace and quiet are viewed as parts of the experience.
Saun on mõeldud pesemiseks ja lõõgastumiseks, seetõttu on sellega seotud vaikus ja rahu.
Many Finns go to sauna every week.
Paljud soomlased käivad iga nädal saunas.
People go to sauna with family members, friends and business partners alike.
Saunas käiakse nii pereliikmete, sõprade kui ka äripartneritega.
Women and men go to sauna at separate times.
Naised ja mehed käivad saunas erinevatel aegadel.
It is common to go to sauna without any clothes.
Sauna minnakse tavaliselt ilma riieteta.
You usually sit on a small sauna towel placed on the sauna bench.
Saunalaval istutakse üldjuhul väikese sauna istumisaluse peal.
It is polite to take off your shoes when entering someone else’s home.
Siseruumides ei kasuta soomlased välisjalatseid.
When visiting a Finnish home, take off your shoes or ask if you can keep them on.
Viisakas on teise koju sisenemisel jalatsid jalast ära võtta.
Nevertheless, you can politely indicate that you would like to pay for someone else.
Kui külastad soomlase kodu, siis võta jalatsid jalast ära või küsi, kas võid need jalga jätta.
The population of Finland
Soome rahvastik
The population of Finland is approximately 5.5 million.
Soome rahvastikuarv on ligikaudu 5,5 miljonit inimest.
Finland is a very sparsely populated country.
Soome on väga hõreda asustusega riik.
The population is concentrated particularly in the large cities and urban areas.
Rahvastik on koondunud peamiselt suurlinnadesse ja tiheasustusega aladele.
More than a million people live in the Helsinki Metropolitan Area.
Pealinna regioonis elab üle miljoni inimese.
linkkiStatistics Finland:
linkkiTilastokeskus:
The Finnish populationFinnish _ Swedish _ English
Soome rahvastiksoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Finnish as a native language is spoken by nearly 4.9 million people while Swedish is the native language of just under 300,000 people.
Soome keelt räägib emakeelena veidi alla 4,9 miljoni inimese ja rootsi keelt veidi alla 300 000 inimese.
The most prominent languages after Finnish and Swedish are Russian, Estonian, English, Somali and Arabic.
Soome ja rootsi keele järel räägitakse enim vene, eesti, inglise, somaali ja araabia keelt.
The population of Finland includes a variety of minorities with a different language, culture or religion from the majority of Finns.
Soome rahvastiku hulka kuulub erinevaid rahvusvähemusi, kellel on suurema osa soomlastega võrreldes erinev keel, kultuur või usund.
In addition, many immigrants have arrived in Finland from Russia, Estonia, the Balkans, Somalia and Iraq, for example.
Peale selle on Soome saabunud palju sisserändajaid näiteks Venemaalt, Eestist, Balkanimaadest, Somaaliast ja Iraagist.
The largest religious community in Finland is the Evangelical Lutheran Church of Finland (Suomen evankelis-luterilainen kirkko), to which about 70% of the population belongs.
Suurim usukogukond on Soome Evangeelne Luterlik Kirik (Suomen evankelis-luterilainen kirkko), kuhu kuulub umbes 70% rahvastikust.
The Evangelical Lutheran Church and the Orthodox Church enjoy a special status in Finland.
Evangeelsel Luterlikul Kirikul ja Õigeusu Kirikul on Soomes eristaatus.
In addition, approximately 2,000 Jews live in Finland.
Soomes elab ka paar tuhat juuti.
Synagogues operate in Helsinki and Turku.
Helsingis ja Turus tegutseb sünagoog.
Other religious communities in Finland include the Catholic Church in Finland, the Pentecostal Church, the Evangelical Free Church of Finland, the Seventh-day Adventist Church in Finland, the Church of Jesus Christ of Latter-Day Saints and Jehovah’s Witnesses.
Soome teised usukogukonnad on näiteks katoliku kirik Soomes, nelipühi kirik, Soome vabakirik, Soome advendikirik, mormoonikirik ja Jehoova tunnistajad.
Religious communitiesFinnish _ Swedish _ English
Usuühendusedsoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
All those living in Finland are entitled to choose their own religion and practise it.
Kõigil, kes elavad Soomes, on õigus ise valida oma usund ja sellega tegeleda.
Furthermore, no one is forced to take part in practising a religion.
Keegi ei ole ka kohustatud usulises tegevuses osalema.
Freedom of religionFinnish _ Swedish _ English
Usuvabadussoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Registering a religious communityFinnish _ Swedish _ English
Usuühenduse registreeriminesoome keel _ rootsi keel _ inglise keel
Child’s religion
Lapse usund
Parents decide their child’s religion.
Vanemad otsustavad, milline on lapse usund.
Children have the right to receive education in their own religion in school.
Lapsel on õigus saada koolis oma usundi alast õpet.
Read more on the InfoFinland page Comprehensive education.
Loe lisaks InfoFinlandi lehelt Põhiharidus.
Adults, or those who have turned 18 years of age, can make their own decision regarding their religion.
Täisealine ehk 18-aastaseks saanud isik võib ise oma usundi üle otsustada.
There is freedom of the press in Finland.
Soomes on ajakirjandusvabadus.
This means that the state cannot dictate what is said in the media, such as newspapers, television or websites.
See tähendab seda, et riik ei tohi otsustada, mida teabevahendites nagu ajalehtedes, televisioonis või internetilehtedel öeldakse.
linkkiThe Finnish Broadcasting Company YLE:
linkkiYLE:
News in EnglishEnglish
Uudised inglise keelesinglise keel
News in RussianRussian
Uudised vene keelesvene keel
News in plain FinnishFinnish
Uudised soome lihtkeelessoome keel
Television programmes onlineFinnish
Telesaated veebissoome keel
linkkiMTV3
linkkiMTV3
Newspapers in FinlandFinnish
Ajalehed Soomessoome keel
Newspaper in RussianRussian
Venekeelne lehtvene keel
linkkiExpatFinland:
linkkiExpatFinland:
Television in FinlandEnglish
Televisioon Soomesinglise keel
linkkitvguido.com:
linkkitvguido.com:
TV-programme guideEnglish
Telekavadinglise keel
Online radio stationsFinnish
Veebiraadiodsoome keel
Finnish radio channelsFinnish
Raadiokanalid Soomessoome keel
This page contains information about services in Rovaniemi.
Sellel lehel on teavet teenuste kohta Rovaniemis.
Rovaniemi provides diverse possibilities for sports and exercise.
Rovaniemis on mitmekülgsed võimalused liikumiseks ja sportimiseks.
The sports services of the City of Rovaniemi offer people over 27 years of age (excluding full-time students) opportunities for regular exercise in health exercise groups.
Rovaniemi linna kehakultuuriüksus pakub üle 27-aastastele (mitte statsionaarsetele õppuritele) võimalust regulaarseks sportimiseks terviseliikumise rühmades.
The purpose of the activities is to help introduce new people to sports hobbies and create forms of exercise that are suited to those who are just beginning to exercise.
Tegevuse eesmärk on aidata uutel liikmetel leida tee sportlike hobide juurde ja luua algajatele sobivaid treenimisvorme.
The aim is to improve mental and physical health through exercise. .
Eesmärk on parendada kehakultuuri kaudu nii psüühilist kui füüsilist seisundit.
More information on sports services provided by the City of Rovaniemi and the health exercise calendar can be found through the following link:
Lisateavet Rovaniemi linna kehakultuurivõimaluste ja terviseliikumise kalendri kohta leiad järgneva lingi kaudu:
Health exercise for working age peopleFinnish
Terviseliikumine tööealistelesoome keel
Contact informationFinnish
Kontaktandmedsoome keel
Indoor swimming pools
Ujulad