natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The sector’s growing productivity may decrease its need for labour. 
Tööjõu tootlikkuse suurendamine võib vähendada nõudlust tööjõu järele.
Low growth in labour productivity may be a consequence of low levels of investment and slow advances in the skills of employees and in technology. 
Tööjõu tootlikkuse väikest kasvu saab seostada nii vähese investeerimisaktiivsuse kui ka töötajate oskusteabe ja tehnoloogia aeglasema kasvuga.
Labour productivity measures the efficiency of economic activities. 
Tööjõu tootlikkusega mõõdetakse majandustegevuse efektiivsust.
Labour productivity is measured as GDP per hour worked. 
Tööjõu tootlikkust mõõdetakse SKP suhtarvuna töötatud tunni kohta.
High-level management, incl. for example a skilful implementation of performance pay systems, helps raise labour productivity. 
Tööjõu tootlikust aitab tõsta kõrgetasemeline juhtimine, sh näiteks tulemustasustamise süsteemide oskuslik rakendamine.
The annual growth in unit labour costs approached 9% in the second half of 2013, implying a serious need for a correction. 
Tööjõu ühikukulu aastakasv lähenes 2013. aasta teisel poolel 9%le, mis viitab suurele korrektsioonivajadusele.
In the analysis of the development of unit labour cost, international comparison, especially with Estonia’s main trade partners, is of great importance. 
Tööjõu ühikukulu arengut analüüsides on tähtsal kohal rahvusvaheline võrdlus, sealhulgas meie olulisemate kaubanduspartneritega.
The dynamics of unit labour costs for the same groups of countries is shown in Figures 3.5-3.7. 
Tööjõu ühikukulu dünaamika samade riikide rühmade ja samade tootlikkuse protsentiilide võrdluses on esitatud joonistel 3.5–3.7.
Unit labour cost in Estonia in the last decade 
Tööjõu ühikukulu Eestis viimasel aastakümnel
There is a strong correlation between the growth of unit labour cost and prices, i.e. the faster the unit labour cost grows, the bigger is the pressure on price increase and vice versa. 
Tööjõu ühikukulu ja hindade tõus on tugevasti seotud, s.t mida kiirem on tööjõu ühikulu kasv, seda suurem on vajadus hindu tõsta, ja vastupidi.
The growth in unit labour cost in Estonia was similar to the EU average. 
Tööjõu ühikukulu kasv Eestis oli sarnane EL-i keskmisega.
This also means that unit labour costs continued to increase. 
Tööjõu ühikukulu kasv jätkus seega samuti.
The growth in unit labour costs accelerated in the first half of 2012 and slowed temporarily in the third quarter. 
Tööjõu ühikukulu kasv kiirenes 2012. aasta esimeses pooles ja aeglustus ajutiselt kolmandas kvartalis.
Growth in unit labour costs accelerated in 2013 to 8.1%, with annual growth in the fourth quarter standing at 9.1% and probably picking up even further in 2014 as GDP fell. 
Tööjõu ühikukulu kasv kiirenes 2013. aastal 8,1%ni, sealjuures ulatus aastakasv neljandas kvartalis 9,1%ni ning hoogustus 2014. aasta alguses SKP vähenemise tõttu tõenäoliselt veelgi.
The growth of unit labour cost accelerated in Sweden in 2007–2009 and in Finland in 2008–2009d ue to the fact that employees’ compensations grew faster than GDP. 
Tööjõu ühikukulu kasv kiirenes Rootsis aastatel 2007–2009 ning Soomes aastatel 2008–2009 seoses sellega, et tööhüvitised kasvasid kiiremini kui SKP.
The growth in unit labour cost in Estonia was higher than the EU average, which grew 3%. 
Tööjõu ühikukulu kasv oli Eestis suurem kui EL-i keskmine, mis kasvas 3%.
The growth rate of unit labour costs is defined as positive when labour costs per waged employee grow faster than labour productivity in nominal terms. 
Tööjõu ühikukulu kasv on definitsiooni järgi positiivne siis, kui tööjõukulu palgatöötaja kohta kasvab kiiremini kui tööjõu tootlikkus nominaalhindades.
In 2010 the slowest growth in unit labour cost was recorded in water supply, sewerage, waste management and remediation activities, whereas the growth was the fastest in agriculture, forestry and fishing. 
Tööjõu ühikukulu kasvas 2010. aastal kõige aeglasemalt veevarustuse, kanalisatsiooni, jäätme- ja saastekäitluse tegevusalal, kuid kõige kiirem oli kasv põllumajanduse, metsamajanduse ja kalapüügi tegevusalal.
The growth of unit labour cost was the biggest in real estate activities and the smallest in manufacturing. 
Tööjõu ühikukulu kasvas aga kõige kiiremini kinnisvaraalases tegevuses ning kõige vähem töötlevas tööstuses.
Unit labour costs increased notably in the first quarter of this year because economic growth slowed and wage growth remained strong, but some correction could be perceived in the second quarter (see Figure 19). 
Tööjõu ühikukulu kasvas selle aasta esimeses kvartalis majanduskasvu pidurdumise ja veel hoogsa palgakasvu tõttu märgatavalt, kuid juba teises kvartalis võis näha mõningast kohanemist (vt joonis 19).
The sharp rise in unit labour costs in construction suggests a fall in profitability and pressure to recover it. 
Tööjõu ühikukulu kiire kasv ehituses viitab kasumlikkuse kahanemisele ja survele seda taastada.
However, rapid rises in unit labour costs indicate that the labour market gap is positive and unemployment has fallen to a level where it is creating wage pressures. 
Tööjõu ühikukulu kiire kasv viitab aga sellele, et tööturu lõhe on positiivne ehk tööpuudus on alanenud juba sellisele tasemele, mis kiirendab palgakasvu.
The main risks linked to the rapid rise in unit labour costs are of price pressure, which is already evident in the faster rises in service prices, and a weakening in the price competitiveness of the exporting sector. 
Tööjõu ühikukulu kiire kasvuga kaasnevad peamised ohud on hinnasurve suurenemine, mis on juba praegu ilmne teenuste hindade kiiremas kasvus, ning eksportiva sektori hinnapõhise konkurentsivõime nõrgenemine.
The rapid growth in ULC led to a loss in competitiveness, and to a lower survival rate for companies. 
Tööjõu ühikukulu kiirem kasv tähendab konkurentsivõime kadumist ning ettevõtte jaoks madalamat tõenäosust tegevust jätkata.
Unit labour cost describes cost competitiveness with respect to labour costs. 
Tööjõu ühikukulu kirjeldab kulude konkurentsivõimet seoses tööjõukuludega.
Unit labour cost shows that a country can improve its cost competitiveness by either decreasing labour costs or increasing productivity. 
Tööjõu ühikukulu näitab, et kulude konkurentsivõime parandamiseks tuleb vähendada tööjõukulusid või tõsta tootlikkust.
The nominal annual growth in unit labour costs accelerated in the second quarter to 6.6%, slowed temporarily in the third quarter, and picked up again in the fourth quarter to 6.3%. 
Tööjõu ühikukulu nominaalne aastakasv kiirenes teises kvartalis 6,6%ni, aeglustus ajutiselt kolmandas kvartalis, ning tõusis aasta viimases kvartalis taas 6,3%ni.
Unit Labour Costs are one of the most commonly used indicators in analysis of competitiveness. 
Tööjõu ühikukulu on konkurentsivõime arengu analüüsis üks tihedamini kasutatavatest näitajatest.
Unit labour costs are calculated as a ratio of nominal labour costs and value added at constant prices. 
Tööjõu ühikukulu on leitud nominaalse tööjõukulu ja püsivhindades lisandväärtuse suhtena.
Unit labour costs have risen by more than 9% in the last three years, which is more than the level set in the alert mechanism report of the European Commission. 
Tööjõu ühikukulu on viimase kolme aasta jooksul kasvanud kokku üle 9%, mis on suurem kui Euroopa Komisjoni tasakaalustamatuse hindamise häiremehhanismi piirväärtus.
The relation for ULC is, however, only as expected in manufacturing. 
Tööjõu ühikukulu puhul aga on seos ootuspärane vaid töötlevas tööstuses.
The connection between unit labour cost and prices on the domestic and foreign market 
Tööjõu ühikukulu seos sise- ja välisturu hindadega
The meaning of unit labour cost 
Tööjõu ühikukulu tähendus
Strong growth at the same time in unit labour costs could thus be considered problematic, as labour costs for each unit of value added rose significantly faster than could have been afforded by labour productivity. 
Tööjõu ühikukulude samaaegset jõulist kasvu võib seega pidada probleemseks, sest tööjõukulud lisandväärtuse ühiku kohta kasvasid märksa kiiremini kui tööjõu tootlikkus oleks võinud seda lubada.
The free movement of workers has been further boosting residents’ labour income earned abroad as well as non-residents’ income earned in Estonia. 
Tööjõu vaba liikumine on pidevalt suurendanud nii residentide välismaal teenitud kui ka mitteresidentide Eestis teenitud tööjõutulu.
A decline in the labour force will increase the need for political measures to be taken to raise the participation rate and for the social security system to support participation in the labour force and employment. 
Tööjõu vähenemine suurendab omakorda vajadust tööjõus osalemist kasvatavate poliitikameetmete ning tööjõus osalemist ja töötamist enam toetava sotsiaalkindlustussüsteemi järele.
The development of the bank’s management system, particularly the recording of the usage of working time by employees, has contributed to more precise planning of required labour. 
Tööjõu vajaduse täpsemale plaanimisele on kaasa aidanud panga juhtimissüsteemi arendamine, eriti töötajatepoolne tööaja kasutamise arvestus.
Ageing of the workforce 
Tööjõu vananemine
Several authors have analysed workforce ageing and the employment of the elderly. 
Tööjõu vananemise ja vanemaealiste tööhõive teemadel on ilmunud mitu analüüsi ja käsitlust.
Solving the problems caused by an ageing workforce requires efforts from three parties: employees, employers and the state. 
Tööjõu vananemisest tulenevate probleemide lahendamises osaleb kolm poolt: töötajadt ööandjad ja riik.
Recruitment costs and expenditures on working clothes – sums paid to recruitment agencies and on job advertisements; expenditures on working clothes and uniforms. 
Tööjõu värbamise ja tööriietusega seotud kulud – kulutused tööjõu värbamisele agentuuride ja ajakirjanduse kaudu, kulutused töö- ja vormiriietusele.
A labour market area is composed of an urban region and its inner and outer hinterland. 
Tööjõuareaal koosneb linnaregioonist ning linna lähi- ja kaugtagamaast.
The scope of the labour market area suggests not only the expansion of TUA, but also the functional strengthening of the larger region of Southern Estonia (Map 6, p. 
Tööjõuareaal väljendab mitte ainult Tartu linnapiirkonna laienemist, vaid kogu Lõuna-Eesti suurregiooni funktsionaalset tugevnemist (kaart 6).
Labour market areas are established around central cities. 
Tööjõuareaalid moodustuvad keskuslinnade ümber.
Labour force – economically active population, i.e. the employed + the unemployed 
Tööjõud – majanduslikult aktiivne rahvastik ehk hõivatud + töötud
Total labour costs – direct and indirect costs made by employers to employees during the year. 
Tööjõukulu – tööandja otsesed ja kaudsed kulud töötajatele aasta jooksul.
Labour costs include gross wages and salariese mployer’s contributions and employer’s imputed social contributions to employees. 
Tööjõukulu hõlmab brutopalka ja tööandja sotsiaalmakseid, -hüvitisi ning -toetusi palgatöötajatele.
Labour costs include gross wages and salaries, employer’s contributions and employer’s imputed social contributions to employees. 
Tööjõukulu hõlmab brutopalka ning tööandja sotsiaalmakseid, -hüvitisi ja -toetusi palgatöötajatele.
Problems connected to labour cost and the quality of labour were considered serious ones in this group (an extract from an interview: “ 
Tööjõukulu ja tööjõu kvaliteediga seotud probleeme peeti selles rühmas tõsisteks (väljavõte intervjuust:
For comparison the growth in labour costs and productivity growth, unit labour costs are used. 
Tööjõukulu ja tootlikkuse kasvu võrdluseks kasutatakse tööjõu erikulu.
Distribution of labour costs by economic activity 
Tööjõukulu jaotus tegevusalati
Short-term statistics are also produced on labour costs, but the labour costs and their indices published among these statistics do not include vocational training costs, recruitment costs and expenditures on working clothes. 
Tööjõukulu kohta tehakse küll ka lühiajastatistikat, kuid selles avaldatud tööjõukulu ja tööjõukulu indeksid ei sisalda tööalase koolituse kulusid, tööjõu värbamise ja tööriietuse kulusid.
Change in labour costs by economic activity 
Tööjõukulu muutus tegevusalati
real unit labour cost growth (right scale) 
tööjõukulu reaalkasv (parem telg)
Due to a large relative share of labour costs out of total costs, the problematic sectors are the leather and footwear industry and, to some extent, also the paper, textile, and sewing industries. 
Tööjõukulu suure osakaalu tõttu kogukulus on probleemsed harud naha- ja jalatsitööstus ning mingil määral ka paberi-, tekstiili- ning õmblustööstus.
Labour costs and productivity are generally in balance if there is sufficient demand in the labour market. 
Tööjõukulud ja tootlikkus on üldiselt tasakaalus, kui tööjõuturul on piisavalt suur nõudlus tööjõu järele.
Labour costs grew by 4.1% in 2008, building material prices by 3% and construction machinery prices by 5.5%. 
Tööjõukulud kallinesid 2008. aastal kokku 4,1%, ehitusmaterjalide hind 3% ja ehitusmasinate teenuste hind 5,5%.
Labour costs increased a little more slowly in the first half of 2014 than they had earlier, but still notably faster than the total value added created in the economy. 
Tööjõukulud kasvasid 2014. aasta esimesel poolel varasemast veidi aeglasemalt, kuid siiski märksa kiiremini kui majanduses loodav lisandväärtus kokku.
Labour costs rose throughout the year distinctly faster than productivity. 
Tööjõukulud kasvasid kogu aasta vältel selgelt kiiremini kui tootlikkus.
Labour costs rose faster than other costs. 
Tööjõukulud kasvasid muudest kuludest kiiremini.
Personnel expenses were by a tenth bigger than in 2007 and influenced the growth of costs the most. 
Tööjõukulud olid kümnendiku võrra suuremad kui 2007. aastal ja mõjutasid kulude kasvu kõige rohkem.
Labour costs can be adjusted through two channels, employment or wages. 
Tööjõukulud saavad kohanduda kahe kanali, kas hõive või palga kaudu.
Compared to 2010, personnel expenses increased by 11%ie . more slowly than turnover. 
Tööjõukulud suurenesid 2010. aastaga võrreldes 11%, aeglasemalt kui müügitulu.
Labour costs increased in both branches. 
Tööjõukulud suurenesid mõlemas allharus.
Labour expenses increased at the same rate as sales revenue but the growth of total expenses was faster and the companies’ total profit remained somewhat below the result of the previous year. 
Tööjõukulud suurenesid müügituluga samas tempos, kuid kogukulude kasv oli kiirem ning ettevõtete kogukasum jäi mõnevõrra alla aastatagusele tulemusele.
Labour costs are increasing faster in market economy 
Tööjõukulud suurenevad kiiremini turumajanduse poolel
Labour costs rose much faster than total costs. 
Tööjõukulud tõusid üldisest kulude kasvust tunduvalt kiiremini.
Labour costs per hour varied significantly among the European Union Member States in 2013. 
Tööjõukulud tunnis varieerusid 2013. aastal Euroopa Liidu liikmesriikides märkimisväärselt.
Labour costs, or the payroll as a share of GDP, increased. 
Tööjõukulude ehk palgafondi osakaal SKPs suurenes.
The proportion of personnel expenses and depreciation in value added decreased compared to 2010 and the proportion of residual revenue increased. 
Tööjõukulude ja kulumi osatähtsus lisandväärtuses 2010. aastaga võrreldes vähenes ja jääktulu osatähtsus suurenes.
The decline in labour costs and domestic price pressures manifested itself somewhat later. 
Tööjõukulude ja sisemaise hinnatõususurve alanemine ilmnes mõnevõrra hiljem.
The growth in labour costs will probably continue to slow because the business sector has only limited capacity to submit to the stronger position of employees in negotiations. 
Tööjõukulude kasv aeglustub tõenäoliselt siiski ka edaspidi, sest ettevõtlussektori võimalused töövõtjate survele järele anda on piiratud.
Personnel expenses continued to increased, although at a slower pace. 
Tööjõukulude kasv jätkus, kuigi aeglasemas tempos.
Increases in labour costs at the expense of profits contains the risk for the economy that companies may be forced out of the market and unemployment may increase. 
Tööjõukulude kasv kasumite kahanemise arvelt kätkeb majanduse jaoks ohtu, et ettevõtted on sunnitud turult lahkuma ja tööpuudus suureneb.
Labour cost growth will gradually accelerate in the coming years, with several channels exerting wage pressures. 
Tööjõukulude kasv kiireneb lähiaastatel järk- järgult ning palgatõususurve tekib mitme kanali kaudu.
In the second half of 2007, labour cost growth was still too strong compared to nominal GDP growth, and it was mostly covered at the expense of a relative decrease in profits. 
Tööjõukulude kasv oli 2007. aasta teisel poolel SKP nominaalkasvuga võrreldes jätkuvalt liiga kiire ning see kaeti enamasti kasumi suhtelise vähenemise arvel.
Unit labour costs still grew significantly faster than GDP during that period and there was a fall in annual terms in both profit as a whole and in operating surplus and mixed income. 
Tööjõukulude kasv oli sel perioodil siiski SKP kasvust märgatavalt kiirem ning nii kasum tervikuna kui ka tegevuse ülejääk ja segatulu aastavõrdluses vähenesid.
The growth of labour costs has occurred as the result of recruiting new employees, not due to the improvement of negotiation position of new employees and the resulting pressure for wages. 
Tööjõukulude kasv on tulnud just uute töötajate värbamise tulemusel, mitte olemasolevate töötajate läbirääkimispositsiooni paranemisest ja sellega kaasnevast palgasurvest.
The growth of labour cost has emerged as a result of the recruitment of new employees, as well as of the improvement of existing workers' bargaining power and the associated wage pressures. 
Tööjõukulude kasv on tulnud nii uute töötajate värbamise tulemusel kui ka olemasolevate töötajate läbirääkimispositsiooni paranemisest ja sellega kaasnevast palgasurvest.
This means that the rise in labour costs will soon slow, and the risk that this will happen more sharply than previously forecast has increased. 
Tööjõukulude kasv seega peagi pidurdub ja on suurenenud oht, et see saab olema varem arvatust järsem.
The growth of labour costs did bring the productivity of labour costs down but total value added per employed person still grew by nearly a tenth in the sector. 
Tööjõukulude kasv tõi küll alla töökulude tootlikkuse, kuid kogulisandväärtus hõivatu kohta kasvas sellegi poolest sektoris ligi kümnendiku võrra.
Labour costs grew at a faster rate than the economy, and this raised the labour share. 
Tööjõukulude kasv ületas majanduskasvu, mis tõstis palgatulu osakaalu majanduses.
Labour costs grew faster, driven by both short-term factors and long-term changes like the ageing of the population and emigration, which increased labour shortages. 
Tööjõukulude kasvu kiirendasid nii lühiajalised tegurid kui ka pikaajalised muutused, näiteks rahvastiku vananemise ja väljarände tõttu suurenev tööjõupuudus.
Labour costs were higher because of the wage agreements in health and education, but wages in other sectors rose as well. 
Tööjõukulude kasvu mõjutasid hariduse ja tervishoiu palgakokkulepped, kuid palgad tõusid ka muudes valdkondades.
If labour costs increase rapidly at a time when corporate profits are falling, employers will sooner or later start to reduce the number of jobs. 
Tööjõukulude kiire kasv koos ettevõtete kasumite vähenemisega sunnib tööandjaid varem või hiljem töökohtade arvu kahandama.
The rapid rise in labour costs has increased the need for production to be made more efficient. 
Tööjõukulude kiire kasvu tõttu on suurenenud vajadus tootmist tõhustada.
However faster growth in labour costs that does not threaten the balance of the economy as a whole is only possible in the short run. 
Tööjõukulude kiirem kasv, mis ei ohustaks üldist majanduse tasakaalu, oli siiski võimalik vaid lühiajaliselt.
The developments in unit labour cost indicators since 2008 have been strongly affected by changes in the number of hours worked by each worker. 
Tööjõukulude näitajate arengule on alates 2008. aastast avaldanud suurt mõju töötaja kohta töötatud tundide muutused.
However, the share of labour costs in GdP will not change much over the forecast horizon. 
Tööjõukulude osa sisemajanduse kogutoodangus järgmistel aastatel oluliselt siiski ei muutu.
Labour costs took the highest share of GDP in Switzerland among European countries, which reflects the large presence of the financial services sector in total production there. 
Tööjõukulude osakaal oli Euroopa riikide seas kõige suurem Šveitsis, kus on kogutoodangus suur kaal finantssektori teenustel.
share of labour cost in GDP (difference from the base scenario in percentage points) (left scale) 
tööjõukulude osakaal SKPs (erinevus põhistsenaariumist protsendipunktides) (vasak telg)
Labour costs have increased relatively quickly as a share of GDP in Estonia in recent quarters, and this has mainly come at the expense of corporate profits (see Figure 21). 
Tööjõukulude osatähtsus SKPs on Eestis kasvanud viimaste kvartalite jooksul suhteliselt kiiresti ning seejuures peamiselt ettevõtete kasumite arvelt (vt joonis 21).
The pressure from labour costs pushed corporate profitability down and increased the likelihood that the expected adjustment will be larger than had been forecast. 
Tööjõukulude survel kahanes ettevõtete kasumlikkus ja kasvas seega tõenäosus, et ees ootav kohanemine on varem oodatust suurem.
The increase in labour costs has raised the enterprises’ costsw hich in turn led to price increase of products and reduced the competitiveness of enterprises. 
Tööjõukulude suurenemine kergitas ettevõtete kulusid, mis omakorda tõi kaasa toodete hinnatõusu ning vähendas ettevõtete konkurentsivõimet.
The productivity of personnel costs began to drop already in 2011, reversing the growth trend that occurred during the recession. 
Tööjõukulude tootlikkus hakkas kahanema juba 2011. aastal, muutes vastupidiseks majandussurutise ajal toimunud kasvutrendi.
Productivity of labour costs decreased in the year 2011 and did not increase in the year 2012, thus reversing the upward trend which occurred during the recession. 
Tööjõukulude tootlikkus kahanes juba 2011. aastal ja ei kasvanud 2012. aastal, muutes vastupidiseks majandussurutise ajal toimunud kasvutrendi.
Labour productivity based on value added showed again growth, after a decline for a couple of years. 
Tööjõukulude tootlikkus lisandväärtuse alusel oli peale paariaastast langust taas kasvuga.
The passing through of labour costs into final prices is possible with these services principally because there is not much competition from imports and the local market often offers advantages similar to those of a natural monopoly. 
Tööjõukulude ülekandmine lõpphinda on nende teenuste puhul võimalik eelkõige seetõttu, et impordiga ei pea nii palju konkureerima ja kohalikul turul kasutatakse tihti loomuliku monopoli lähedase seisu eeliseid.
The passing through of labour costs into final prices is possible with services because there is no competition from imports. 
Tööjõukulude ülekandmine lõpphinda on teenuste puhul võimalik eelkõige seetõttu, et konkureerima ei pea impordiga.
The risks from excessive growth in labour costs have not receded. 
Tööjõukulude ülemäärase kasvuga seotud ohud ei ole ettevaates taandunud.
The ways and scope of lowering labour expenditure differ across enterprises. 
Tööjõukulude vähendamise viisides ja ulatuses võib ettevõtete vahel leida erinevusi.
The term “labour costs" stands for expenditures made by employers to employees. 
Tööjõukuluna mõistetakse kulutusi, mida tööandja teeb töötajatele.
Beverage industry decreased labour costs by more than 15% and as a result, increased productivity by more than one fifth. 
Tööjõukulusid õnnestus joogitootmisettevõtetel vähendada enam kui 15%, mis omakorda tõi kaasa töökulude tootlikkuse paranemise enam kui viiendiku võrra.
Labour intensive sectors will gradually shrink, the discharged workers will no longer find new jobs so quickly (or only find them in the field of low value added services) and unemployment starts growing at a moderate speed, but steadily. 
Tööjõumahukad harud tõmbuvad tasapisi kokku, vabanevad töötajad ei leia enam kiiresti uusi töökohti (või leiavad neid vaid madala lisandväärtuse tasemega teenuste valdkonnast) ja tööpuudus hakkab mõõduka kiirusega kuid pidevalt kasvama.