natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The Estonian economy has been successful in using a competitive advantage based on cheaper inputs, but has remained unsophisticated in its nature. 
Eesti majandus on olnud odavamatel sisenditel põhineva konkurentsieelise kasutamisel edukas, kuid jäänud oma olemuselt siiski lihtsakoeliseks.
The Estonian economy has undergone continuous and accelerating growth ever since the year 2000. 
Eesti majandus on pidevalt ja kiirenevalt kasvanud alates 2000. aastast.
Estonia’s economy has exited recession owing to increasing export income. 
Eesti majandus on saanud langusest üle eksporditulude kasvu toel.
The Estonian economy has so far developed in line with Eesti Pank's spring forecast. 
Eesti majandus on siiani arenenud kooskõlas Eesti Panga kevadprognoosiga.
The Estonian economy is largely dependent on the well- being of exports, which is primarily influenced by the economic development of our main trade partners. 
Eesti majandus on suurel määral sõltuv ekspordi käekäigust, mida mõjutab eelkõige meie peamiste kaubanduspartnerite majanduse areng.
The persistence of Estonia’s rapid economic expansion has been surprising. 
Eesti majandus on üllatanud senise ülikiire kasvu kestvusega.
The Estonian economy has greatly benefited from the pickup in international trade over the past year and a half, being a small link in the international division of labour. 
Eesti majandus on viimase pooleteist aasta jooksul suurel määral kasu lõiganud riikidevaheliste kaubavoogude hoogustumisest, olles väike lüli üleilmses tööjaotuses.
The Estonian economy stands out for its dynamism and outstanding indicators of economic development. 
Eesti majandus paistab Euroopas endiselt silma dünaamilisuse ning väljapaistvate majandusarengu näitajatega.
The Estonian economy also has to cope with the decreasing confidence of foreign investors, which means a considerably smaller foreign capital inflow compared to the previous levels. 
Eesti majandus peab toime tulema ka välisinvestorite usalduse kahanemisega, mis tähendab senisega võrreldes oluliselt väiksemat väliskapitali sissevoolu.
The Estonian economy also has to cope with the decreasing confidence of foreign investors. 
Eesti majandus peab toime tulema ka välisinvestorite usalduse kahanemisega.
Estonia’s economy is facing several external shocks. 
Eesti majandus seisab silmitsi mitme väliskeskkonnast pärit šokiga.
Estonia’s economy is based on the currency board arrangement, which means that the fixed exchange rate allows to maintain long-term inflation low. 
Eesti majandus tugineb valuutakomitee süsteemile, mis aitab fikseeritud vahetuskursi kaudu inflatsiooni pikemas perspektiivis madalana hoida.
The Estonian economy is based on the currency board arrangement which means that the fixed exchange rate allows to maintain long-term inflation low also in the future. 
Eesti majandus tugineb valuutakomitee süsteemile, mis aitab fikseeritud vahetuskursi kaudu ka edaspidi inflatsiooni pikemas perspektiivis madalana hoida.
The Estonian economy in the globalising economic environment 
Eesti majandus üleilmastuvas majanduskeskkonnas
The Estonian Economy 
Eesti majandus
Financial positions continued to gain in strength in the second quarter of 2010, in line with general improvement in the economic environment. 
Eesti majandusaktiivsus kasvas 2010. aasta teises kvartalis ning koos sellega jätkus ka finantspositsioonide paranemine.
The rapid decline in economic activity in Estonia has been replaced by stabilisation. 
Eesti majandusaktiivsuse kiire langus on asendunud stabiliseerumisega.
Estonian economic activity declined drastically at the beginning of 2009 as a result of the global financial crisis, and this was reflected in both domestic and external demand. 
Eesti majandusaktiivsust iseloomustas ülemaailmse finantskriisi mõjul 2009. aasta alguses toimunud järsk langus nii sise- kui ka välisnõudluses.
The Estonian economy is undergoing a rapid period of change. 
Eesti majandusareng on läbimas murrangulist perioodi.
Estonia’s economic growth has been mostly in line with the autumn expectations; however, the growth has decelerated faster than foreseen in the autumn forecast base scenario. 
Eesti majandusareng on suures osas olnud kooskõlas sügisel oodatuga, kuid kasv on aeglustunud kiiremini kui Eesti Panga sügisprognoosi põhistsenaarium ette nägi.
Estonia's economic developments have been remarkably in line with forecasts, although our main export markets as a whole have experienced a steeper decline in the first half-year than it was anticipated. 
Eesti majandusarengu kooskõla prognoosidega on märkimisväärne, sest meie peamistel eksporditurgudel tervikuna on langus aasta esimesel poolel olnud oodatust suurem.
The key question in the development of the Estonian economy is whether value added can be created with a smaller labour force than before but through increased human capital. 
Eesti majandusarengu võtmeküsimus on selles, kas lisandväärtust suudetakse luua varasemast väiksema tööjõu hulga, kuid suurema inimkapitali abil.
For the Estonian economy to continue developing, the state finances to remain good and household incomes to continue rising, real growth in the economy needs to accelerate. 
Eesti majandusarengu, riigieelarve hea seisu ja majapidamiste heaolu tõusu jätkumise eelduseks on majanduse reaalkasvu kiirenemine.
Estonia’s economic developments in the context of the forthcoming adoption of the euro is analysed in the report on the adoption of the euro published once every six months since 2007. 
Eesti majandusarengut eelseisva eurole ülemineku kontekstis analüüsitakse alates 2007. aastast kord poolaastas avaldatavas euro eduaruandes.
Estonia’s economic developments in light of the forthcoming adoption of the euro is analysed in the Report on the Adoption of the Euro published twice a year. 
Eesti majandusarengut eelseisva eurole ülemineku kontekstis analüüsitakse kaks korda aastas avaldatavas euro kasutuselevõtu aruandes.
In case of a "soft" landing in the Estonian economy, the previously rapid (8-10%) economic growth will regress in the next few years into a moderate economic growth (3-5%) and there will not immediately be larger recessions in the economy. 
Eesti majanduse "pehme" maandumise korral taandub senine kiire (8-10%) majanduskasv lähiaastatel mõõdukaks majanduskasvuks (3-5%) ning suuremaid tagasilööke majanduses otsekohe ei toimu.
Possible development scenarios for the Estonian economy 
Eesti majanduse arengu võimalikud stsenaariumid
Estonia is a small open economy and exports provide a large part of GDP. 
Eesti majanduse avatus ja ekspordi osatähtsus SKP suhtes on suur.
The openness of the Estonian economy and the fixed exchange rate of the kroon (initially pegged to the German mark and later on to the euro based on the exchange rate of the German mark and the euro) force our enterprises to be competitive under economic and political conditions very similar to the present Member States of the euro area. 
Eesti majanduse avatus ja krooni vahetuskursi seotus (alul Saksa margaga ning euro kasutuselevõtul euroga Saksa marga ja euro kursi alusel) sunnib meie ettevõtteid olema konkurentsivõimelised euroala praeguste liikmesriikidega väga sarnastes majanduspoliitilistes tingimustes.
The openness of the Estonian economy and the fixed exchange rate of the kroon force our enterprises to be competitive under very similar economic and political conditions as the present Member States of the euro area. 
Eesti majanduse avatus ja krooni vahetuskursi seotus euroga sunnib meie ettevõtteid olema konkurentsivõimelised euroala praeguste liikmesriikidega väga sarnastes majanduspoliitilistes tingimustes.
Estonia’s gross and net external debt (EEK m, the left scale) and % of GDP (the right scale) 
Eesti majanduse bruto- ja netovälisvõlg (mln kr, vasak telg) ja % SKP suhtes (parem telg)
Further development of the Estonian economy must rely on areas with higher value added in order to ensure a future increase in wages and income. 
Eesti majanduse edasine areng peab tuginema senisest suurema lisandväärtusega valdkondadele, et tagada palkade ja sissetulekute edasine tõus.
Further economic growth will largely depend on the increase in external demand. 
Eesti majanduse edasine kasv sõltub eelkõige välisnõudluse paranemisest.
The speed at which the Estonian economy will develop in future depends on many factors, most important among which are the availability and qualifications of the labour force, and what is produced and how. 
Eesti majanduse edasise arengu tempo sõltub paljudest asjaoludest, mille seas on olulised tööjõu olemasolu, töötajate kvalifikatsioon ning see, mida ja kuidas toodetakse.
Increased labour productivity is of great importance for further growth in the Estonian economy and the maintenance of competitiveness, as there are few ways that the number of working people can be raised. 
Eesti majanduse edasiseks kasvuks ja konkurentsivõime püsimiseks on tööjõu tootlikkuse kasv väga oluline, sest töötajate arvu suurendamiseks on võimalused napid.
Further rapid economic development did not, however, entail an improvement in the external or internal balance, i.e. the current account deficit did not decrease, nor did the inflation rate slow down. 
Eesti majanduse erakordselt kiire arengu jätkumisega ei kaasnenud aga välisega sisetasakaalu paranemist, st jooksevkonto puudujääk ei vähenenud ning inflatsioonitempo ei aeglustunud.
Investment as a share of GDP in Estonia has been very high against that seen in other European countries over the past twenty years. 
Eesti majanduse investeeringumahukus on olnud viimase kahekümne aasta jooksul teiste Euroopa riikidega võrreldes väga kõrge.
The Estonian economy and labour market depend quite a lot on how well Estonia’s main partners are doing. 
Eesti majanduse ja tööturu käekäik oleneb üsna palju sellest, kuidas läheb meie peamistel majanduspartneritel.
Eesti Pank also collects and uses economic statistics of other institutions and countries when analysing the Estonian economy and the foreign economic environment. 
Eesti majanduse ja välismajanduskeskkonna analüüsimiseks kogub ning kasutab Eesti Pank ka teiste institutsioonide ja riikide poolt koostatavat majandusstatistikat.
The cooling of Estonia’s economy started already two years ago, led by the slowing domestic demand. 
Eesti majanduse jahtumine algas juba kaks aastat tagasi sisenõudluse kasvu aeglustumisega.
It would be more beneficial for Estonia to grow out of deficit as quickly as possible, especially since the fiscal crisis has forced markets to become markedly less tolerant to budget leniency. 
Eesti majanduse jaoks oleks turvalisem eelarvepuudujäägist võimalikult kiiresti vabaneda, eriti arvestades, et rahvusvahelise eelarvekriisi käigus on turgude sallivus lõdva eelarvekorra suhtes märgatavalt kahanenud.
However, the state of the Estonian economy depends not only on external demand but also on how credible and attractive are our economic developments and economic policy in the eyes of foreign investors. 
Eesti majanduse käekäik ei sõltu siiski üksnes välisnõudlusest, vaid ka sellest, kui usaldusväärne ning atraktiivne on meie majanduse areng ja majanduspoliitika välisinvestorite silmis.
However, the state of the economy in Estonia will be determined not only by external demand, but also by foreign investors’ expectations regarding our economic progress and by the credibility of our economic policy. 
Eesti majanduse käekäik ei sõltu siiski üksnes välisnõudlusest, vaid ka välisinvestorite usust meie majandusarengusse ja majanduspoliitika usaldusväärsusest.
Developments in the Estonian economy are rather strongly affected by our close ties with other European countries, especially with Nordic countries. 
Eesti majanduse käekäiku mõjutab meie suur seotus teiste Euroopa riikide, eelkõige Põhjamaadega.
Key economic indicators of the two periods of robust growth in Estonia 
Eesti majanduse kahe kiire kasvuperioodi põhinäitajad
Describing Estonia’s economy, the European Commission underlined our fast economic growth which hopefully would help diminish the living standard difference between EU Member States and Estonia. 
Eesti majanduse käsitlemisel tõi Euroopa Komisjon eriti esile meie suure majanduskasvu, mis aitab loodetavasti vähendada vahet ELi liikmesriikide ja Eesti elatustaseme vahel.
Estonian economic growth gained momentum in the second half of 2005 in light of the improving external environment and domestic demand. 
Eesti majanduse kasv hoogustus 2005. aasta teisel poolel väliskeskkonna paranedes ja sisenõudluse tugevnedes.
Although speed of Estonia's economic pick-up is expected to subside in the next years, all forecasts predict Estonia to remain one of the fastest-growing regions in Europe. 
Eesti majanduse kasvuhoog lähiaastatel küll mõnevõrra raugeb, kuid kõikide prognooside kohaselt jääb Eesti siiski üheks kiiremini kasvavaks piirkonnaks Euroopas.
Estonia’s fast economic growth along with high consumption and investment needs led to a slight deterioration in the external balance – the current account deficit of the balance of payments accounted for 14.8% of GDP in 2006. 
Eesti majanduse kiire kasv ning suur eratarbimis- ja investeerimisvajadus tingisid Eesti välistasakaalu mõningase halvenemise – maksebilansi jooksevkonto puudujääk hõlmas 2006. aastal 14,8% SKPst.
Estonia’s fast economic growth along with high consumption and investment needs led to a slight deterioration in the external balance. 
Eesti majanduse kiire kasv ning suur tarbimis- ja investeerimisvajadus tingisid Eesti välistasakaalu mõningase halvenemise.
In the stage of rapid growth of the Estonian economy, the motivation for change was very low and the required preventive measures for enhancing competitiveness were not launched. 
Eesti majanduse kiire kasvu staadiumis oli motivatsioon muutusteks väga madal ja konkurentsivõime tõstmiseks vajalikke ennetavaid meetmeid ei käivitatud.
A quick relocation of the Estonian economy from the "Stagnant Water" scenario to the "Natural Selection" scenario brings about shrinkage of the economy, a very large number of companies will be liquidated in a short period of time and much labour might be lost. 
Eesti majanduse kiire ümberpaiknemine "Seisva vee" stsenaariumist äkiliselt "Loodusliku valiku" stsenaariumisse toob kaasa majanduse kokkutõmbumise, lühikese aja jooksul likvideerub väga suur arv ettevõtteid ja võib kaduma minna palju tööjõudu.
Estonia’s gross and net external debt (EEK bn; left scale) and % of GDP (right scale) 
Eesti majanduse koguja netovälisvõlg (mld kr; vasak telg) ja % SKP suhtes (parem telg)
Estonia’s gross and net external debt (left scale) and % of GDP (right scale) 
Eesti majanduse koguja netovälisvõlg (vasak telg) ja % SKP suhtes (parem telg)
Estonia's gross and net external debt 
Eesti majanduse koguja netovälisvõlg
Within a year, the GDP of Estonia decreased by 14% and the unemployment rate increased to 15%. 
Eesti majanduse kogutoodang langes aastaga 14% ning töötuse määr kasvas 15%-ni.
Estonia’s gross external debt grew by 2% to 16.5 billion euros from the first quarter and was 8% smaller than the GDP for the last four quarters (see Table 41 and Figures 25 and 26). 
Eesti majanduse koguvälisvõlg suurenes kvartaliga 2% 16,5 mld euroni ning oli 8% väiksem kui viimase nelja kvartali SKP (vt tabel 41 ning joonised 25 ja 26).
The adjustment of the Estonian economy started with the support of domestic demand in the middle of 2007. 
Eesti majanduse kohandumine algas sisenõudluse toel 2007. aasta keskpaiku.
This first review of Estonian competitiveness gives a detailed description of the analytical methodology used in the analysis, which can be used again in future publications. 
Eesti majanduse konkurentsivõime esimene ülevaade sisaldab analüüsimetoodika detailset kirjeldust, millele saab toetuda tulevastes väljaannetes.
Sustained competitiveness of Estonia’s economy presumes a flexible labour market and sufficient supply of qualified labour. 
Eesti majanduse konkurentsivõime säilimine eeldab paindlikku tööturgu ja piisavalt kvaliteetset tööjõudu.
It is important for the maintenance of Estonia's competitiveness that wage rises and productivity growth come into balance. 
Eesti majanduse konkurentsivõime säilitamiseks on oluline, et kooskõla palgakasvu ning töötajate tootlikkuse kasvu vahel lähiajal taastuks.
In order to enhance the competitiveness of the Estonian economy, systematic changes in the patterns of behaviour are required at the level of people, enterprises, industries, as well as of the state. 
Eesti majanduse konkurentsivõime suurendamiseks on vaja käitumismustrite süsteemseid muutusi nii inimeste, ettevõtete, tootmisharude kui ka riigi tasandil.
For this reason, the high degree of cyclical volatility of the Estonian economy calls for an assessment of its potential impact on long-term economic growth. 
Eesti majanduse kõrge tsüklilise volatiilsuse tõttu peab hindama selle võimalikku mõju pikaajalisele majanduskasvule.
Estonia’s negative economic growth fell to 15.6% in the first half of 2009, caused by the abrupt downfall of domestic and external demand. 
Eesti majanduse langus süvenes 2009. aasta esimesel poolel 15,6%-ni, mõjutatuna järsult vähenenud sise- ja välisnõudlusest.
Estonia’s GDP increased again at end-2009, after seven consecutive quarters of contraction. 
Eesti majanduse maht suurenes 2009. aasta lõpus peale seitse kvartalit kestnud langust.
The improvement of the Estonian economic situation was reflected also in a slight increase in net income outflow. 
Eesti majanduse olukorra paranemisest andis märku ka tulu netoväljavoolu mõningane suurenemine.
The main problems of the Estonian economy are still related to internal market developments, including strengthening price and wage pressures as well as supply-side constraints in some sectors. 
Eesti majanduse peamised probleemid on siiski seotud siseturu arenguga, sh tugevnevate hinna- ja palgasurvetega ning pakkumispoolsete piirangutega mõnes sektoris.
The most important indicators of the Estonian economy, between 1993 and 1996 
Eesti majanduse põhinäitajad 1993-1996
Key economic indicators for 2005–2009 
Eesti majanduse põhinäitajad aastatel 2005–2009
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 8 August 2000 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajad seisuga 8. august 2000 (PDF)
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 8 June 2000 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajad seisuga 8. mai 2000 (PDF)
The Most Important Indicators of the Estonian Economy 
Eesti majanduse põhinäitajad
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 10 April 2001 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajaid seisuga 10. aprill 2001 (PDF)
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 10 May 2001 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajaid seisuga 10. mai 2001 (PDF)
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 24 August 2001 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajaid seisuga 24. august 2001 (PDF)
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 26 July 2001 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajaid seisuga 26. juuli 2001 (PDF)
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 28 September 2001 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajaid seisuga 28. september 2001 (PDF)
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 5 November 2001 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajaid seisuga 5. november 2001 (PDF)
The Most Important Indicators of the Estonian Economy as of 5 February 2001 (PDF) 
Eesti majanduse põhinäitajaid seisuga 5. veebruar 2001 (PDF)
Challenges Facing Estonian Economy in the European Union 
Eesti majanduse poolt vaadates
Forecasts for the Estonian economy must answer the question of how the global situation and economic policy of other nations will affect the near future in Estonia, and whether or not market participants take into account the developments of the Eurosystem and place importance on the principle 
Eesti majanduse prognoos peab vastama küsimustele, kuidas ülemaailmne olukord ja teiste riikide majanduspoliitika mõjutab lähitulevikus protsesse Eestis, kas majandusosalised võtavad arvesse eurosüsteemi arengusuundumusi ning tähtsustavad pikaajalise kestlikkuse põhimõtteid.
The baseline scenario for the economic forecast for Estonia rests on the assumption that the sovereign debt crisis in the euro area will not deepen and that the steps taken to resolve the crisis will support recovery in the euro area economy from the middle of 2013. 
Eesti majanduse prognoosi põhistsenaarium tugineb eeldusele, et euroala võlakriis edaspidi ei süvene ning et kriisi lahendamiseks võetud meetmed tagavad euroala majanduse taastumise alates 2013. aasta keskpaigast.
the financing of the Estonian economy is also open to risks that may derail the economy from the baseline scenario. 
Eesti majanduse rahastamine on samuti avatud ohtudele, mis võivad majandust põhistsenaariumist kõrvale kallutada.
The financing risks to the Estonian economy have been partially alleviated by the high capitalisation levels and liquidity of the parent banks in the Nordic countries, which can let them access funds from the markets on good terms if necessary. 
Eesti majanduse rahastamise riske on aidanud vähendada ka Põhjamaade emapankade kõrge kapitaliseeritus ja likviidsus – vajaduse korral on neil võimalik turgudelt soodsamatel tingimustel vahendeid kaasata.
Estonia’s financial system is predominantly bank- based owing to the smallness of the domestic market (see Figure 1). 
Eesti majanduse rahastamismudel on peamiselt turu väiksuse tõttu valdavalt panganduskeskne (vt joonis 1).
The monitoring process of the Estonian economy may be divided into two categories: monitoring the development of the non-financial and financial sector. 
Eesti majanduse seire võib tinglikult jagada kaheks: reaalmajanduse ja finantssektori arengu jälgimine.
Regarding the monitoring of Estonia’s economy, the main focus lies with the threats related to economic imbalances and with economic policy cooperation with the government aimed at finding ways to prevent possible setbacks arising from such threats. 
Eesti majanduse seirel pööratakse põhitähelepanu majanduse tasakaalustamatusega kaasnevatele ohtudele ning majanduspoliitilisele koostööle valitsusega nendest ohtudest tulenevate võimalike tagasilöökide vältimiseks.
When commenting on Estonia's recent economic developments, Deputy Governor of Eesti Pank Andres Sutt said that the dynamic economic expansion of the past decade was primarily supported by EU membership and the favourable global economic environment. 
Eesti majanduse senist arengut kommenteerides rääkis Eesti Panga asepresident Andres Sutt, et siinse majanduse jõudsat kasvu viimasel kümnendil toetas peamiselt Euroopa Liidu liikmelisus ning soodne üleilmne majanduskonjunktuur.
Compared to a couple of years ago, domestic economic imbalances in Estonia have eased, strengthening resistance to the deterioration in the external environment. 
Eesti majanduse sisemise tasakaalustamatuse ilmingud on mõne aasta tagusega võrreldes taandunud, mis on suurendanud vastupanuvõimet väliskeskkonna halvenemisele.
Rapid changes in Estonia’s economic structure require regular improvement of the forecast models. 
Eesti majanduse struktuuri kiired muutused eeldavad prognoosimudeli pidevat arendamist.
Manufacturing – the biggest industry in Estonia – grew 5.2% in 2013. 
Eesti majanduse suurima mahuga valdkond töötlev tööstus kasvas 2013. aastal 5,2%.
In terms of the recovery and future development of the Estonian economy, the keywords are foreign market and knowledge-based economy. 
Eesti majanduse taastumises ja tulevikuväljavaadetes on olulisimateks märksõnadeks kujunenud välisturg ja teadmistepõhine majandus.
The Estonian economic recovery is fuelled by the faster-than-anticipated exports growth, which started in 2010, and the flexibility of Estonia’s companies. 
Eesti majanduse taastumist toetab 2010. aastal alanud prognoositust kiirem ekspordikasv ning Eesti ettevõtete kohandumine.
Estonian Classification of Economic Activities 
Eesti majanduse tegevusalade klassifikaator
The cyclical cooling of the Estonian economy 
Eesti majanduse tsükliline jahtumine algas juba
Given the cyclical position of the Estonian economy there is no need to issue additional bonds to fund the state budget. 
Eesti majanduse tsüklilist positsiooni arvestades ei ole Eesti riigieelarve rahastamiseks vaja täiendavalt võlakirju emiteerida.