natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Growth in goods exports was restrained by mineral products, particularly by a sharp decline in the volume of re-exports of motor fuels that had been previously imported for processing to less than half of the level seen in the second quarter of 2012. 
Kaubaekspordi kasvu pidurdas mineraalsete toodete, eelkõige töötlemiseks sisseveetud mootorikütuste väljaveo mahtude suur vähenemine: võrreldes 2012. aasta II kvartaliga kahanes töödeldud kütuste reeksport üle kahe korra.
In autumn 2006, the growth rate of goods exports remained below 10% for the first time in several years. 
Kaubaekspordi kasvutempo jäi 2006. aasta sügisel ja talvel esimest korda üle mitme aasta alla 10%.
The third-quarter growth rate of goods exports fell to 26.9% (from 31.2% of the previous quarter), but remained robust compared to the import growth of our main economic partners. 
Kaubaekspordi kasvutempo küll aeglustus kolmandas kvartalis 26,9 protsendile (eelmise kvartali 31,2 protsendilt), kuid oli jätkuvalt väga tugev meie peamiste majanduspartnerite impordikasvudega võrreldes.
The value of goods exports has increased over the past nine years to stand at 2.5 times the value of 2004 at current prices. 
Kaubaekspordi maksumus suurenes 2004. aasta tasemega võrreldes viimase üheksa aasta jooksul jooksevhindades 2,5 korda.
The contribution of goods exports to total exports growth rose in consequence to 91%. 
Kaubaekspordi mõju kogu ekspordi kasvus suurenes seejuures 91%ni.
The main decline in goods exports came in goods originating in other countries and the storage and transport services costs associated with them. 
Kaubaekspordis vähenes valdavalt teistest riikidest pärit kaupade maht ning nendega seotud lao- ja transporditeenused.
The export of goods increased mainly due to the goods of intermediate consumption and consumer goods, which were dominated by timber and products made of timber. 
Kaubaeksport kasvas eelkõige tänu vahetarbimis- ja tarbekaupadele, mille hulgas domineerisid puit ja sellest valmistatud tooted.
Exports of goods reacted to this immediately, but domestic demand only with a lag and to a lesser extent. 
Kaubaeksport reageeris sellele kohe, sisenõudlus aga mõningase viitajaga ja väiksemal määral.
Goods exports were positively affected by recovering global technology sector, which substantially supported growth in subcontracting exports (see Figure 1.13). 
Kaubaeksporti mõjutas positiivselt üleilmse tehnoloogiasektori elavnemine, mille toel kasvas eriti jõuliselt töötluskaupade eksport (vt joonis 1.13).
The main growth in exports was in mineral products, 
Kaubaeksporti suurendasid peamiselt mineraalsed tooted ning keemia- ja garderoobikaubad.
The main growth in goods exports came from food and chemical goods, and machinery and equipment. 
Kaubaeksporti suurendasid peamiselt toidu- ja keemiakaubad ning masinad ja seadmed.
On the level of commodity chapters, the biggest deficit figures were recorded in the trade of mineral fuels and fuel oils (5 billion kroons), pharmaceutical products (3 billion kroons), plastics and articles thereof and mechanical machinery (both 2.4 billion kroons). 
Kaubagrupi tasandil tekkis kaubavahetuses kõige suurem puudujääk järgmiste toodete kaubavahetuses: bensiinid ja kütteõlid (5 miljardit krooni), farmaatsiatooted (3 miljardit krooni), plastid ja plasttooted ning mehhaanilised seadmed (mõlemad 2,4 miljardit krooni).
Mechanical equipment and machinery accounted for about a third in that category, the rest being electrical equipment and machinery. 
Kaubagrupis hõlmasid umbes kolmandiku mehaanilised masinad ja seadmed, ülejäänu aga elektrilised masinad ja seadmed.
By commodity groups, compared to 2004, the decrease in imports of electronics and telecommunications influenced the decline of arrivals of HT goods the most, but also the decrease in imports of electrical machinery. 
Kaubagrupiti mõjutas Eestisse sisseveetavate KT kaupade langust enim samuti elektroonika- ja sidevahendite impordi märgatav vähenemine, aga ka elektriseadmete impordi vähenemine võrreldes 2004. aastaga.
By groups of goods and fields of activity the growth rate was very diverse. 
Kaubagruppide ja tegevusalade kaupa oli kasvukiirus väga erinev.
Exports fell in most commodity groups, except for mineral fuels that showed a 6% growth. 
Kaubagruppide lõikes oli ekspordi langus laiapõhjaline, vaid mineraalsete kütuste väljavedu suurenes aastases võrdluses 6%.
Among groups of goods where the share of goods of Estonian origin is larger, export growth was quite fast, with exports of food products increasing by 8.4% and exports of wood products by 13%, which was faster than general import demand growth in Russia. 
Kaubagruppide puhul, kus Eesti päritoluga kaupade osatähtsus on suurem, kasvas aga väljavedu küllaltki tempokalt – toiduainete eksport suurenes 8,4% ja puidutoodete oma 13%, mis ületas Venemaa üldist impordinõudluse kasvu.
Out of groups of goods, decline of imports was most affected by the mineral products whose import fell by one-fifth in a year. 
Kaubagruppidest mõjutasid impordi kahanemist samuti enim mineraalsed tooted, mille sissevedu vähenes aastaga viiendiku võrra.
As for groups of goods, production of butter and other milk fats decreased by a quarter. 
Kaubagruppidest vähenes või ja muude piimarasvatoodete tootmine veerandi võrra.
Out of commodity groups, the production of butter decreased by 38% and the production of drinking milk nearly by 4%. 
Kaubagruppidest vähenes või tootmine 38% ja joogipiima tootmine ligi 4%.
Out of groups of goods, machinery and equipment led the growth, providing nearly half of the increase of exporting goods. 
Kaubagruppidest vedasid kasvu masinad ja seadmed, mis andsid ligi poole kaupade ekspordi kasvust.
Comparing groups of goods, the growth was driven by wood and wood products, food products and textiles. 
Kaubagruppidest vedasid kasvu puit ja puidutooted, toidukaubad ning tekstiilitooted.
Inflationary pressures, manifesting themselves through the prices of goods, were somewhat alleviated by the appreciation of the Estonian kroon. 
Kaubahindade kaudu avalduvat inflatsioonisurvet vähendas mõnevõrra krooni kallinemine.
Faster increase of the goods import was partly related to the higher demand for investment goods. 
Kaubaimpordi ennakkasv oli osaliselt seotud suurenenud noudlusega investeerimiskaupade jarele.
Changes in relative prices and costs had much weaker explanatory power for imports of goods or had none at all for most countries. 
Kaubaimpordi kasvu puhul oli suhteliste hindade või kulude muutuste seletusvõime palju nõrgem või puudus enamiku riikide puhul sootuks.
The faster pace of growth in imports meant that the deficit in the goods account was twice as large as in 2011 at 776 million euros. 
Kaubaimpordi kiirema kasvu tõttu suurenes kaupade konto puudujääk 2011. aastaga võrreldes üle kahe korra ja oli 776 mln eurot.
The forecast for imports of goods is dependent on developments in domestic demand and exports. 
Kaubaimpordi prognoos sõltub sisenõudluse ja ekspordi arengust.
Machinery and equipment formed the largest group also in goods imports, followed by oil products, transport vehicles and chemical products. 
Kaubaimpordis olid suurima osakaaluga masinad ja seadmed, järgnesid naftatooted, transpordivahendid ja keemiakaubad.
The import of investment goods as well as consumer goods increased in the import goods, with transport vehicles, machinery and equipment, food and chemical products having the biggest impact on the balance. 
Kaubaimpordis suurenes nii investeerimis- kui ka tarbekaupade sissevedu, milles suurimat mõju saldole avaldasid transpordivahendid, masinad ja seadmed ning toidu- ja keemiakaubad.
Imports of goods increased for most groups of goods except mineral products. 
Kaubaimport suurenes enamikes kaubagruppides, v.a mineraalsed tooted.
In analysing the goods turnover data, it has to be taken into account that due to changes in the reporting system (transition to Intrastat reporting in declaring the intra-Community trade) foreign trade statistics before and after the accession are not directly comparable (see “Methodological Changes in Compiling Balance of Payments Statistics” p 5). 
Kaubakäibe andmeid analüüsides peab arvesse võtma, et aruandlussüsteemi muutuse tõttu (üleminek Intrastati aruandlusele ühendusesisese kaubanduse deklareerimisel) on nii välja- kui sisseveo tase varasemaga võrreldes tõusnud, mistõttu liitumiseelne ja -järgne väliskaubandusstatistika ei ole otseselt võrreldavad (vt “Muudatused maksebilansistatistika koostamisel” lk 5).
Compared to 2004, the robust increase in the goods turnover can be attributed to the EU accession as well as to changes in the accounting system in force during the first months of 2004 (transition to Intrastat reporting in declaring intra-Community trade; see also Footnote 2 on page 5). 
Kaubakäibe mahu hüppelist tõusu 2004. aastaga võrreldes mõjutas nii Euroopa Liiduga ühinemine kui ka 2004. aasta esimestel kuudel kehtinud aruandlussüsteemi muutus (üleminek Intrastati aruandlusele ühendusesisese kaubanduse deklareerimisel; vt ka allmärkus 2 lk 5).
From the quantity of goods, 18.7 million tons came from transits, 1.2 million tons from exports and 1.3 million tons from imports. 
Kaubakogustest 18,7 miljonit tuli transiitvedude, 1,2 miljonit ekspordi ja 1,3 miljonit tonni impordi arvelt.
The deficit on the goods account was mainly boosted by transport vehicles – the imports of motor cars alone exceeded the exports by 7.2 billion kroons. 
Kaubakonto puudujääki suurendasid eelkõige transpordivahendid – ainuüksi sõiduautosid veeti sisse 7,2 mld krooni eest rohkem, kui neid välja veeti.
The average gross tonnage of cargo vessels grew. 
Kaubalaevade keskmine kogumahutavus kasvas.
The decrease in cargo volume is due to a decrease in dry bulk cargo by 19.7%, mainly in terms of fertilizers, gravel and peat. 
Kaubamahu langus on tingitud puistlasti mahu vähenemisest 19,7% võrra peamiselt väetiste, killustiku ja turba osas.
The decreased volume of goods at Estonian ports in 2012 was caused by the development of ports in Russia and the rerouting of cargo flows. 
Kaubamahu vähenemine Eesti sadamates 2012. aastal oli tingitud Venemaa sadamate arendamisest ja kaubavoogude ümbersuunamisest.
The main reason for the decreasing volumes was the development of Russian ports and the decrease of liquid bulk transported. 
Kaubamahu vähenemise põhjus oli ennekõike Venemaa sadamate arendamine ning vedellasti mahu vähenemine.
Freight volumes decreased in 2007 as well as in 2008. 
Kaubamahud vähenesid nii 2007. kui ka 2008. aastal.
Distinctiveness of a trade mark 
Kaubamärgi eristatavus
The international classification of goods and services is used to protect trademarks. 
Kaubamärgi kaitsmisel kasutatakse kaupade ning teenuste rahvusvahelist Nizza klassifikatsiooni.
Verification of a trademark 
Kaubamärgi kontrollimine
Legal protection of trade marks The scope of legal protection of a trade mark is determined by the classes of goods and services in which you protect the trade mark. 
Kaubamärgi õiguskaitse ulatuse määrab see, millistes kaupade ja teenuste klassides te kaubamärgi kaitsete.
Registration of a trade mark provides legal protection that prohibits the rights of other companies and individuals to use a trade mark identical or similar to yours to designate the same or similar goods and services. 
Kaubamärgi registreerimine annab märgile õiguskaitse, mis piirab teistel äriühingutel ja isikutel teie kaubamärgiga identse ja sarnase kaubamärgi kasutamise samade või sarnaste kaupade tähistamiseks.
Registration of a trade mark in Estonia 
Kaubamärgi registreerimine Eestis
Registration of a trad emark abroad 
Kaubamärgi registreerimine välismaal
Applications for registering a trade mark should be submitted to the Estonian Patent Office either to the Receiving Department or online via the e-services of the Patent Office. 
Kaubamärgi registreerimise avaldus tuleb esitada Patendiametile kas vastuvõtuosakonnas või elektrooniliselt Patendiameti e-teenuste kaudu.
The cost of trade mark registration depends on the number of classes of goods and services in which you wish to protect the trade mark. 
Kaubamärgi registreerimise hind sõltub sellest, mitmes teenuste ja kaupade klassis te oma kaubamärgi kaitsete.
An application for registration of a trade mark should be submitted separately for each trade mark. 
Kaubamärgi registreerimise taotlus tuleb esitada iga kaubamärgi kohta eraldi.
There are three possibilities to register a trademark in foreign countries: 
Kaubamärgi registreerimiseks välisriikides on kolm võimalust:
Selection and verification of a trade mark 
Kaubamärgi valik ja kontroll
The most important aspect in selecting a trade mark is its distinctiveness and difference from other trade marks in the same field. 
Kaubamärgi valikul on kõige olulisemaks aspektiks selle erinevus ja eristatavus teistest sama valdkonna kaubamärkidest.
Words, numbers, images or combinations of thereof can be protected as trade marks. 
Kaubamärgina saab kaitsta näiteks sõnu, numbreid, kujutisi või nende omava­helisi kombinatsioone.
Trade between Asia, North America and Europe is still the busiest. 
Kaubandus Aasia, Põhja-Ameerika ja Euroopa vahel on endiselt kõige aktiivsem.
A fifth of all employed persons worked in trading enterprisesa nd over 10% of the employed worked in construction. 
Kaubandus andis tööd viiendikulee hitus enam kui 10%-le hõivatuist.
A rapid decrease in the value added of trade and construction enterprises covered the decline in value added of the whole sector. 
Kaubandus- ja ehitusettevõtete lisandväärtuse kiire kahanemine hõlmas kogu sektori lisandvääruse languse.
trade and logistics other sectors 
kaubandus ja logistika muud sektorid
The trade and service sectors started to recover in the second half of the year but were still showing moderate growths. 
Kaubandus ja teenindus hakkasid taastuma aasta teises pooles, kasvades siiski tagasihoidlikult.
The total assets of trade and manufacturing enterprises increased faster than the assets of Estonian enterprises on average. 
Kaubandus- ja töötleva tööstuse ettevõtete varad suurenesid aasta jooksul kiiremini kui ettevõtetel keskmiselt.
11,400 workplaces were lost in trade which makes 11% compared to 2008t hereby employment decreased by 14% in the wholesale and motor trade enterprises. 
Kaubandus kaotas 11 400 töökohta ehk 11% võrreldes 2008. aastaga, seejuures vähenes hulgi- ja sõidukikaubandusettevõtete tööhõive 14%.
trade other sectors 
kaubandus muud sektorid
Trade was and continues to be the largest activity by number of enterprises, although it was the only activity where the number of enterprises has decreased compared to 2005, mainly due to a decrease in active wholesale enterprises. 
Kaubandus oli ja on ettevõtete arvult suurim tegevusala, kuigi ainus, kus tegutses vähem ettevõtteid kui 2005. aastal just hulgikaubandusettevõtete arvu vähenemise tõttu.
Commerce is an important industry, giving 14% of the total value added. 
Kaubandus on Eestis oluline majandussektor, kus luuakse 14% lisandväärtusest.
Trade is the largest economic sector in Estonia with respect to both the number of active enterprises and turnover. 
Kaubandus on nii tegutsevate ettevõtete arvu kui ka müügitulu poolest Eesti suurim majandusharu.
Trade is the largest economic activity with respect to the number of active enterprises and net sales. 
Kaubandus on nii tegutsevate ettevõtete arvu kui ka müügitulu poolest endiselt suurim majandusharu.
Trade continues to be the largest economic activity based on the number of active enterprises as well as net sales. 
Kaubandus on nii tegutsevate ettevõtete arvu kui ka müügitulu poolest endiselt suurim tegevusala.
Trade continues to be the largest economic activity based on the number of active enterprises as well as turnover. 
Kaubandus on nii tegutsevate ettevõtete arvult kui ka müügitulult endiselt suurim tegevusala.
Trade has maintained its position in employment, although in 2011 there were 12,000 persons less employed in trade enterprises than in 2005. 
Kaubandus on säilitanud oma osatähtsuse tööandjana, kuigi 2011. aastal oli kaubandusettevõtetes tööl 12 000 võrra vähem inimesi kui 2005. aastal.
trade manufacturing and mining 
kaubandus tööstus ja
merchan- 
kaubandus
The deficit of the trade balance (27% of the GDP) was further increased by the change in the rules of customs warehousing in the fourth quarter of 1996 and the inclusion of earlier arrived goods into the records. 
Kaubandusbilansi defitsiiti (27% SKP-st) suurendas ka 1996. aasta IV kvartalis toimunud tolliladustamise eeskirjade muutus ning varem ladudesse sisseveetud kaupade arvelevõtmine.
The trade balance was negative by 4.6 billion kroons in 1994 (compared to the 1.2 billion kroon deficit in 1993). 
Kaubandusbilansi saldo kujunes 1994. aastal negatiivseks 4,6 miljardi krooni ulatuses (võrreldes 1,2 miljardilise defitsiidiga 1993. aastal).
Trade balance was positive in trade with wood and products thereof (5.8 billion kroons) and with miscellaneous manufactured articles incl. furniture (5.5 billion kroons). 
Kaubandusbilanss oli positiivne puidu ja puittoodete (5,8 miljardit krooni) ning mitmesuguste tööstuskaupades h mööbli (5,5 miljardit krooni) puhul.
foreign trade balance services balance income balance transfers balance 
kaubandusbilanss teenuste bilanss tulude bilanss ülekannete bilanss
trade balance services account income account transfers account current account 
kaubandusbilanss teenuste konto tulukonto ülekannete konto jooksevkonto
Wholesale trade contributed two thirds of the net profit of trade which amounted to 611 million euros. 
Kaubanduse 611 miljoni eurosest puhaskasumist kaks kolmandikku tuli hulgikaubandusest.
The research used trade figures at a very disaggregated level, taking them separately. 
Kaubanduse andmeid kasutati uuringus väga disagregeeritud, üksikkaupade tasemel.
Advances in trade are being held back mainly by Europe, where annual growth in exports turned negative again in 2012, economic activity is low and the outlook for growth remains weak. 
Kaubanduse arengut pidurdab peamiselt Euroopa, kus kaubaekspordi aastakasv taandus 2012. aastal negatiivseks, majandusaktiivsus on madal ning ka kasvuväljavaated püsivad nõrgad.
The four-year decline in employment in trade was followed by a 5% increase. 
Kaubanduse hõive kasvas pärast nelja-aastast vähenemist 5%.
Trading and warehousing enterprises (10% of excise duty) pay excise duty mostly on fuel and electricity, and construction enterprises pay excise duty on fuel, electricity and packaging. 
Kaubanduse ja laonduse ettevõtted (10% aktsiisist) maksavad peamiselt kütuse- ja elektriaktsiisi ning ehitusettevõtted kütuse-, elektri- ja pakendiaktsiisi.
However, the trade confidence indicator was somewhat lower than in the previous year. 
Kaubanduse kindlustunde indikaator jäi aga aastatagusega võrreldes mõnevõrra madalamaks.
The decline in commerce (-8%) was caused by a decrease in retail and wholesale volumes and rapidly degenerating profitability, especially in retail sales and car sales. 
Kaubanduse languse (-8%) põhjustas jae- ja hulgimüügi mahtude vähenemine ning kiiresti kahanenud kasumlikkus, seda eriti jae- ja autokaubanduses.
The rapid decline in added value (-20%) in the commercial sector was caused by a sharp downfall in the population’s purchase power which in its turn brought about a swift cutback in retail and wholesale sales revenues and margins. 
Kaubanduse lisandväärtuse kiire vähenemise (-20%) põhjustas järsult langenud elanike tarbimisvõime, mis tõi kaasa jae- ja hulgikaubandusettevõtete müügitulu ja kasumimarginaalide kiire languse.
The rise in consumer prices, which has an impact on trade turnover, slowed down slightly. 
Kaubanduse müügitulu mõjutavate tarbijahindade tõus pisut aeglustus.
16% of the value added in the enterprises sector was created by trade enterprises, thus the respective share of trade enterprises decreased by 3 percentage points compared to 2008. 
Kaubanduse osa ettevõtluse lisandväärtuses oli 16%, vähenedes 2008. aastaga võrreldes 3 protsendipunkti.
The share of trade in enterprises’ total investments decreased from 14% in 2005–2007 to 8% in 2012. 
Kaubanduse osatähtsus ettevõtete koguinvesteeringutes vähenes 14%-st aastatel 2005–2007 8%-ni 2012. aastal.
16% of the value added of the enterprise sector was created by trade enterprises, which means that the share of trade enterprises has decreased by five percentage points compared to the years before the recession. 
Kaubanduse osatähtsus lisandväärtuse loomisel oli 16%, vähenedes majanduslangusele eelnenud aastatega võrreldes viis protsendipunkti.
In the last four years, trade has contributed 16–17% of the value added of the enterprise sector, which means that its share has decreased by 4 percentage points compared to the years before the recession. 
Kaubanduse osatähtsus lisandväärtuse loomisel on viimase nelja aasta jooksul olnud 16–17%, vähenedes majanduslangusele eelnenud aastatega võrreldes 4 protsendipunkti.
The share of trade in the creation of value added has decreased the most in recent years – from 20% in 2005 to 16% in 2009. 
Kaubanduse osatähtsus lisandväärtuse loomises on viimastel aastatel vähenenud enim – 2005. aasta 20%-st 2009. aasta 16%-ni.
The net profit of trade enterprises increased almost two times compared to 2010 and exceeded 470 billion euros. 
Kaubanduse puhaskasum kasvas 2010. aastaga võrreldes pea kaks korda ja oli üle 470 miljoni euro.
The structure of trade is very different for different target markets and for that reason the effect of economic growth and of market demand in those countries on Estonian goods exports and value added can vary too. 
Kaubanduse struktuur erineb sihtriigiti märkimisväärselt ning seetõttu varieerub ka nende riikide majanduskasvu ja nõudluse mõju Eesti kaubaekspordile ja siinsele lisandväärtusele.
Trade enterprises accounted for 16% of high-growth enterprises based on both turnover and number of employees. 
Kaubandusega tegeles 16% nii müügitulu, kui ka töötajate arvu suurendanutest.
The number of exporters in trade (retail and wholesale) was 1,779, of which 1,274 traded in wholesale (Figure 6, p. 
Kaubanduses (nii jae- kui ka hulgikaubanduses) oli 1779 eksportijat, neist 1274 tegutses hulgikaubanduses (joonis 6).
The investments of wholesale and retail trade enterprises decreased by a third and the investments of real estate enterprises decreased by a fourth. 
Kaubanduses investeeriti kolmandiku ja kinnisvara tegevusalal neljandiku võrra vähem.
The number of enterprises showed a decline in manufacturing and trade. 
Kaubanduses ja töötlevas tööstuses jäi ettevõtete arvukus väiksemaks.
In 2010 the value added generated by trade enterprises increased by 8% compared to 2009 and amounted to 1.3 billion euros. 
Kaubanduses loodud lisandväärtus oli 2010. aastal jooksevhindades 1,3 miljardit eurot – 8% suurem kui 2009. aastal.
12.4% of value added is created in trade and it employs 81,000 people in 13,000 companies. 
Kaubanduses luuakse 12,4% lisandväärtusest ning see annab tööd 81 000 inimesele 13 000 ettevõttes.
Trade creates 12.4% of the added value and employs 81,000 people in 14,000 enterprises. 
Kaubanduses luuakse 12,4% lisandväärtusest ning see annab tööd 81 000 inimesele 14 000 ettevõttes.
Trade creates 12.4% of added value and provides jobs for more than 80,000 people in 12,500 companies. 
Kaubanduses luuakse 12,4% lisandväärtusest ning see annab tööd enam kui 80 000 inimesele 12 500 ettevõttes.
The decline in the assets of manufacturing enterprises was caused by a decrease in the inventories of raw materials and materials as well as long-term financial assets. 
Kaubanduses oli selle peamine põhjus kaubavarude ning tööstuses tooraine- ja materjalivarude ning pikaajaliste finantsinvesteeringute vähenemine.
The biggest decline was reported in trade. 
Kaubanduses oli suurim langus.
The growth cycle has been very strong in the trade sector and there is a threat of overheating in construction, which is running at almost maximum capacity. 
Kaubanduses on kasvutsükkel seevastu väga tugev ja ülekuumenemine ohustab pea maksimumvõimsusel töötavat ehitussektorit.