natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ensuring the smooth functioning of Estonia's monetary policy framework Main characteristics of Estonia's monetary system Monetary policy in 2007 Preparations for bringing the Estonian monetary system into conformity with the requirements for joining the euro area Economic analysis, forecast and research as the basis for monetary and financial policy-making process Monitoring Economic reviews Forecast Research Reserve management Structure of foreign exchange reserves Investment process Results and determinants of investment in 2007 Changes in the benchmark portfolio in 2007 Asset management services provided to the public sector 
Eesti rahapoliitilise raamistiku sujuva toimimise tagamine Eesti rahasüsteemi põhijooned Rahapoliitika 2007. aastal Ettevalmistused Eesti rahasüsteemi vastavusse viimiseks euroalaga liitumisel esitatavate nõuetega Majandusanalüüs, -prognoos ja -uuringud kui raha- ja finantspoliitiliste otsuste põhistamise alus Seiretegevus Majandusülevaated Prognoos Uuringud Reservihaldus Välisvaluutareservi struktuur Investeerimisprotsess 2007. aasta investeerimistulemused ja neid mõjutanud tegurid Normportfelli muutused 2007. aastal Varahaldusteenuse osutamine avalikule sektorile
The strong resilience of the Estonian monetary system to the global crisis is based on its capacity to withstand major shocks. 
Eesti rahasüsteemi hea vastupidavus globaalsele kriisile on seotud süsteemi mitme tahu valmisolekuga vastu seista ka suurtele šokkidele.
Fundamentals of the Estonian monetary system and its development during reindependence 
Eesti rahasüsteemi põhialused ja areng taasiseseisvuse ajal
The primary goal of the Estonian monetary system is to keep long-term inflation close to the inflation level of the euro area. 
Eesti rahasüsteemi põhieesmärk on hoida pikaajalist inflatsiooni euroala inflatsioonitaseme lähedal.
Key features of the Estonian monetary system 
Eesti rahasüsteemi põhijooned
In the Estonian monetary system, price stability is guaranteed by a stable exchange rate. 
Eesti rahasüsteemis tagatakse hinnastabiilsus stabiilse vahetuskursiga.
The capacity and depth of the Estonian money market is relatively limited. 
Eesti rahaturg on mahult ning sügavuselt suhteliselt piiratud.
Estonian Money Market 
Eesti rahaturg
The changes in the Estonian money market interest rate (Talibor) did not affect the cost of capital for the domestic non-financial sector. 
Eesti rahaturu intressimäära (TALIBOR ) muutused ei mõjutanud jätkuvalt vähemalgi määral kapitali hinda kodumaise reaalsektori jaoks.
The Estonian money market interest rates have generally remained in line with the interest rate changes in the euro area’s money market. 
Eesti rahaturu intressimäärad on üldjoontes järginud euroala rahaturu intressimäärade muutusi.
The Estonian money market interest rates, i.e. the TALIBOR rates, have generally moved in line with the EURIBOR rates (see Figure 1). 
Eesti rahaturu intressimäärad TALIBORid on üldjoontes liikunud kooskõlas EURIBORidega (vt joonis 1).
Estonian money market interest rates rose by an average of one percentage point compared to the beginning of the year (see Figure 4.1). 
Eesti rahaturu intressimäärad tõusid aasta algusega võrreldes keskmiselt ühe protsendipunkti võrra (vt joonis 4.1).
Estonian money market interest rates have developed in line with the dynamics of euro area interest rates. 
Eesti rahaturu intressimäärade areng on olnud kooskõlas euroala intressimäärade muutumisega.
In Estonia, the development of money market interest rates has remained in line with the interest rate changes in the euro area. 
Eesti rahaturu intressimäärade areng on olnud kooskõlas euroala intressimäärade muutustega.
The difference between the interest rate quotations of the Estonian money market (Talibors) and respective Euribors grew sharply in October and November, as at the time Euribor decreased, Talibor rather increased (see Figure 8). 
Eesti rahaturu intressimäärade noteeringute (TALIBORide) ja EURIBORide hinnavahe suurenes järsult oktoobris ja novembris, kuivõrd samaaegselt EURIBORi alanemisega TALIBOR pigem suurenes (vt joonis 8).
Quotations on the Esto- nian money market have generally stayed in line with the dynamics of euro area money market interest rates. 
Eesti rahaturunoteeringud on üldjoontes järginud euroala rahaturu intressimäärade dünaamikat.
A decrease in the population of Estonia began in 1991 and has continued up to the present moment. 
Eesti rahvaarvu vähenemine algas 1991. aastal ja on jätkunud seniajani.
Estonian Population and Employment – Projection for the Next Half-Century (Orsolya Soosaar) 
Eesti rahvastik ja hõive – vaade järgmisele poolsajandile (Orsolya Soosaar)
The population of Estonia is aging which means that more and more people leave the labour market every year while the number of young people who enter the labour market is gradually decreasing. 
Eesti rahvastik on vananemas, mis tähendab seda, et tööturult hakkab väljuma igal aastal aina rohkem inimesi, kuid noori tuleb tööturule järjest vähem.
The Estonian population is steadily decreasing. 
Eesti rahvastik üha väheneb.
The population of Estonia is decreasing and ageing. 
Eesti rahvastik väheneb ning vananeb.
Estonia’s international investment position (EUR million) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon (mln eurot)
Estonian international investment position (EEK m) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon (mln kr)
Estonia’s international investment position (EEK m)1 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon (mln kr)1
Estonia’s international investment position (external assets minus external liabilities) at the end of the quarter was negative by 9.2 billion euros, 2% more than one quarter earlier, because of the excess of foreign investment over investment made abroad by residents of Estonia. 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon (välisnõuded miinus väliskohustused) oli kvartali lõpus Eestisse tehtud välisinvesteeringute ülekaalu tõttu võrreldes residentide poolt välismaale paigutatud investeeringutega 9,2 miljardi euro ulatuses negatiivne, olles kvartaliga suurenenud 2%.
Due to the prevalence of foreign investment in Estonia over residents’ investment abroad, Estonia had a negative net international investment position (external assets less external liabilities) of 9 billion euros at the end of the quarter, which was the same as at the end of the previous quarter. 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon (välisnõuded miinus väliskohustused) oli kvartali lõpus Eestisse tehtud välisinvesteeringute ülekaalu tõttu võrreldes residentide poolt välismaale paigutatud investeeringutega rohkem kui 9 mld euro ulatuses negatiivne, mis oli sama palju kui eelmise kvartali lõpus.
Estonia's international investment position as of 31 December 1996 (EEK mn) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon 31. detsembril 1996 (mln. kr.)
ESTONIA’S INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION AND GROSS EXTERNAL DEBT AS AT 30 JUNE 2013 
EESTI RAHVUSVAHELINE INVESTEERIMISPOSITSIOON JA KOGUVÄLISVÕLG 30.juunil 2013
ESTONIA’S INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION AND GROSS EXTERNAL DEBT as at 31 December 2006 
EESTI RAHVUSVAHELINE INVESTEERIMISPOSITSIOON JA KOGUVÄLISVÕLG 31. detsembril 2006
ESTONIA’S INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION AND GROSS EXTERNAL DEBT as at 31 March 2006 
EESTI RAHVUSVAHELINE INVESTEERIMISPOSITSIOON JA KOGUVÄLISVÕLG 31. märtsil 2006
Estonia’s international investment position and gross external debt as at 30 June 2009 will be published on the web site of Eesti Pank (http://www.bankofestonia.info) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg seisuga 30. juuni 2009 avaldatakse Eesti Panga koduleheküljel (http://www.eestipank.info)
Estonia’s international investment position and total external debt as at 30 September 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg seisuga 30. september
Estonia’s international investment position and total external debt as at 31 December 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja koguvälisvõlg seisuga 31. detsember
ESTONIA’S INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION AND GROSS EXTERNAL DEBT5 as at 30 June 2007 
EESTI RAHVUSVAHELINE INVESTEERIMISPOSITSIOON JA KOGUVÄLISVÕLG5 30. juunil 2007
ESTONIA’S INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION AND GROSS EXTERNAL DEBT5 as at 31 March 2007 
EESTI RAHVUSVAHELINE INVESTEERIMISPOSITSIOON JA KOGUVÄLISVÕLG5 31. märtsil 2007
Estonia's International Investment Position and External Debt 1996-2000 (EEK) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 1996 - 2000 (mln kr)
Estonia's International Investment Position and External Debt 1996-2000 (as of the end of the year, EEK m) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 1996-2000 (aasta lõpu seisuga, mln kr)
Estonia's International Investment Position and External Debt 1996-2000 (as of the end of the year, USD m) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 1996-2000 (aasta lõpu seisuga, mln USD)
Estonia's International Investment Position and External Debt 1996-2002 (EEK m) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 1996-2002 (mln kr)
Estonia's International Investment Position and External Debt 1996-2002 (USD m) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 1996-2002 (mln USD)
Estonia's International Investment Position and External Debt as at 30 June 2007 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 30. juunil 2007
Estonia's International Investment Position and External Debt as at 30 September 2007 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 30. septembril 2007
Estonia's International Investment Position and External Debt as of 31 December 2000 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 31. detsembril 2000
Estonia's international investment position and external debt as at 31 December 2003 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 31. detsembril 2003
ESTONIA'S INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION AND EXTERNAL DEBT as at 31 December 2003 
EESTI RAHVUSVAHELINE INVESTEERIMISPOSITSIOON JA VÄLISVÕLG 31. detsembril 2003
ESTONIA'S INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION AND GROSS EXTERNAL DEBT as at 31 December 2010 
EESTI RAHVUSVAHELINE INVESTEERIMISPOSITSIOON JA VÄLISVÕLG 31. detsembril 2010
ESTONIA'S INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION AND GROSS EXTERNAL DEBT as at 31 December 2011 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 31. detsembril 2011
Estonia's international investment position and external debt as of 31 March 2003 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 31. märtsil 2003
Estonia's International Investment Position and External Debt as at 31 March 2007 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon ja välisvõlg 31. märtsil 2007
Estonia’s international investment position by fields of activity and countries (%) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon riikide ja tegevusalade järgi (%)
Estonia's international investment position by spheres of activity and by countries (%) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon riikide ja tegevusalade lõikes (%)
Estonia’s international investment position by fields of activity and countries as at 30 September 2004 (%) 
Eesti rahvusvaheline investeerimispositsioon tegevusalade ja riikide lõikes 30. septembril 2004 (%)
Due to the prevalence of foreign investment in Estonia over residents’ investment abroad, Estonia had a negative net international investment position (i.e. external assets minus liabilities) of 9.3 billion euros at the end of the quarter, which increased by 2% from the previous quarter. 
Eesti rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon (välisnõuded miinus -kohustused) oli kvartali lõpus Eestisse tehtud välisinvesteeringute ülekaalu tõttu võrreldes residentide poolt välismaale paigutatud investeeringutega 9,3 mld euro ulatuses negatiivne, olles kvartaliga suurenenud 2%.
Due to the prevalence of foreign investment in Estonia over residents’ investment abroad, Estonia had a negative net international investment position of 9.2 billion euros, which decreased by 11% from a year ago. 
Eesti rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon oli aasta lõpus Eestisse tehtud välisinvesteeringute ülekaalu tõttu võrreldes residentide poolt välismaale paigutatud investeeringutega 9,2 miljardi euro ulatuses negatiivne, vähenedes aastaga 11%.
More detailed statistics on Estonia’s international investment position and gross external debt can be found on Eesti Pank’s website under the heading “Statistics”. 
Eesti rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja koguvälisvõla üksikasjalikum statistika avaldatakse Eesti Panga veebilehe rubriigis „Statistika“.
More detailed statistics on Estonia’s international investment position and gross external debt is available on the website of Eesti Pank under Statistics. 
Eesti rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja koguvälisvõla üksikasjalikum statistika avaldatakse Eesti Panga veebilehel rubriigis „Statistika“.
More detailed statistics on Estonia’s international investment position and gross external debt is available on the website of Eesti Pank under Statistical Indicators. 
Eesti rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla üksikasjalikum statistika on olemas Eesti Panga kodulehel „Statistika“ rubriigis.
Development of the international image of Estonia: 
Eesti rahvusvahelise kuvandi arendamine:
Coordinating Estonia’s international activity is a challenge. 
Eesti rahvusvahelise tegevuse koordineerimine on keeruline ülesanne.
Changes taking place in international competition of Estonia are direct feedbacks referring to the need for changes both in the branch structure of the Estonian economy and the use of production factors, as well as in the institutional structure of society and infrastructure. 
Eesti rahvusvahelises konkurentsivõimes toimuvad muutused on otseseks tagasisideks, mis osutavad muudatuste vajadusele nii Eesti majanduse harustruktuuris ja tootmistegurite kasutamises kui ka ühiskonna institutsionaalses ülesehituses ja infrastruktuuris.
Estonia's path-dependency depends, on the one hand, on the decades when the economy functioned in the conditions of a totalitarian planned economy but, on the other hand, also on the very liberal approach of the economy that has been dominating over the last 15 years. 
Eesti rajasõltuvus tuleneb ühelt poolt aastakümnetest, mil majandus toimis totalitaarse plaanimajanduse tingimustes, kuid teisalt ka viimase 15 aasta jooksul valitsenud väga liberaalsest lähenemisviisist majanduses.
Estonian embassy in India should serve not just as a representation post, but as an active hub of networks and exchanges with an appropriate mission, methods of operation and staff level. 
Eesti rajatav suursaatkond Indias peaks olema mitte lihtsalt tavapärane välisesindus, vaid kahe riigi koostöövõrgustike ja suhtluse aktiivne keskpunkt - ühes kohase missiooni, töömeetodite ja töötajaskonnaga.
As the first one in Europe, Estonia successfully applies a loan fund, within which apartment buildings are provided with long-term low-interest loans with the help of structural funds. 
Eesti rakendab esimesena Euroopas edukalt eluhoonete rekonstrueerimiseks laenufondi, mille raames antakse korterelamutele struktuurivahendite kaasabil madala intressiga pikaajalist laenu.
For the first time in Europe, Estonia applies an innovative financing scheme for reconstruction of houses, within which apartment buildings are provided with low-interest loans with the help of Structural Funds. 
Eesti rakendab esmakordselt Euroopas eluhoonete rekonstrueerimiseks innovaatilist finantseerimisskeemi, mille raames antakse korterelamutele struktuurivahendite kaasabil madala intressiga laenu.
Estonia is the first in Europe to apply an innovative financial scheme for reconstruction of dwelling houses by which apartment buildings shall be provided with a loan with a low interest rate with the help of structural funds. 
Eesti rakendab esmakordselt Euroopas eluhoonete rekonstrueerimiseks innovaatilist finantsskeemi, mille raames antakse korterelamutele struktuurivahendite kaasabil madala intressiga laenu.
Over the years, strict fiscal policy has been the backbone of Estonia's economic success. 
Eesti range eelarvepoliitika on meie senises majandusedus suurt rolli mänginud.
Estonia’s strict and balance-oriented fiscal policy has established a strong starting position for meeting the Maastricht criteria on budget balance and public debt. 
Eesti range ja tasakaalule orienteeritud eelarvepoliitika on loonud tugeva lähtepositsiooni Maastrichti eelarvetasakaalu ja riigivõla kriteeriumide täitmiseks.
The efficiency of the monetary system based on a strictly fixed exchange rate is supported by balanced budget policy and flexible markets. 
Eesti rangelt fikseeritud vahetuskursil põhineva rahasüsteemi edukat toimimist toetavad tasakaalustatud eelarvepoliitika ja paindlikud turud.
The majority (97%) of Estonia’s rail transit moves in the east-west direction; the flow of transit goods enters through the Narva and Koidula railway border points, is transported to the ports in Tallinn, Paldiski and Sillamäe, and loaded onto ships. 
Eesti raudteetransiit on peamiselt ida-läänesuunaline (97%), transiitkaubavoog tuleb Narva ja Koidula raudteepiiripunkti kaudu, kust transiitkaup jõuab Tallinna, Paldiski ja Sillamäe sadamasse, kus kaup laaditakse laevadele.
Estonia rail transport statistics, inter alia, distinguishes between the transit of cargo and goods in transit, according to which crude petroleum and petroleum products account for around 80% of goods in transit. 
Eesti raudteevedude statistika eristab muuhulgas ka transiitveoseid ning selle järgi moodustavad transiitkaupadest ümmarguselt 80% toornafta ja naftatooted.
Estonian rail transport volumes first fell in 2007 and still remain at a low level. 
Eesti raudteeveod vähenesid juba 2007.aastal ning on jäänud siiani madalale tasemele.
The Estonian real exchange rate indexes are based on the GDP deflator, ULC, and the CPI. 
Eesti reaalkursi indeksid koostatakse samuti lisaks tarbijahindadele ka SKP deflaatori ja tööjõu ühikukulu baasil.
Financial Strength of the Estonian Real Sector 
Eesti reaalsektori finantstugevus
The loan and lease portfolio of the Estonian non-financial sector has been growing gradually for over a year. 
Eesti reaalsektori laenu- ja liisinguportfell on kasvanud mõõdukalt juba üle aasta.
At the end of the first quarter of 2008, foreign currency loans (the majority issued in euro) constituted 80% of the loan stock of Estonia’s non-financial sector. 
Eesti reaalsektori laenujäägist moodustasid välisvaluutalaenud (millest enamik on väljastatud eurodes) 2008. aasta I kvartali lõpus 80%.
Loan growth in the Estonian real sector has so far been relatively modest and debt continues to decline in relation to GDP. 
Eesti reaalsektori laenukasv on seni olnud suhteliselt mõõdukas ning võlakoormus SKP suhtes jätkab vähenemist.
The best picture of the funding of the non-financial sector in Estonia is given by the loan-to-deposit ratio for only the loan volumes and deposits of the sector. 
Eesti reaalsektori rahastamisest annab parema ülevaate laenu-hoiuse suhtarv, milles on arvesse võetud vaid Eesti reaalsektori laenumaht ja hoiused.
For the year 2015, the regional development strategy expects the share of the GDP of North-Estonia to stop increasing and stay below 70% of the GDP of Estonia. 
Eesti regionaalarengu strateegia sihiseade 2015. aastaks on, et Põhja-Eesti SKP osatähtsuse kasv on pidurdunud ja püsib alla 70% Eesti SKP-st.
The earnings of Estonian travel agencies increased by 14% year-on-year. 
Eesti reisifirmad teenisid turistidelt 14% enam kui aasta tagasi.
The number of foreigners serviced by travel agencies in 2008 fell by a half and in 2009 by 6%. 
Eesti reisifirmade teenuseid kasutanud väliskülastajate arv kukkus 2008. aastal poole võrra, 2009. aastal ulatus langus 6%-ni.
growth in travel services exports indicates that tourism trips organised by Estonian tour operators were sold to foreigners through Estonian resellers. 
Eesti reisikorraldajate koostatud reisipakettide müük välismaalastele toimus Eesti edasimüüja kaudu.
The outlook remained stable. 
Eesti reitingu väljavaade jäeti stabiilseks.
The agency stated that Estonia’s ratings were downgraded due to a worsening outlook for growth, which increased pressure on macroeconomic policies. 
Eesti reitingute alandamist põhjendas agentuur majanduskasvu väljavaadete halvenemisega, mis suurendab survet makromajanduslikule poliitikale.
No rating agency changed the level of Estonian ratings during the year. 
Eesti reitingute taset ükski reitinguagentuur aasta jooksul ei muutnud.
Estonian residents earned labour income mostly in Finland (35% of the labour income inflow), the United Kingdom (21%) and Ireland (10%). 
Eesti residendid said tööjõutulu põhiliselt Soomes (35% tööjõutulu sissevoolust), Ühendkuningriigis (21%) ja Iirimaal (10%).
Estonian residents earned labour income mostly in Finland (41% of the labour income inflow), the United Kingdom (17%), Ireland (12%) and Sweden (10%). 
Eesti residendid said tööjõutulu põhiliselt Soomes (41% tööjõutulu sissevoolust), Ühendkuningriigis (17%), Iirimaal (12%) ja Rootsis (10%).
Estonian residents earned labour income mostly in Finland (47% of the labour income inflow), the United Kingdom (17%), Sweden (8%) and Ireland (6%). 
Eesti residendid said tööjõutulu põhiliselt Soomes (47% tööjõutulu sissevoolust), Ühendkuningriigis (17%), Rootsis (8%) ja Iirimaal (6%).
Estonian residents earned labour income mostly in Finland (37%), the United Kingdom (16%) and Ireland (12%). 
Eesti residendid teenisid tööjõutulu põhiliselt Soomes (37%), Ühendkuningriigis (16%) ja Iirimaal (12%).
Estonian residents were employed mostly in Finland (nearly 40% of labour income inflow), the United Kingdom (17%), Ireland (10%), Sweden and Latvia. 
Eesti residendid töötasid peamiselt Soomes (ligi 40% tööjõutulu sisevoolust), Ühendkuningriigis (17%), Iirimaal (10%), Rootsis ja Lätis.
A resident of Estonia and a state or local government agency shall submit the tax return electronically if it includes more than five recipients of payments. 
Eesti resident ja riigi- või kohaliku omavalitsuse üksuse asutus esitab deklaratsiooni elektrooniliselt, kui sellel näidatakse rohkem kui viis väljamakse saajat.
The growth rate of financing Estonian residents has not slowed down remarkably. 
Eesti residentide finantseerimise kasvutempo pole kuigi palju aeglustunud.
Net foreign debt of Estonian residents 
Eesti residentide netovälisvõlg
Estonian residents’ direct investment abroad grew 60% and amounted to 3.3 billion kroons. 
Eesti residentide otseinvesteeringud välismaale kasvasid aga 60% ning moodustasid 3,3 miljardit krooni.
Estonian residents’ direct investment abroad, on the other hand, totalled 3.3 billion kroons. 
Eesti residentide otseinvesteeringud välisriikidesse moodustasid aga 3,3 miljardit krooni.
Estonian residents’ investment abroad totalled 17.5 billion euros at the end of the second quarter, having increased 6% over the quarter. 
Eesti residentide poolt välismaale paigutatud investeeringute kogumaht oli II kvartali lõpus 17,5 miljardit eurot, olles kvartaliga kasvanud 6%.
Residents’ income earned abroad exceeded non-residents’ income earned in Estonia by 45 million euros, which shows that employment abroad has picked up. 
Eesti residentide poolt välisriikides teenitud tulu ületas Eestis välistööjõule makstavat tulu 45 miljoni euro võrra, mis kinnitab välismaal töötamise hoogustumist.
Residents’ income earned abroad exceeded non-residents’ income earned in Estonia by 48 million euros, which shows that employment abroad has been picking up in the past few quarters. 
Eesti residentide poolt välisriikides teenitud tulu ületas Eestis välistööjõule makstavat tulu 48 miljoni euro võrra, mille põhjuseks oli Eesti residentide välismaal töötamise hoogustumine viimaste kvartalite jooksul.
The income earned by Estonian residents abroad as well as non-residents’ labour income earned in Estonia increased by a half and amounted to 4.9 and 0.9 billion kroons, respectively. 
Eesti residentide välismaal teenitud ning mitteresidentide Eestis teenitud tööjõutulu kasvas poole võrra ja moodustas vastavalt 4,9 ja 0,9 miljardit krooni.