natgillin/translations-raw huggingface dataset:
It is important for Estonia to have the growth rate of its economy and the level of its inflation rate assessed against the background of a financial system having a currency-board-based fixed exchange rate regime and strong cross-border integration (primarily with Northern Europe). 
Eesti jaoks on oluline, et majanduskasvu kiirust ja inflatsioonitaset Eestis hinnataks valuutakomi- teepõhise fikseeritud vahetuskursirežiimi ja piiriüleselt (eelkõige Põhja-Euroopaga) tugevasti lõimunud finantssüsteemi taustal.
It is important for Estonia to have its economic growth and level of inflation assessed against the background of a financial system having a currency-board-based fixed exchange rate regime and strong cross-border integration (primarily with Northern Europe). 
Eesti jaoks on oluline, et majanduskasvu kiirust ja inflatsioonitaset hinnataks meie valuutakomi- teepõhise fikseeritud vahetuskursi ja piiriüleselt (eelkõige Põhja-Euroopaga) tugevasti lõimunud finantssüsteemi taustal.
Estonia considers it important to ensure consistent quality in statistics in all the EU Member States. 
Eesti jaoks on oluline, et statistika kvaliteet oleks kõigis ELi riikides ühtlane.
For Estonia, the most important change is the shortening of deadlines. 
Eesti jaoks on olulisim muudatus tähtaegade lühenemine.
Possible second thoughts in respect of developing markets constitute a risk factor for Estonia. 
Eesti jaoks on riskifaktoriks võimalikud meelemuutused arenevate turgude suhtes.
A great source of risk for Estonia would be a shift in credibility towards the Baltic economies. 
Eesti jaoks on suureks riskiallikaks rahvusvahelise avalikkuse arvamuse muutumine Balti riikide suhtes.
For the Estonian side, it also brings new jobs and connections to Indian business circles, which can be useful for local companies for their own India market entry. 
Eesti jaoks tähendab see muu hulgas uusi töökohti ja sidemeid India äriringkondadega, mis võivad osutuda kasulikuks siinsete ettevõtete sisenemisel India turule.
Transport services are Estonia’s most important category of services, accounting for 40% of both export and import of services. 
Eesti jaoks tähtsaim teenuseliik on veoteenused, mis moodustasid 40% nii teenuste ekspordist kui ka impordist.
For the Estonian side, it also brings new jobs and linkages to Indian business circles, which can be useful for local companies for their own India market entry. 
Eesti jaoks toovad India välisinvestorid täiendavalt veel kaasa uusi töökohti ja sidemeid India äriringkondades, mis võivad kohalikele ettevõtetele tulla kasuks omakorda India turule sisenemisel.
The least reliable indicator for Estonia is the price-to-rent ratio, because the rental market is small and the quality of statistics on rents is not high. 
Eesti jaoks võib pidada kõige vähem usaldusväärseks kinnisvara hinna ja üüri suhtarvu, sest üüriturg on väike ja üüri hindade statistika kvaliteet kehv.
Drafting the next year’s budget with the goal to achieve a surplus is a relevant signal for economic agents, stressing the importance of saving. 
Eesti järgneva aasta eelarve koostamisel ülejäägi taotlemine on oluline signaal majandusagentidele säästmise vajalikkusest.
Estonia’s constantly growing gross external debt is also reflected in the twofold increase in other investment income outflow. 
Eesti järjest suurenev koguvälisvõlg kajastus ka muu investeeringutulu väljavoolu kahekordses kasvus.
Estonia’s constantly growing gross external debt was also reflected in the almost twofold increase in other investment income outflow. 
Eesti järjest suurenev koguvälisvõlg kajastus ka muu investeeringutulu väljavoolu ligi kahekordses kasvus.
Estonia will carry on in the exchange rate mechanism until the adoption of the euro, preserving the existing monetary policy framework and the exchange rate fixed to the euro at 1 euro = 15.6466 kroons. 
Eesti jätkab vahetuskursimehhanismis osalemist, säilitades seni kehtinud rahapoliitilise raamistiku, sh fikseeritud vahetuskursi euro suhtes tasemel 1 euro = 15,6466 krooni.
Estonia still a net external borrower 
Eesti jätkas netovälislaenuandjana
The main pillar of the Estonian monetary system and its sustainability is the so-called currency board arrangement. 
Eesti jätkusuutliku rahasüsteemi põhiliseks alustalaks on olnud nn valuutakomitee süsteem.
The Estonian current account in 2015 posted its largest surplus since independence was regained 
Eesti jooksevkonto oli 2015. aastal taasiseseisvusaja suurimas ülejäägis
In 2013 the Estonian current account continued to show a small deficit of around the same size as last year in terms of GDP. 
Eesti jooksevkonto on 2013. aastal jätkuvalt mõõdukas puudujäägis, mille suurus SKP suhtes jääb eelmise aastaga võrreldes ligikaudu samaks.
The Estonian current account remained moderately in deficit in 2013 at 1% of GDP, though it was some 40% smaller than the deficit of the year before. 
Eesti jooksevkonto püsis 2013. aastal mõõdukas puudujäägis, mis vähenes eelneva aastaga võrreldes ligikaudu 40% ning moodustas aasta kokkuvõttes 1% SKPst.
Estonia's current account deficit - i.e. the difference between economy's savings and investments or dependence on the current inflow of foreign capital - has decreased very sharply. 
Eesti jooksevkonto puudujääk, s.t majanduse säästude ja investeeringute vahe ehk sõltuvus välisraha jooksvast sissevoolust, on väga järsult kahanenud.
As a specific matter, leading Estonian companies should experiment with outsourcing to Indian partners. 
Eesti juhtivad ettevõtted peaksid proovima rohkem allhankepartnerlust India ettevõtetega.
Estonia was included in the first round of the EU enlargement negotiations. 
Eesti kaasati Euroopa Liidu laienemisläbirääkimiste esimesse ringi.
Estonian non-life insurance companies collect enough insurance payments at that level to cover the claim payments and operation costs, and also to earn profits. 
Eesti kahjukindlustusseltsid koguvad seega piisavalt kindlustusmakseid, et katta kahjunõuded ja tegevuskulud ning teenida kasumit.
Premiums collected by Estonian non-life insurance companies grew only 3% in 2008, totalling 3.8billion kroons at the end of the year. 
Eesti kahjukindlustusseltside kogutud maksed kasvasid 2008. aastal vaid 3%, ulatudes aasta lõpus 3,8 miljardi kroonini.
The Estonian non-life insurance market continued to grow in 2014 as contributions to the non-life insurance sector increased by 7% over the year to 261 million euros. 
Eesti kahjukindlustusturg jätkas 2014. aastal kasvu: kahjukindlustussektoris kogutud maksed suurenesid aastaga 7%, 261 miljoni euroni.
Estonian non-life insurance market is rather competitive, which hinders adequate pricing. 
Eesti kahjukindlustusturul on konkurents üsna tihe, mis takistab adekvaatset hinnastamist.
The north-western, south-western and north-eastern parts of the Atlantic Ocean are the main areas of distant-water fishing for Estonian fishing fleets. 
Eesti kalalaevastike peamised kaugpüügipiirkonnad on Atlandi ookeani loode-, edela- ja kirdeosa.
The Baltic Sea remains the primary fishing region for Estonian fishermen. 
Eesti kalurite peamine merepüügipiirkond on Läänemeri.
Today, Estonia’s main fishing region is still the Baltic Sea. 
Eesti kalurite tähtsaim kalapüügipiirkond on praeguseni Läänemeri.
The main difference of the Estonian capital market from that of other transition countries is that it lacks short-term bonds of the central government. 
Eesti kapitalituru peamiseks erinevuseks teiste siirdemajandusriikidega võrreldes on keskvalitsuse lühiajaliste võlakirjade puudumine.
In the study or research process, personal connections and networks are created that can later become a good foundation for joint business or research projects. 
Eesti kasu on sel juhul siiski see, et õpingute või teadustegevuse käigus luuakse isiklikke kontakte ja suhetevõrgustikke, mis võivad hiljem olla heaks aluseks ühistele äri- ja teadusprojektidele.
The booming Estonian ICT sector can provide a good partner platform in this. 
Eesti kasvav IKT-sektor võib pakkuda selles head partnerlust veel lisaks.
The most important target markets for Estonian exports in recent years have been Sweden, Finland, Russia, Latvia and Lithuania. 
Eesti kaubaekspordi jaoks on olnud viimaste aastate jooksul olulisemad sihtriigid Rootsi, Soome, Venemaa, Läti ja Leedu.
Estonian goods exports have grown by more than twice as much as external demand in recent years, but during the forecast horizon they will grow more slowly than external demand. 
Eesti kaubaekspordi kasv on viimastel aastatel ületanud välisnõudluse kasvu enam kui kaks korda, kuid prognoosiperioodi jooksul jääb see välisnõudluse kasvust aeglasemaks.
This meant the earnings of Estonian goods exports were 3.3 times higher and earnings from services exports were 2.6 times higher (see Figure 2.1). 
Eesti kaubaekspordi maksumus kasvas seejuures 3,3 korda ning teenuste ekspordi maksumus 2,6 korda (vt joonis 2.1).
Earnings from Estonian exports of goods more than tripled from 2000, with increased volumes of exports accounting for 2/3 of the growth, and the remaining 1/3 coming from increased prices for exports. 
Eesti kaubaekspordi maksumuse enam kui kolmekordistumine võrreldes 2000. aastaga oli 2/3 ula-tuses tingitud eksporditud koguse suurenemisest ning 1/3 ulatuses ekspordihindade tõusust.
The share of Estonian goods exports increased both in the European Union and in markets outside the EU. 
Eesti kaubaekspordi osatähtsus kasvas nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool asuvatel turgudel.
Foreign trade statistics show Estonian goods exports increasing at a below average rate in 2013 (see Figure 2.4). 
Eesti kaubaeksport kasvas väliskaubanduse statistika andmetel 2013. aastal keskmisest aeglasemalt (vt joonis 2.4).
The Estonian trade exports showed a considerably stronger growth (20.1% according to foreign trade statistics) compared to the main target markets, which means that Estonia’s economic competitiveness may have improved further thanks to the EU accession and integration. 
Eesti kaubaeksport näitas märksa tugevamat kasvu (väliskaubanduse statistika andmetel 20,1%) võrreldes peamiste sihtturgude majanduskasvuga, mis tähendab et Eesti majanduse konkurentsivõime võis Euroopa Liitu astumise ja lõimumise toel veelgi paraneda.
Estonia's goods exports have been rapid during exiting the crisis. 
Eesti kaubaeksport on majanduslangusest taastumise ajal kiiresti kasvanud.
Estonian goods exports are very diverse in both their products and their markets. 
Eesti kaubaeksport on nii toodete kui ka turgude võrdluses väga mitmekesine.
Estonia's Trade with Russia 
Eesti kaubanduspartner Venemaa
weighted average inflation of Estonian trade partners 
Eesti kaubanduspartnerite kaalutud inflatsioon
Increased economic activity in Estonia’s trading partners will give a lift to growth in Estonian exports. 
Eesti kaubanduspartnerite majandusaktiivsuse tõus avaldab positiivset mõju ka Eesti ekspordi kasvule.
Estonia’s trading partners are doing well and so the demand for Estonian goods and services has increased. 
Eesti kaubanduspartnerite majandusel läheb hästi ning seetõttu on nõudlus Eesti kaupade ja teenuste järele suurenenud.
Demand in Estonia’s trading partners has grown noticeably more slowly in 2014 than was forecast in December, and is now forecast to stand at 2.3%. 
Eesti kaubanduspartnerite nõudlus on 2014. aastal kasvanud märksa aeglasemalt kui detsembriprognoosis eeldatud ning ulatub käesoleva prognoosi eelduse kohaselt 2,3%ni.
Demand from Estonia's trading partners grew less quickly than was assumed in June. 
Eesti kaubanduspartnerite nõudluse kasv on olnud aeglasem kui juunikuus avaldatud prognoosis eeldatud.
The structure of Estonia's external trading partners by value added is described in more detail in Box 3. 
Eesti kaubanduspartnerite struktuuri lisandväärtuse alusel on käsitletud pikemalt taustinfos 3.
The Estonian Chamber of Commerce and Industry and the Federation of Indian Chambers of Commerce and Industry (FICCI) have signed a Memorandum of Understanding to set up a joint business council and collaboration for hosting mutual business delegations. 
Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ja Federation of Indian Chambers of Commerce and Industry (FICCI) on allkirjastanud vastastikuse mõistmise memorandumi, et luua ühine ärikoostöö kogu ja võõrustada vastastikku äridelegatsioone.
The fast internationalisation of Estonia’s trade started just after achieving the independency in Estonia. 
Eesti kaubavahetus hakkas kiiresti rahvusvaheliseks muutuma kohe pärast Eesti taasiseseisvumist.
Comparison of trade and GDP in Estonia and the world 
Eesti kaubavahetus ja SKP maailma võrdluses
Estonia’s trade has also increased as a result of the globalisation – the spread of free-market trade, as there is a continuous diminishing of customs tariffs and other trade restrictions. 
Eesti kaubavahetus on suurenenud kindlasti ka üleilmastumise tulemusena: vabakaubandus levib, kuna pidevalt jääb vähemaks tollitariife jt kaubandust piiravaid tõkkeid.
The change in Estonia’s trade deficit is very similar to how the same indicator evolved in Latvia and Lithuania. 
Eesti kaubavahetuse puudujäägi muutus on väga sarnane ka sama indikaatori muutusega Lätis ja Leedus.
Decrease in Estonia’s trade deficit in 2009 is associated with the decrease in demand having arisen from the global economic crisis. 
Eesti kaubavahetuse puudujäägi vähenemine 2009. aastal on seotud ülemaailmse majanduskriisi ja sellest tuleneva nõudluse vähenemisega.
Estonia’s trade relation to the economy 
Eesti kaubavahetuse seos majandusega
The structure of Estonia’s goods trade reflects well the strengths of Estonian industry, with all the most productive sectors strongly represented along with some traditional strongholds. 
Eesti kaubavahetuse struktuur peegeldab hästi Eesti majandusharude suhtelisi tugevusi - kõige tootlikumad sektorid on ekspordis hästi esindatud, mõne traditsioonilisema ja vähetootliku senise ekspordi tugitala kõrval.
The reasons for the increasing trade of Estonia 
Eesti kaubavahetuse suurenemise põhjused
The increase in trade has been also influenced by the Estonia’s accession to the EU – since then free movement of goods has been applied. 
Eesti kaubavahetuse suurenemise üheks põhjuseks on kindlasti olnud Eesti ühinemine EL-iga: kehtima hakkas kaupade vaba liikumine.
The development of trade between Estonia and Finland and Sweden refers to the large share of the outsourcing sector, which characterises Estonia’s role in the industry supply chain of the Nordic countries. 
Eesti kaubavahetuses areng Soome ja Rootsiga osutab allhanketööstuse suurele osatähtsusele, mis iseloomustab Eesti väljakujunenud rolli Põhjamaade tööstuse tarneahelas.
The share of EU countries in Estonia’s exports was 66% and in Estonia’s imports 78% in 2011. 
Eesti kaubavahetuses oli EL-i riikide osatähtsus ekspordis 2011. aastal 66% ja impordis 78%.
In Estonia’s trade the biggest surplus was recorded with Sweden, and the biggest deficit — with Lithuania. 
Eesti kaubavahetuses tekkis suurim ülejääk Rootsiga ja suurim puudujääk Leeduga.
Growth in exports of Estonian goods and services to CIS countries may have been affected significantly in the first half of 2014 by exchange rates and weakness in import demand due to political tensions. 
Eesti kaupade ja teenuste ekspordi kasvu SRÜ riikidesse võib 2014. aasta esimesel poolel mõjutada märkimisväärselt vahetuskursside arengu ja poliitiliste pingete tõttu kahanev impordinõudlus.
The share of Estonian exports of goods and services in the imports of our trading partners grew in the last decade by 72%. 
Eesti kaupade ja teenuste ekspordi turuosa kaubanduspartnerite impordis kasvas viimasel aastakümnendil 72%.
However, the prices of Estonian exports of goods and services rose almost twice as fast in 2004-2013 as import prices in target markets19. 
Eesti kaupade ja teenuste ekspordihinnad kasvasid aastatel 2004–2013 sihtturgude impordihindadest ligi kaks korda kiiremini19.
However, the prices of Estonian exports of goods and services have risen much faster than import prices in target markets. 
Eesti kaupade ja teenuste ekspordihinnad on aga sihtturgude impordihindadest kasvanud märksa kiiremini.
The conclusion from this is that Estonian goods and services exports developed very differently in different target markets and different groups of goods. 
Eesti kaupade ja teenuste eksport arenes seega tähtsamate sihtriikide ja kaubagruppide võrdluses väga ebaühtlaselt.
Exports of Estonian goods and services grew faster in 2000-2013 than global exports as a whole in both current and constant prices, meaning that Estonian exports managed to gain market share during those years. 
Eesti kaupade ja teenuste eksport kasvas aastatel 2000–2013 kiiremini kui maailma eksport tervikuna, seda nii jooksev- kui ka püsivhindades.
Estonian exports of goods and services grew faster between 2002 and 2012 than external demand did, and during this period Estonia succeeded in expanding its market share in external markets (see Figure 3.7). 
Eesti kaupade ja teenuste eksport kasvas vahemikus 2002–2012 kiiremini kui välisnõudlus ning sel ajal õnnestus Eestil võita välisturgudel juurde turuosa (vt joonis 3.7).
According to the standards used for national accounts, Estonian exports of goods and services increased by 3.6% year on year at current prices, with goods exports increasing by 4.5% and services exports by 1.3%. 
Eesti kaupade ja teenuste eksport suurenes SKP arvestuses jooksevhindades aastaga 3,6% – kaubaeksport kasvas 4,5% ja teenuste eksport 1,3%.
Estonia does most of its trading with its neighbouring countries of Sweden, Finland, Russia and the other Baltic countries Latvia and Lithuania. 
Eesti kaupleb suuremalt jaolt oma naaberriikide Rootsi, Soome, Venemaa ja teiste Balti riikide ehk Läti ja Leeduga.
Making opportunities available for foreigners to learn Estonian. 
Eesti keele õppimiseks võimaluste loomine võõrkeelsetele inimestele.
Higher proficiency of the Estonian language increases the potential of leaving unemployment for employment. 
Eesti keele oskus suurendab võimalust liikuda töötusest hõivesse.
The Estonian chemical industry is tightly linked to oil shale industry but other chemical industry branches are also being developed. 
Eesti keemiatööstus on olnud tihedalt seotud põlevkivitööstusega, kuid järjest rohkem arendatakse ka teisi keemiatööstuse allharusid.
The Estonian chemical industry has been tightly linked to oil shale industry but other chemical industry branches are also being developed. 
Eesti keemiatööstus on olnud tihedalt seotud põlevkivitööstusega, kuid järjest rohkem leiavad arendamist teised keemiatööstuse allharud.
Estonian chemical industry has always been closely related to the oil shale industry although other sub-industries, such as production of construction and consumer product chemicals, are also strongly represented. 
Eesti keemiatööstus on olnud tihedalt seotud põlevkivitööstusega, kuid tugevalt on esindatud ka teised keemiatööstuse allharud, näiteks ehitus- või tarbekeemia.
The unique part of the Estonian chemical industry is industry based on oil shale, but the majority of the sector is stiil formed by other sub-branches, for example construction or domestic chemicals. 
Eesti keemiatööstuse ainulaadseks osaks on põlevkivil põhinev tööstus, suurema osa sektorist moodustavad siiski teised allharud, näiteks ehitus- või tarbekeemia.
Estonia’s average population density is 30 per square kilometre. 
Eesti keskmine elanike tihedus on ca 30 inimest ruutkilomeetri kohta.
The Estonian mean level is relatively close to the median level of local government units: 1,023 and 1,010 eurosr espectively. 
Eesti keskmine ja kohalike omavalitsuste mediaankeskmine on üsna sarnased: vastavalt 1023 ja 1010 eurot.
Estonia’s mean unemployment rate at the moment of the 2000 census was 7.9%. 
Eesti keskmine töötuse määr 2000. aasta rahvaloenduse ajal oli 7,9%.
Compared to the Estonian average, employees under 25 years of age received the best remuneration in relative terms. 
Eesti keskmisega võrreldes on suhteliselt kõige paremini tasustatud alla 25-aastased palgatöötajad.
Harju county was the only one where the gross wages and salaries were higher than Estonia’s average (1.1 times higher than the average gross wages). 
Eesti keskmisest brutokuupalgast kõrgem oli palk ainult Harju maakonnas (1,1 korda kõrgem).
Estonia’s mean values are naturally driven by the rapid development of Harju countya nd by Tartu and Saare counties which have also developed faster. 
Eesti keskmist tõstab muidugi Harju maakonna kiire areng, samuti on kiiremini arenenud Tartu ja Saare maakond.
According to most forecasts, including that of Eesti Pank, Estonia's medium-term economic growth outlooks are currently better than in the euro area on the whole. 
Eesti keskpika majanduskasvu väljavaated on enamike, sealhulgas ka Eesti Panga prognooside kohaselt hetkel paremad kui euroalal tervikuna.
The causes of higher inflation in Estonia are about the same as those elsewhere in the euro area. 
Eesti kiireneva hinnakasvu põhjused on olnud umbes samasugused nagu mujal euroalal.
List of insurance corporations in Estonia 
Eesti kindlustusandjate nimekiri
The Estonian insurance sector is operating on strong grounds and capitalisation is still high. 
Eesti kindlustussektor toimib tugevatel alustel ning kapitaliseeritus on jätkuvalt hea.
The biggest challenge for the Estonian insurance sector this year is maintaining profitability. 
Eesti kindlustussektori selle aasta suurim väljakutse on kasumlikkuse säilitamine.
An insurance conciliation body operates at the Estonian Insurance Association through which impartial insurance conciliators act. 
Eesti Kindlustusseltside Liidu juures tegutseb kindlustuse lepitusorgan, kelle kaudu tegutsevad erapooletud kindlustuslepitajad.
The members of the Estonian Insurance Association have granted their approval to participate in conciliation upon an insurance dispute. 
Eesti Kindlustusseltside Liidu liikmed on ette andnud nõusoleku kindlustusvaidluse korral lepitusmenetluses osaleda.
The Estonian insurance market was supported in 2014 by steady economic growth and higher household incomes. 
Eesti kindlustusturu edenemist toetas 2014. aastal majanduse mõõdukas kasv ja majapidamiste sissetulekute suurenemine.
Rapid developments in the real estate market are reflected in higher than average debt growth indicators of that sector. 
Eesti kinnisvara arendustegevuse kiire areng peegeldub ka vastava majandusharu ettevõtete võla keskmisest kiiremates kasvunäitajates.
It is hard to pin down the long-term trends of Estonian real estate prices and other indicators because the time series are generally relatively short and contain periods with different structures. 
Eesti kinnisvara hindade ja teiste majandusnäitajate pikaajaliste trendide määratlemine on keeruline, kuna andmeread on üldjuhul suhteliselt lühikesed ja sisaldavad erineva struktuuriga perioode.
The rapid rise in Estonian real estate prices may affect the financial behaviour of households and companies and lead risks to the financial system to build up. 
Eesti kinnisvara hindade kiire kasv mõjutab majapidamiste ja ettevõtete riskikäitumist ning kuhjab riske finantssüsteemis.
The largest share in the structure of real estate transactions in Estonia is taken by purchase and sale transactions by resident private people, which accounted for nearly 60% of all the real estate transactions in 2013. 
Eesti kinnisvaratehingute struktuuris on suurima osakaaluga siinsete eraisikute ostu-müügitehingud, mis moodustasid 2013. aastal kõikide kinnisvaraga tehtud tehingute arvust ligi 60%.
The Estonian real estate market stabilised to an extent in 2014. 
Eesti kinnisvaraturg 2014. aastal mõningal määral stabiliseerus.
The real estate market in Estonia is recovering against the background of economic revival. 
Eesti kinnisvaraturg aktiveerub majanduse elavnemise taustal.
The rise of the Estonian real estate market continued in 2013 and the number of transactions was the highest since the recession. 
Eesti kinnisvaraturg jätkas 2013. aastal tõusu ja tehingute hulk saavutas majandussurutisjärgse rekordi.