natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The increase of real wages accelerated compared to last year thanks to the slowing of inflation, reaching 1.9% in total for the year. 
Reaalpalga kasv kiirenes võrreldes eelneva aastaga tänu inflatsiooni aeglustumisele, jõudes aasta kokkuvõttes 1,9%ni.
Real wage growth will be 5.7% this year and is expected to slow further next year. 
Reaalpalga kasv kujuneb sel aastal 5,7%seks ning aeglustub järgmisel aastal veelgi.
Real wage growth, which takes account of the fall in purchasing power caused by consumer price inflation, accelerated in the second half of 2013. 
Reaalpalga kasv, milles on arvesse võetud tarbijahindade inflatsioonist tulenev raha ostujõu langus, 2013. aasta teisel poolel kiirenes.
the selected specification for the real wage growth Phillips curve was: 
Reaalpalga kasvul põhineva Phillipsi kõvera jaoks valisime järgmise võrrandi:
The growth rate of real wages has been rather moderate and therefore is unlikely to significantly increase the share of persons who say that they cope well. 
Reaalpalga kasvutempo on olnud siiski üsna mõõdukas, mistõttu oma toimetulekut heaks hindavate inimeste osatähtsus pole oluliselt suurenenud.
Real wage and its changes 
Reaalpalk ja selle dünaamika
Real wages and productivity 
Reaalpalk ja tootlikkus
There was an increase of approximately 5% in real wages in 1994, but there were no significant changes in the average consumption. 
Reaalpalk kasvas 1994. aastal ligikaudu 5%, kuid tarbimises keskmiselt olulisi muutusi ei olnud.
Real wages will decrease by 1% due to inflation. 
Reaalpalk langeb kõrge inflatsiooni tõttu 1%.
Real wages decreased for the second year in succession, but at a slower pace. 
Reaalpalk langes teist aastat järjest, aga aeglasemas tempos.
Real wages were 3.5% higher in the second quarter of this year than at their previous peak in 2008. 
Reaalpalk oli selle aasta teises kvartalis 3,5% kõrgem kui reaalpalga eelmise tipptaseme ajal 2008. aastal.
Real wages have increased for eight consecutive quarters now and are now only 1.3% below where they were before the crisis. 
Reaalpalk on suurenenud kaheksa viimast kvartalit järjest ning jõudnud väga lähedale kriisieelsele tipptasemele, olles sellest veel vaid 1,3% madalam.
They have now risen for twelve consecutive quarters and despite the deceleration, average real wages again grew faster than labour productivity. 
Reaalpalk on tõusnud kaksteist kvartalit järjest ning kohanemisest hoolimata kasvas keskmine reaalpalk endiselt kiiremini kui tööjõu tootlikkus.
Real wages increased in the last two quarters of 2011 as well as in the 1st quarter of 2012. 
Reaalpalk suurenes nii 2011. aasta viimases kahes kvartalis kui ka 2012. aasta esimeses kvartalis.
Real wages increased in the last two quarters of 2011 and in the 1st quarter of 2012. 
Reaalpalk tõusis nii 2011. aasta viimases kahes kvartalis kui ka 2012. aasta I kvartalis.
Real wages, in which the influence of the change in the consumer price index has been taken into account and which show the purchasing power of wages and salaries, grew by 1.7% in 2012. 
Reaalpalk, milles on arvesse võetud tarbijahinnaindeksi muutuse mõju ja mis näitab palga ostujõudu, tõusis 2012. aastal 1,7%.
However, real wages, which take into account the effect of the change in the Consumer Price Index and show the purchasing power of wages, have not risen. 
Reaalpalk, milles on arvesse võetud tarbijahinnaindeksi muutuse mõju ja mis näitab palga ostujõudua ga tõusnud ei ole.
Real wages, which take into account the influence of the change in the consumer price indexi ncreased 4.1% in 2013. 
Reaalpalk, milles on arvesse võetud tarbijahinnaindeksi muutuse mõju, tõusis 2013. aastal 4,1%.
Real wages, which take into account the influence of the change in the consumer price index, increased 2.7% in the 1st quarter of 2013. 
Reaalpalk, milles on arvesse võetud tarbijahinnaindeksi muutuse mõjut õusis 2013. aasta I kvartalis 2,7%.
Real wages, in which the influence of the change in the consumer price index has been taken into account, decreased in 2009 by 4.9%. 
Reaalpalkm illes on arvesse võetud tarbijahinnaindeksi muutuse mõju, langes 2009. aastal 4,9%.
In case of actual cooperation, it would be possible to achieve results fairly quickly, in a few years' time. 
Reaalse koostöö korral oleks võimalik tulemusi saavutada suhteliselt kiiresti, mõne aastaga.
Real unit labour cost growth accelerated to 3.5% in the second half of 2013 from 2.2% in the first half due to the slowing of economic growth and the surge in wage growth (see Figure 13). 
Reaalse tööjõu ühikukulu kasv kiirenes 2013. aasta teisel poolel majanduskasvu pidurdumise ja palgakasvu hoogustumise tõttu esimese poolaasta 2,2%lt 3,5%ni (vt joonis 13).
The growth in real unit labour costs shows the relationship between the growth in the payroll and that in total nominal production. 
Reaalse tööjõu ühikukulu kasv näitab palgafondi ja kogu nominaalse toodangu kasvu suhet.
Real unit labour cost growth 
Reaalse tööjõu ühikukulu kasv
Growth in the real unit labour cost was affected to an extent in 2012 by structural changes in the economy, but mostly it reflected wage growth that was faster than productivity growth. 
Reaalse tööjõu ühikukulu kasvu mõjutasid 2012. aastal teatud määral majanduses toimuvad struktuursed muutused, kuid see peegeldas valdavalt tootlikkuse kasvust kiiremat palgakasvu.
Real exchange rates are not able to measure such features of competitiveness as reputation, quality, reliability or technological innovation, and nor do they show structural changes particularly well. 
Reaalse vahetuskursi indeksid ei võimalda mõõta selliseid konkurentsivõime tunnuseid nagu tuntus, kvaliteet, usaldusväärsus ja tehnoloogiline uudsus ega erista hästi struktuurseid muutusi.
Real exchange rates are not able to measure such features of competitiveness as reputation, quality, reliability or technological innovation, and nor do they show structural changes par ticularly well. 
Reaalse vahetuskursi indeksid ei võimalda mõõta selliseid konkurentsivõime tunnuseid, nagu tuntus, kvaliteet, usaldusväärsus või tehnoloogiline uudsus, ega erista hästi toimunud struktuurseid muutusi.
The real exchange rate assessment has three steps: 
Reaalse vahetuskursi tasakaalulisuse hindamine hõlmab endas kolme sammu:
Exchange rate assessments using the IMF CGER methodologies 
Reaalse vahetuskursi tasakaalulisuse hindamine IMFi metoodika abil
Details of the calculations of the equilibrium of the real exchange rate 
Reaalse vahetuskursi tasakaalulisuse hindamise detailsed arvutused
Indeed, real interest rates across regions should equalize as long as individuals and firms act on rational expectations and market forces are allowed to function fully in order to equilibrate demand and supply for goods and services as well as production factors. 
Reaalsed intressimäärad peaksid tõesti piirkondade vahel võrdsustuma, kui eraisikud ja ettevõtted käituvad vastavalt ratsionaalsetele ootustele ning turujõududel lastakse täielikult toimida, et tasakaalustada nõudlust ja pakkumist nii kaupade ja teenuste kui ka tootmistegurite järgi.
Real exchange rates in selected new EU member states (2000 = 100; CPI based) 
Reaalsed vahetuskursid valitud ELi uutes riikides (2000 = 100, THI-põhiselt)
the real sector (national accounts, production indices, the labour market, price indices); 
reaalsektor (SKP, tootmisindeksid, tööturg, hinnaindeksid);
REAL SECTOR Sovereign Ratings: Estonia and Other EU Accession Countries Monetary Environment External and Domestic Demand Sources of Financing Economic Growth Government Sector Inflation FINANCIAL SECTOR Banking Institutional Development Assets and Liabilities of Banks Profitability and Risks Securities Market Bond Market Stock Market Investment Funds Insurance 
REAALSEKTOR Eesti ning teiste Euroopa Liidu kandidaatriikide riigireitingud Monetaarkeskkond Välis- ja sisenõudlus Majanduskasvu rahastamise allikad Valitsussektor Inflatsioon FINANTSSEKTOR Pangandus Institutsionaalne areng Pankade varad ja kohustused Tulukus ja riskid Väärtpaberiturg Võlakirjaturg Aktsiaturg Investeerimisfondid Kindlustus
REAL SECTOR Monetary Environment External and Domestic Demand Financing and its Sources Government Sector Inflation FINANCIAL SECTOR Banking Institutional Development Assets and Liabilities of Banks Profitability and Risks Securities Market Investment Funds Insurance Leasing 
Reaalsektor Monetaarkeskkond Välis- ja sisenõudlus Finantseerimine ja selle katteallikad Valitsussektor Inflatsioon Finantssektor Pangandus Institutsionaalne areng Pankade varad ja kohustused Tulukus ja riskid Väärtpaberiturg Investeerimisfondid Kindlustusturg Liising
NON-FINANCIAL SECTOR Monetary Environment Estonia's Sovereign Rating External and Domestic Demand Sources of Financing Economic Growth General Government Inflation Current Account Deficit and Foreign Investments in a Small Open Economy FINANCIAL SECTOR Banking Institutional Development Assets and Liabilities of Banks Return on Equity and Risks Profitability Capital Adequacy Credit Risk Liquidity Risk Currency Risk Securities Market Bond Market Stock Market Other Financial Intermediaries Investment and Pension Funds Insurance 
REAALSEKTOR Rahapoliitiline keskkond Eesti riigireiting Välis- ja sisenõudlus Majanduskasv ja selle katteallikad Valitsemissektor Inflatsioon Jooksevkonto puudujääk ja välisinvesteeringud avatud majandusega väikeriigis FINANTSSEKTOR Pangandus Institutsionaalne areng Pankade varad ja kohustused Tulukus ja riskid Kasumlikkus Kapitali adekvaatsus Krediidirisk Likviidsusrisk Valuutarisk Väärtpaberiturg Võlakirjaturg Aktsiaturg Muud finantsvahendajad Investeerimis- ja pensionifondid Kindlustus
NON-FINANCIAL SECTOR Monetary policy environment Domestic and external demand Inflation General government Ratings FINANCIAL SECTOR Banking Institutional development Assets and liabilities of banks Profitability Capital adequacy and risks Securities market Debt securities market Stock market Other financial intermediaries Investment and pension funds Insurance Payment methods 
REAALSEKTOR Rahapoliitiline keskkond Sise- ja välisnõudlus Inflatsioon Valitsussektor Reitingud FINANTSSEKTOR Pangandus Institutsionaalne areng Pankade varad ja kohustused Tulukus Kapitali adekvaatsus ja riskid Väärtpaberiturg Võlakirjaturg Aktsiaturg Muud finantsvahendajad Investeerimis- ja pensionifondid Kindlustus Makseviisid
NON-FINANCIAL SECTOR Monetary policy environment Domestic and external demand Inflation General government Sovereign rating FINANCIAL SECTOR The banking sector Securities market Other financial intermediaries 
REAALSEKTOR Rahapoliitiline keskkond Sise- ja välisnõudlus Inflatsioon Valitsussektor Riigireiting FINANTSSEKTOR Pangandus Väärtpaberiturg Muud finantsvahendajad Makseviisid
NON-FINANCIAL SECTOR Monetary policy environment Domestic and external demand Inflation General government Sovereign rating FINANCIAL SECTOR Banking sector Securities market Other financial intermediaries 
REAALSEKTOR Rahapoliitiline keskkond Sise- ja välisnõudlus Inflatsioon Valitsussektor Riigireiting FINANTSSEKTOR Väärtpaberiturg Muud finantsvahendajad
NON-FINANCIAL SECTOR Monetary Environment External and Domestic Demand Sources of Economic Growth General Government Inflation FINANCIAL SECTOR Major Trends in Financial Sector in 2004 Banking Institutional Development Assets and Liabilities of Banks Profitability and Risks Profitability Capital Adequacy and Risks Securities Market Bond Market Stock Market Other Financial Intermediaries Investment and Pension Funds Insurance 
REAALSEKTOR Rahapoliitiline keskkond Välis- ja sisenõudlus Majanduskasv ja selle katteallikad Valitsemissektor Inflatsioon FINANTSSEKTOR Finantssektori olulisemad arengusuunad 2004. aastal Pangandus Institutsionaalne areng Pankade varad ja kohustused Tulukus ja riskid Kasumlikkus Kapitali adekvaatsus ja riskid Väärtpaberiturg Võlakirjaturg Aktsiaturg Muud finantsvahendajad Investeerimis- ja pensionifondid Kindlustus
NON-FINANCIAL SECTOR Monetary policy environment 
REAALSEKTOR Rahapoliitiline keskkond
ThE NON-FiNaNCial SECTOr 
REaalSEKtOR Rahapoliitiline keskkond
Real Sector External and Monetary Environment Financing and its Sources External and Domestic Demand Government Sector Inflation Privatisation and Other Economic Reforms Financial Intermediation Banking Sector Securities Market and Investment Funds Insurance 
Reaalsektor Välis- ja monetaarkeskkond Finantseerimine ja selle katteallikad Välis- ja sisenõudlus Valitsussektor Inflatsioon Erastamine ja muud majandusreformid Finantsvahendus Pangandus Väärtpaberiturg ja investeerimisfondid Kindlustus
More active borrowing in the real sector was also encouraged by improved confidence and low interest rates. 
Reaalsektori aktiivsemat laenamist soodustasid lisaks paranenud kindlustundele madalad laenuintressimäärad.
Independent foreign borrowing was difficult for real sector enterprises throughout 1998 and in many cases the focus was on selling full or partial ownership to foreign investors. 
Reaalsektori ettevõtete jaoks oli iseseisev välislaenamine kogu 1998. a vältel keeruline ja mitmel puhul asetati rõhk osaluse müügile välisinvestoreile.
non-financial sector corporate bonds other financial sector corporate bonds credit institutions' bonds non-residents' bonds 
reaalsektori ettevõtete võlakirjad muude finantseerimisasutuste võlakirjad krediidiasutuste võlakirjad mitteresidentide võlakirjad
non-financial sector corporate bonds other financial sector corporate bonds 
reaalsektori ettevõtete võlakirjad muude finantseerimisasutuste võlakirjad
non-financial sector corporate bonds 
reaalsektori ettevõtete võlakirjad
Financing the non-financial sector ................. 
Reaalsektori finantseerimine ..........................
In the first half of 2007, deposits of the non-finan- cial sector rose by an average of 29%. 
Reaalsektori hoiused suurenesid 2007. aasta esimesel poolel keskmiselt 29%.
Deposits from the non-financial sector increased by slightly less than was expected by the June forecast, but the growth should speed up moderately during the forecast horizon. 
Reaalsektori hoiused suurenesid veidi vähem kui eelmises prognoosis oodatud, kuid prognoosiperioodi jooksul peaks kasv mõõdukalt kiirenema.
from financial markets, and their share in the financing of Estonia's banks rose at the end of October to a record 72%. 
Reaalsektori hoiuseid peetakse stabiilsemaks kui raha hankimist finantsturgudelt ning nende osakaal Eesti pankade rahastamises tõusis oktoobri lõpuks rekordilise 72% ni.
The interest rates for non-financial sector deposits remain low at below 2%. 
Reaalsektori hoiuseintressimäärad püsivad madalad, allpool 2%.
Such deposits were growing at the same rate of close to 7% at the end of April 2014 as they had averaged over recent years. 
Reaalsektori hoiuste kasv püsis 2014. aasta aprilli lõpus viimaste aastate keskmise kasvu ehk 7% lähedal.
The rapid growth of deposits in the real sector in recent years has allowed banks operating in Estonia to base their financing ever more on domestic retail deposits. 
Reaalsektori hoiuste viimaste aastate kiire kasvu tulemusena põhineb Eestis tegutsevate pankade rahastamine üha enam kodumaistel jaehoiustel.
Real Sector Interest Rates 
Reaalsektori intressid
Growth in the loan and lease portfolio to the non-financial sector has been relatively moderate this year and has remained slower than nominal economic growth (see Figure 3.1.8). 
Reaalsektori laenu- ja liisinguportfelli kasv on olnud sellel aastal suhteliselt mõõdukas ja jäänud aeglasemaks kui majanduse nominaalkasv (vt joonis 3.1.8).
The moderate growth that had been seen for about a year in the loan and lease portfolio of the non-financial sector slowed in spring 2013 and stood at 1.3% by the end of the third quarter. 
Reaalsektori laenu- ja liisinguportfelli ligi aasta väldanud mõõdukas kasv pidurdus 2013. aasta kevadel ning jõudis kolmanda kvartali lõpuks 1,3%ni.
Growth in loans to the non-financial sector in Southern Europe is weaker than elsewhere in the euro area, and in consequence so is the recovery in economic activity. 
Reaalsektori laenukasvu, ning seeläbi ka majandusaktiivsuse taastumine on Lõuna-Euroopas tagasihoidlikum kui ülejäänud euroalal.
The review of financing and lending in the non-financial sector covers banking and leasing statistics, financial accounts analysis and credit supply and demand. 
Reaalsektori rahastamisvajaduse ja laenamise ülevaade hõlmab panga- ja liisingustatistikat, finantskontode analüüsi ning laenunõudlust ja -pakkumist.
Such behaviour of the non-financial sector after a steep economic decline is well expected. 
Reaalsektori selline käitumine pärast järsku majanduslangust on ootuspärane.
Larger financial buffers and better borrowing capacity in the real sector improved the quality of the loan portfolios of the banks. 
Reaalsektori suuremad finantspuhvrid ja parem laenumaksevõime parandasid pankade laenuportfelli kvaliteeti.
The time deposits of the non-financial sector grew relatively modestly in the second quarter, but increased by 1.7 billion kroons in the third quarter. 
Reaalsektori tähtajalised hoiused kasvasid II kvartalis mõnevõrra tagasihoidlikult, kuid III kvartalis seevastu 1,7 miljardi krooni võrra.
External Financing of Real Sector 
Reaalsektori välisrahastamine
Reasoning for the buffer rate: there has been no increase in indebtedness in the real economy, which is the ratio of debt to GDP, in the past three years. 
Reaalsektori võlakoormus ehk võla ja SKP suhtarv ei ole viimase kolme aasta jooksul suurenenud.
The debt burden of the non-financial sector will shrink throughout the forecast horizon. 
Reaalsektori võlakoormus prognoosiperioodi jooksul langeb.
Interest margins on new loans to the real sector have declined somewhat faster than expected in spring; mostly due to competition. 
Reaalsektorile antud uute laenude marginaalid on konkurentsi survel alanenud kevadel oodatust kiiremini.
The interest rates on loans granted to the non-financial sector have in general been as was forecast in June. 
Reaalsektorile väljastatavate laenude intressimäärad on üldjoontes olnud kooskõlas eelmise prognoosiga.
Stock and annual growth of real sector loan and leasing portfolio 
Reaalsektorile väljastatud laenude ja liisingute jääk ja aastakasv
Lending margins for the non-financial sector 
Reaalsektorile väljastatud laenude marginaalid
Loan collaterals by type 
Reaalsektorile väljastatud laenude tagatised
The structure of the collaterals of non-financial sector loans has not changed much over the period under review. 
Reaalsektorile väljastatud laenude tagatiste struktuur ei ole vaadeldaval perioodil kuigivõrd muutunud.
Realistically, 4G is the only technology that can be expected to bring speeds of up to tens of megabits to Estonian homes, especially in sparsely settled areas. 
Reaalselt on 4G ainuke tehnoloogia, millest võib eeldada, et see toob Eesti kodudesse, eriti just hõreasustusega aladel, kümnete megabittide kiirusega internetiühenduse.
About 200 companies engage in the manufacture of electrical appliances and optical instruments. 
Reaalselt tegutseb elektri- ja optikaseadmete tootmises ligikaudu 200 ettevõtet.
In reality, nearly 200 companies operate in the production of electronic and electric devices. 
Reaalselt tegutseb elektroonika- ja elektriseadmete tootmises ligi 200 ettevõtet.
The number of comp0anies operating in the field is approximately 170. 
Reaalselt tegutseb elektroonika- ja elektriseadmete tootmises ligikaudu 170 ettevõtet.
The actual decrease in the respondents’ burden is likely to be a little over 10%, but much less than 60%. 
Reaalselt väheneb andmeesitajate koormus ilmselt vahemikus veidi üle 10%, kuid tunduvalt alla 60%.
In interpreting such indices, a lot of attention is paid to the choice of price variable. 
Reaalsete indeksite tõlgendamisel pööratakse suuremat tähelepanu hinnamuutuse näitaja valikule.
The calculation of real interest rates is usually done based on the CPI as a benchmark. 
Reaalsete intressimäärade arvutamisel võetakse tavaliselt aluseks THI.
In the case of real interest rates we measure the cost of capital against the future decline in the value of assets. 
Reaalsete intressimäärade puhul mõõdame me kapitali hinda varade väärtuse edasise languse suhtes.
Real income growth came from a sharply slower price rise in the second half of the year. 
Reaalsete sissetulekute kasvu toetas aasta teises pooles järsult aeglustunud hinnatõus.
The decline in private consumption, caused by the decreasing real income, continuously low investment activity and problems with budget revenue were the main reasons behind the drop in the GDP. 
Reaalsissetulekute langusega kaasnenud eratarbimise kahanemine, jätkuvalt madal investeerimisaktiivsus ja riigieelarve täitmisega seotud probleemid olid reaalse SKP vähenemise peamised põhjused.
The decline in real consumption was caused by a 3% increase in consumer prices. 
Reaaltarbimise languse tingis tarbijahindade 3%-line kasv.
Real assets and their financing: the main residence of the household, other real estate, transport vehicles, and loans secured against real estate 
reaalvarad ja nende rahastamine: leibkonna põhieluase, muu kinnisvara, sõidukid, laenud kinnisvara tagatisel
A reactive and administrative governance is rather a passive responder who reproduces existing patterns of behaviour. 
Reaktiivne ja adminstreeriv riik on oma olemuselt pigem sissekulunud käitumismalle taastootev passiivne reageerija.
Reaction to the Irish authorities’ banking system announcements 
Reaktsioon Iiri ametivõimude teadaannetele pangasüsteemi kohta
As a reaction to the 1997 autumn liquidity crisis, lending to the financial sector slackened and the importance of liquid assets increased. 
Reaktsioonina pärast 1997. a sügise tõsist likviidsuskriisi vähenesid laenud finantssektorile ning suurenes likviidsete aktivate osatähtsus.
Realeyes develops an eye tracking and emotion measuring and analysing technology usable via a regular web camera. 
Realeyes arendab pilgujälgimise ja emotsioonide mõõtmise ning analüüsi tehnoloogiat, mis on kasutatav tavalise veebikaamera kaudu.
Unrealised losses are recorded in the Profit and Loss Account under “Write-downs on financial assets" if, at the year-end, they exceed previous revaluation gains registered in the corresponding revaluation account. 
Realiseerimata kahjum kajastatakse aasta lõpu seisuga tulude-kulude aruandes real "Finantsvarade allahindlused", kui see ületab asjaomasel ümberhindluskontol kajastatud eelnevate perioodide ümberhindluskasumit.
Unrealised losses are recorded in the Profit and Loss Account under “Writedowns” if they exceed 
Realiseerimata kahjum kajastatakse aasta lõpus tulude-kulude aruandes real „Allahindlused”, kui
Unrealised gains are not taken to the Profit and Loss Account, but are recognised on the Balance Sheet under “Revaluation accounts". 
Realiseerimata kasumit ei kajastata tulude-kulude aruandes, vaid bilansis real "Ümberhindluskontod".
unrealised gains are not taken to the Profit and loss account, but are recognised on the Balance sheet under Revaluation accounts. 
Realiseerimata kasumit ei kajastata tulude-kulude aruandes, vaid bilansis real „Ümberhindluskontod”.
unrealised gains are not recognised as income but are transferred to a revaluation account in the balance sheet. 
Realiseerimata kasumit ei kajastata tulude-kulude aruandes, vaid bilansis ümberhindluskontol.
Unrealised losses are recorded in the Profit and Loss Account under “Writedowns” if they exceed previous revaluation gains recorded in the corresponding revaluation account. 
Realiseerimata kulud kajastatakse aasta lõpus tulude-kulude aruandes real „Allahindlused”, kui need ületavad vastaval ümberhindluskontol kajastatud eelnevate perioodide ümberhindlustulusid.
Unrealised gains and losses are credited or charged to reserves. 
Realiseerimata tulud ja kulud on kajastatud reservides.
Unrealised gains are not recognised as income but are transferred directly to a revaluation account. 
Realiseerimata tulusid ei kajastata tulude-kulude aruandes, vaid bilansis ümberhindluskontol.
realised gains arising from financial operations 
Realiseeritud kasum finantstehingutest
Realised gains/losses arising from financial operations 
Realiseeritud kasum/kahjum finantstehingutest