natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The risks of the bonds of the pan-European institutions are shared between the central banks of the euro area in accordance with the capital key. 
Üleeuroopaliste institutsioonide võlakirjade riskid lähevad euroala keskpankade vahel jagamisele vastavalt kapitalivõtmele.
The globalisation of and competition among companies that involves not only their products but also their business functions has brought the competition between countries below the sector level, i.e. to the level of business activities. 
Üleilmastumine ja ettevõtete konkureerimine lisaks toodetele ka ärifunktsioonides on viinud riikidevahelise konkurentsi sektori tasandist madalamale, äritegevuste pinnale.
Despite globalisation, the economic progress of a country is still crucially dependent on homeward activities. 
Üleilmastumisest hoolimata on riigi majandusareng endiselt oluliselt sõltuv kodumaistest ettevõtmistest.
As a result of the integration of financial markets, the borders between financial sectors have become ambiguous. 
Üleilmastumisest tingitud finantsturgude integratsiooni tulemusena on finantssektorite vahelised piirid hägustunud.
Globalisation could be defined also as associating of the world’s economy as a single entity which has been assisted by the free-trade (the diminishing of customs tariffs on the borders of the countries), quick technology development as well as the quick extension of big enterprises – corporations among the different countries in connection with the improvement of the business environment. 
Üleilmastumist võib määratleda kui maailma majanduse järjest tihedamat seostumist ühtseks tervikuks, millele on kaasa aidanud nii vabakaubandus (tollide kaotamine riikide vahel)t ehnoloogia kiire areng kui ka ettevõtluskliima paranemisest tingitud suurettevõtetekorporatsioonide kiire levik erinevates riikides.
The globalising world also needs a new approach in trade accounting. 
Üleilmastuv maailm vajab uut lähenemist ekspordi mõõtmisel.
The global financial environment has cooled more than usual in the crisis and earlier hidden weaknesses have come to the surface. 
Üleilmne finantskeskkond on kriisi käigus jahenenud tavapärasest rohkem ning esile on kerkinud varem varju jäänud nõrkused finantssüsteemis.
The worldwide crisis has also influenced the performance and assets of the Estonian investment and pension funds. 
Üleilmne finantskriis mõjutas ka investeerimis- ja pensionifondide tootlust ja varasid.
The global financial crisis showed that the capital level and quality requirements for the banking sector are too lenient, as they amplify economic cycles and thus threaten financial stability. 
Üleilmne finantskriis näitas, et pangandussektorile kehtivad kapitalitaseme ja kvaliteedi nõuded on liiga leebed, võimendades majandustsükleid ja ohustades seeläbi finantsstabiilsust.
The global crisis has shown how tight is the economic interdependendence between various countries. 
Üleilmne kriis on näidanud, kui tihedalt on erinevate riikide majandused üksteisega seotud.
The global liquidity environment tightened in the second half of 2007. 
Üleilmne likviidsuskeskkond pingestus 2007. aasta teises pooles.
The global economy expanded relatively fast in the first half of 2011. 
Üleilmne majandus kasvas 2011. aasta esimesel poolel suhteliselt kiiresti.
The global economic recession had a significant impact primarily on companies producing metals; however, companies producing metal products also suffered from the lower foreign demand. 
Üleilmne majandus- langus mõjutas oluliselt eelkõige metallitootmisega tegelevaid ettevõtteid, kuid ka metalltoodete tootmises vähenes välisnõudlus märgatavalt.
Global economic activity slowed down at the end of 2004, largely owing to a rapidly increasing price of oil. 
Üleilmne majandusaktiivsus aeglustus 2004. aasta lõpus, peamiselt naftahinna kiire tõusu tõttu.
The general trend in global economic activity is one of growth, despite the temporary weakness at the start of the year, and the trend is expected to continue in the coming years. 
Üleilmne majandusaktiivsus on hoolimata aasta alguse ajutisest nõrkusest püsinud tõusutrendil ning prognoosi järgi jätkub see ka järgmistel aastatel.
The general trend in global economic activity is one of growth, despite a temporary setback, and the trend is expected to continue in 2014 and 2015. 
Üleilmne majandusaktiivsus on hoolimata ajutistest tagasilöökidest tõusutrendil ning ootuste järgi jätkub see ka 2014. ja 2015. aastal.
Global economic activity remained high in the second half of 2005. 
Üleilmne majandusaktiivsus püsis 2005. aasta teisel poolel kõrge.
Global economic activity remained in line with general trends in 2006. 
Üleilmne majandusaktiivsus püsis 2006. aastal ühtlasel ja trendipärasel tasemel.
Global economic recovery led to a general enlivening in international trade. 
Üleilmne majanduse taastumine tõi kaasa rahvusvahelise kaubavahetuse üldise tõusu.
Global economic growth in 2006 was one of the fastest in recent decades and in the following years the external environment will remain favourable for Estonia. 
Üleilmne majanduskasv oli 2006. aastal viimaste aastakümnete üks kiireimaid ning väliskeskkond jääb ka järgnevatel aastatel Eesti majanduse jaoks soodsaks.
It is above 4.5% for the third year in row, but should decline by 0.5 to 0.7 pp. in the next years. 
Üleilmne majanduskasv on juba kolmandat aastat järjest üle 4,5%, kuid aeglustub järgmiste aastate jooksul 0,5–0,7 protsendipunkti võrra.
The global economic climate is cooling again, the governmental stimulus ended and fiscal consolidation efforts do not allow for its extension, and the domestic investment demand is getting sluggish. 
Üleilmne majanduskliima jaheneb taas, valitsuse stiimulprogramm lõppes ja eelarve konsolideerimise jõupingutused ei võimalda seda pikendada, lisaks on sisemaine investeerimisnõudlus loid.
The global economic crisis has lasted for nearly a year. 
Üleilmne majanduskriis on kestnud ligi aasta.
The global recession started in the USA, but in 2009 the weight of the crisis was concentrated more on Japan and the European Union (EU) where the foreign trade balance significantly deteriorated. 
Üleilmne majanduskriis sai alguse küll USA-s, kuid suurema löögi said 2009. aastal Jaapan ja Euroopa Liit (EL), kus olulisel määral halvenes väliskaubanduse bilanss.
The impact of global economic crisis could be felt in 2008 already, but in 2009 the recession was extremely intense. 
Üleilmne majanduskriis, mille mõju oli tunda juba 2008. aastal, andis eriti valusa tagasilöögi 2009. aastal.
The global demand-side upward pressure on oil prices has weakened compared to a year ago. 
Üleilmne nõudluse surve naftahinna tõusuks on aastataguse ajaga võrreldes vähenenud.
The global financial crisis has created the need for labour market adjustment in most of the countries. 
Üleilmne rahanduskriis on tekitanud enamiku riikide tööturul kohandumisvajaduse.
The global financial crisis has dealt a strong blow to Finland, Sweden, Latvia and Lithuania, which are Estonia’s important trading partners, and where further developments are also determined by the speed at which demand for the goods they produce for the international market recovers. 
Üleilmne rahanduskriis on tugevasti räsinud Eesti jaoks olulisi kaubanduspartnereid – Soomet, Rootsit, Lätit ja Leedut –, kus edasine areng sõltub samuti sellest, kui kiiresti taastub nõudlus nende poolt rahvusvahelise turu jaoks toodetavate hüviste järele.
Both the international liquidity environment and interbank confidence suffered damage in the course of the international financial crisis. 
Üleilmse finantskriisi ajal said nii rahvusvaheline likviidsuskeskkond kui ka pankadevaheline usaldus kannatada.
The economy in the euro area has started to improve from the lowest point of the global financial crisis. 
Üleilmse finantskriisi haripunktiga võrreldes on euroala majandusolukord hakanud paranema.
The causes of the global financial crisis, however, are not related to currency risks – the rapid growth in loan stock and the resulting problems originated from elsewhere. 
Üleilmse finantskriisi põhjused ei ole siiski seotud valuutariskidega – laenumahu kiire kasv ja sellest tulenevad probleemid said alguse mujalt.
Global economic slowdown was accompanied by a credit and liquidity crisis, which caused difficulties for several major banks. 
Üleilmse kasvu aeglustumisega kaasnev ja mõneti ka ennetav protsess oli jätkuv krediidi- ja likviidsuskriis ning mitme suure panga sattumine raskustesse.
But in this global crisis all larger central banks in the world are looking to do things a little differently than they would have done otherwise. 
Üleilmse kriisi ajal üritavad aga kõik maailma suuremad keskpangad toimida veidi teisiti kui tavaliselt.
With the global crisis and the following extensive economic decline in Estonia, households already became more cautious in their consumption decisions in 2008. 
Üleilmse kriisi ning sellele järgnenud ulatusliku majanduslanguse tõttu Eestis muutusid inimesed juba 2008. aastal tarbimisotsuste tegemisel palju ettevaatlikumaks.
The deepening of the global economic crisis in autumn 2008 significantly affected Eesti Pank’s economic monitoring and forecast processes. 
Üleilmse majanduskriisi ägenemine 2008. aasta sügisel mõjutas oluliselt Eesti Panga majandus- seire ja prognoosiprotsessi.
If the global economic decline continues for a longer period, 
Üleilmse majandussurutise jätkumine pikema aja vältel
If the global economic decline continues for a longer period, this will denote a very weak external demand for Estonia. 
Üleilmse majandussurutise jätkumine pikema perioodi vältel tähendab Eesti jaoks eelkõige väga nõrka välisnõudlust.
With the global financial and economic crisis, the country plunged into recession in 2008-2009, although has bounced back since - reaching 7.6% of GDP growth in 2011. 
Üleilmse rahandus- ja majanduskriisiga aga sööstis Eesti aastatel 2008-2009 langusse, kuigi on sellest kiiresti kosunud ja jõudnud 2011. aastal 7,6%lise SKP kasvuni taas.
Due to the modest secondary impact of oil prices, global inflationary pressures have so far remained moderate. 
Üleilmsed alus- inflatsioonisurved on seni jäänud mõõdukaks, kuna naftahinna teisene mõju on jäänud tagasihoidlikuks.
The global financial crisis resulted in the rapid realisation that the abrupt shrinkage in income is not temporary and therefore permanent expenditure cuts are essential to survive. 
Üleilmseks paisunud rahanduskriis süvendas kiiresti arusaama, et sissetulekute järsk vähenemine ei ole ajutine ning seetõttu on püsivad kulukärped ellujäämiseks hädavajalikud.
Inflation remained slightly above 2% though, under the influence of high global energy prices and rises in indirect taxes and excise in the euro area as part of the policy of consolidation. 
Üleilmselt kõrged energiahinnad ning jätkuvatest eelarve konsolideerimise meetmetest põhjustatud kaudsete maksude ning aktsiiside tõus on mõjutanud siiski ka euroala hinnakasvu, hoides selle veidi üle 2%.
Globally, some 3.3% of services and 2.7% of produced goods are exported to the Indian market. 
Üleilmses arvestuses eksporditakse India turule umbes 3,3% kõigist piiriülestest teenustest ja 2,7% vahetatud kaupadest.
in 2011, the global economy continued to recover from the crisis of 2008-2009, but GDP grew slower than in 2010. 
Üleilmses majanduses jätkus ka 2011. aastal pärast 2008.-2009. aasta kriisi alanud elavnemine, kuid võrreldes 2010. aastaga oli SKP kasv aeglasem.
Companies were forced to considerably restrict their investments due to the global crisis, which in its turn had an effect on machine engineering in all Europe. 
Üleilmsest majanduslangusest tingituna piirasid ettevõtted oluliselt investeeringuid, mis mõjutas omakorda masinatööstusi kogu Euroopas.
In assessing global financial and funding risks, Eesti Pank considers it crucial to develop global risk assessments at regional and group level, rather than relying on the country-based approach. 
Üleilmsete finants- ja rahastamisriski hinnangute andmisel aga oleme veendunud, et riigipõhise käsitluse asemel tuleks enam tugineda piirkondlikule ja grupipõhisele käsitlusele.
Financial spillovers could emerge in the event of a sharp resurgence of global financial market volatility. 
Üleilmsete finantsturgude hüplikkuse võimalik süvenemine võib põhjustada finantsmõjude ülekandumist.
The largest risks for global financial markets in the next half year come from slow economic growth and low interest rates. 
Üleilmsete finantsturgude lähima poole aasta suurim risk on tagasihoidliku majanduskasvu ja madalate intressimäärade keskkond.
Research into GVCs focuses on opportunities for accessing the higher value parts of the supply chain and the search for additional factors that affect competitiveness. 
Üleilmsete tootmis- ja väärtusahelate uuringutes keskendutakse tarneahela suurema väärtuse saavutamise võimalustele ning otsitakse seeläbi konkurentsivõimet mõjutavaid lisategureid.
In 2009, global financial markets showed signs of stabilisation, lower volatility and an improved economic outlook. 
Üleilmsetel finantsturgudel võis 2009. aastal täheldada stabiliseerumist, finantskriisiga kaasnenud kõrge volatiilsuse alanemist ja suunda majanduskasvu väljavaadete paranemisele.
Being part of global value chains can mean that countries have a very large amount of imported value added in some sectors and industries12. 
Üleilmsetes tootmis- ja väärtus-ahelates osalemise tõttu sisaldab riigi eksport valdkonniti väga suurel määral välismaalt imporditud lisandväärtust12.
Economies in the GVCs are ever more intertwined, specialising in particular activities within different stages of the value chain. 
Üleilmsetes väärtusahelates osalevad majandused on üha enam põimunud ning keskendunud väärtusahela eri osades mingile konkreetsele tegevusele.
The decline in surplus was caused by increased payments into the EU budget. 
Ülejäägi kahanemise põhjustasid peamiselt suurenenud sissemaksed Euroopa Liidu eelarvesse.
The growth in the surplus was driven mainly by reductions of 16% in the deficit on the goods account and of 14% in the deficit on the primary income account, which reflects labour and investment income. 
Ülejäägi kasvu mõjutasid enim kaupade konto ning tööjõu- ja investeerimistulusid kajastav esmaste tulude konto, mille puudujääk vähenes aastaga vastavalt 16% ja 14%.
The growth in the surplus was driven mainly by the primary income account, which reflects labour and investment income, and which saw its deficit shrink by around 40%1, and by the services account, which was positive by the largest amount ever. 
Ülejäägi kasvu mõjutasid enim tööjõu- ja investeerimistulusid kajastav esmaste tulude konto, mille puudujääk vähenes ligi 40%1, ning teenuste konto, mille positiivne saldo oli suurem kui kunagi varem.
The increase in the surplus was also underpinned by faster than usual growth in travel as well as computer and information services surplus and by several smaller types of services (financial services) moving from deficit to surplus. 
Ülejäägi kasvu toetas ka reisiteenuste ning arvuti- ja infoteenuste positiivse saldo tavapärasest suurem kasv ja mitmete väiksemate teenuseliikide negatiivse saldo positiivseks muutumine (finantsteenused).
The increase in the surplus was backed by growth in the surplus on goods and services and a reduction in the net outflow of investment income 
Ülejäägi suurenemise tagasid kaupade ja teenuste ülejäägi kasv ning investeeringutulude netoväljavoolu vähenemine
Besides moderate extra tax revenue, the surplus was induced by the planned increases in reserves and the postponement of some major projects. 
Ülejäägi tekkepõhjuseks oli tulude mõõduka ülelaekumise kõrval ka plaanipärane reservide suurendamine ja mõne suurprojekti edasilükkamine.
The decrease of the surplus was caused by the growth of services import by one third, with exports up just 13.5%. 
Ülejäägi vähenemise põhjustas teenuste sisseostmise suurenemine kolmandiku võrra, samas kui nende eksport kasvas 13,5%.
The risk of a lower surplus is related to the budgets of local governments and health insurance. 
Ülejäägi vähenemise riskid on seotud kohalike omavalitsuste ja ravikindlustuse eelarvetega.
and a deficit in the final quarter. 
ülejäägiga ja viimases kvartalis puudujäägiga.
Also the year 2006 is expected to end with a surplus (according to the Ministry of Finance, a surplus as high as up to 1.8% is forecasted). 
Ülejäägiga lõpeb prognooside kohaselt ka 2006. aasta (rahandusministeeriumi andmetel oodatakse isegi kuni 1,8%st ülejääki).
Foreign trade balance was in surplus with Ukraine. 
Ülejäägiga oli bilanss Ukrainaga.
Two groups of goods – furniture and especially timber and timber products – posted a surplus. 
Ülejäägiga oli kaks kaubagruppi – puit ja puittooted ning mööbel.
Only two commodity groups again had a surplus: timber and timber products, and furniture and other manufactured goods. 
Ülejäägiga olid endiselt vaid kaks kaubagruppi: puit ja puittooted ning mööbel jm tööstuskaubad.
Two groups of goods again posted surpluses: timber and timber products, and furniture and other industrial goods, whereas the surpluses increased further. 
Ülejäägiga olid jätkuvalt kaks kaubagruppi: puit ja puittooted ning mööbel jm tööstuskaubad, kusjuures mõlema kaubagrupi ülejääk suurenes.
Two groups of goods posted a surplus: timber and timber products, and furniture and other manufactured goods. 
Ülejäägiga olid kaks kaubagruppi: puit ja puidutooted ning mööbel jm tööstuskaubad.
Two groups of goods posted a surplus: timber and timber products, and furniture and other industrial goods. 
Ülejäägiga olid kaks kaubagruppi: puit ja puittooted ning mööbel jm tööstuskaubad.
Timber and timber products as well as various industrial goods posted surpluses. 
Ülejäägiga olid puit ja puittooted ning mitmesugused tööstuskaubad.
Timber and timber products and furniture had a surplus. 
Ülejäägiga olid puit ja puittooted ning mööbel.
Timber and timber products posted a surplus. 
Ülejäägiga olid puit ja puittooted.
The decline in the surplus was mainly caused by a drop in the surplus of other transport services and to a smaller extent by an increase in the deficit in the transport of goods. 
Ülejääk kahanes eelkõige muude veoteenuste ülejäägi vähenemise tõttu ja väiksemal määral kaubaveoteenuste puudujäägi suurenemise arvel.
The growth can largely be attributed to the capital account (receipts from the EU structural funds and sales of emission quotas), the surplus on current transfers remained close to the year- ago level. 
Ülejääk kasvas eelkõige kapitalikonto arvel (laekumised ELi struktuurifondidest ja saastekvootide müük), jooksevülekannete positiivne saldo jäi ligilähedaselt aastatagusele tasemele.
The growth can largely be attributed to the capital account (receipts from the EU structural funds and sales of emission quotas), the surplus on current transfers remained close to the year-ago level. 
Ülejääk kasvas eelkõige kapitalikonto toel (laekumised ELi struktuurifondidest ja saastekvootide müük), jooksevülekannete positiivne saldo jäi ligilähedaselt aastatagusele tasemele.
The surplus expanded mostly owing to business and transportation services. 
Ülejääk kasvas peamiselt tänu äri- ja veoteenustele.
The surplus stemmed from the deliberate increase of reserves, better than expected tax collection and the partial postponement of scheduled expenditures (see Figure 2). 
Ülejääk tulenes reservide teadlikust suurendamisest, prognoositust paremast maksulaekumisest ning kavandatud kulude osalisest edasilükkamisest (vt joonis 2).
The surplus stemmed from a deliberate increase of reserves, better than expected collection of tax revenues and a partial postponement of planned expenditures. 
Ülejääk tulenes teadlikust reservide suurendamisest, maksutulude prognoositust paremast laekumisest ning kavandatud kulude osalisest edasilükkamisest.
The surplus decreased owing to the robust decrease in the sale of intangible assets. 
Ülejääk vähenes eelkõige immateriaalse vara müügi järsu kahanemise tõttu.
The surplus declined mainly on account of other services (merchanting and operational lease). 
Ülejääk vähenes eelkõige muude teenuste arvel (kaubandusteenused ja kasutusrent).
The surplus with Russia almost doubled during the year. 
Ülejääk Venemaaga aasta jooksul peaaegu kahekordistus.
The surplus was mainly boosted by transport services, other business services and travel services, with their surpluses making up 57%, 18% and 11% respectively of the total surplus on the services account. 
Ülejääki kasvatasid enim veoteenused, muud äriteenused ja reisiteenused, mille ülejäägis olevad saldod moodustasid teenuste konto koguülejäägist vastavalt 57%, 18% ja 11%.
The surplus grew owing to transfers from the EU structural funds to the general government and other sectors. 
Ülejääki kasvatasid nii valitsemissektorile kui ka muudele sektoritele laekunud ülekanded Euroopa Liidu struktuurifondidest.
The remainder of the loan turnover was distributed relatively evenly among the other sectors. 
Ülejäänu jaotus sektorite vahel suhteliselt ühtlaselt.
The remaining goods and services are mainly used for final consumption and investments. 
Ülejäänu kasutatakse peamiselt lõpptarbimiseks ja investeeringuteks.
The rest were mostly refunds of VAT and some also external aid provided by Estonia. 
Ülejäänu oli peamiselt käibemaksu tagastamine ja vähesel määral ka Eesti osutatud välisabi.
The rest were portfolio investment (5%) and financial derivatives. 
Ülejäänu olid portfelliinvesteeringud (5%) ja tuletisinstrumendid.
The remaining 36% of the productivity variety can be explained by country-specific factors, including also belonging to new or old Member States. 
Ülejäänud 36% tootlikkuse varieeruvusest on seletatav riigispetsiifiliste teguritega, sealhulgas ka kuulumisega uute või vanade liikmesriikide hulka.
The remaining 61% is related to services, logistics and maintenance. 
Ülejäänud 61% on seotud teenindamise, logistika ja hooldusega.
The other 92% of the euro banknotes in circulation are allocated to the national central banks on a monthly basis, while the latter reflect their percentages of the euro banknotes in their Balance Sheets in proportion to their paid-up contributions to the ECB capital. 
Ülejäänud 92% ringluses olevate europangatähtede väärtusest jaotatakse riikide keskpankadele iga kuu, kusjuures riikide keskpangad kajastavad oma bilansis oma europangatähtede osatähtsust nende EKP kapitali sissemakstud osa kohaselt.
Eesti Pank was obliged to pay the remaining 93% after the abrogation of the derogation established for Estonia as set out in article 139 of the treaty on the Functioning of the European union; that is, after Estonia’s accession to the Economic and Monetary union. 
Ülejäänud 93% märgitud kapitalist kohustus Eesti Pank tasuma pärast seda, kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 139 sätestatud erand Eesti Vabariigile kaotatakse ehk liitumisel majandus- ja rahaliiduga.
Eesti Pank is obliged to pay the remaining 93% upon Estonia’s accession to the Economic and Monetary Union. 
Ülejäänud 93% märgitud kapitalist tasub Eesti Pank Eesti Vabariigi liitumisel majandus- ja rahaliiduga.
The rest of the time series, 1st quarter 1995 – 4th quarter 1999, calculated following the ESA 2010 methodology, will be published in autumn 2015. 
Ülejäänud aegrea ehk 1. kvartal 1995 kuni 4. kvartal 1999 avaldab Statistikaamet ESA 2010 metoodika järgi ümberarvestatuna 2015. aasta sügisel.
A simple random sample is drawn from the rest of the enterprises owned by Estonian or foreign persons in private law. 
Ülejäänud Eesti ja välismaa eraõiguslikele isikutele kuuluvatest äriühingutest tehakse küsitlemiseks lihtne juhuslik valik.
Other Estonian export markets are not directly affected by these exchange rate changes as the euro was rising against other currencies even as it fell against those ones. 
Ülejäänud eksporditurgude puhul need kursimuutused otseselt Eesti eksporti ei mõjuta ning samal ajal, kui euro odavnes osa valuutade suhtes, kallines see teiste valuutadega võrreldes.
Among other enterprises and organisations, the population is stratified with respect to principal activity and the number of employees, using a simple random sampling method. 
Ülejäänud ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide hulgast tehti valik põhitegevusala ja töötajate arvu järgi, kasutades kihistatud lihtsa juhusliku valiku meetodit.