natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Imports of goods increased again after four quarters of decline 
Kaupade sissevedu suurenes pärast aastapikkust vahet uuesti
Imports of goods also increased across all groups of countries (see Table 8). 
Kaupade sissevedu suurenes samuti kõigi riikide ühenduste järgi (vt tabel 8).
Imports of goods also increased only from the European Union, with the result that EU countries supplied 83% of the total (see Table 8). 
Kaupade sissevedu suurenes samuti vaid Euroopa Liidu riikidest, mistõttu kasvas Euroopa Liidu riikide osatähtsust 83%ni (vt tabel 8).
The import of goods increased considerably from the CIS countries (see Table 7) – import from Russia was up 20%, import from the Ukraine doubled and import from Belarus increased by 17%. 
Kaupade sissevedu suurenes tunduvalt SRÜ riikidest (vt tabel 7): Venemaalt 20%, Ukrainast kaks korda ja Valgevenest 17%.
Goods imports from Ukraine grew by a third. 
Kaupade sissevedu Ukrainast kasvas kolmandiku võrra.
The imports of goods decreased by 5% compared with the previous quarter, but increased by 20% year- on-year, constituting 25.7 billion kroons. 
Kaupade sissevedu vähenes eelmise kvartali suhtes 5%, kuid suurenes aastataguse perioodiga võrreldes 20% ja ulatus 25,7 mld kroonini.
The import of other goods decreased across all groups of countries, increasing only from the so-called other countries (see Table 7) – first of all, the USA and Japan. 
Kaupade sissevedu vähenes kõikide riikide ühenduste lõikes, suurenedes vaid muudest riikidest (vt tabel 7), eelkõige USAst ja Jaapanist.
Imports of goods were slightly more than 5% lower than both a quarter and a year earlier. 
Kaupade sissevedu vähenes mõlema võrdlusperioodi suhtes veidi üle 5%.
Goods imports were also reduced by the fall in mineral products as imports of motor fuel from Russia for processing in Estonia declined by 200 million euros (see Table 5). 
Kaupade sissevedu vähenes samuti mineraalsete toodete tõttu, kuna mootorikütuse import Venemaalt töötlemiseks Eestis kahanes 200 mln euro võrra (vt tabel 5).
Import from the CIS countries decreased (see Table 7), mostly from Russia and Belarus. 
Kaupade sissevedu vähenes SRÜ riikidest (vt tabel 7), eelkõige Venemaalt ja Valgevenest.
The 27% growth of goods imports mainly arose from the imports of oil products, which increased by two times, but also from the imports of transport vehicles, which grew by a half. 
Kaupade sisseveo 27%se kasvu taga olid samuti suurel määral naftatooted, mille import kasvas kaks korda, aga ka transpordivahendid, mille sissevedu suurenes poole võrra.
The decrease of the import of goods was mostly caused by the 22% decline of the import of goods of intermediate consumption (see Table 5). 
Kaupade sisseveo kahanemist mojutas enim vahetarbimiskaupade impordi 22%line vahenemine (vt tabel 5).
Though the growth rate of goods imports was outpaced by that of exports, it still amounted to 23% compared to the third quarter of 2004 and to 2% compared to the previous quarter (see Table 5). 
Kaupade sisseveo kasvutempo jäi küll väljaveo omale alla, kuid ulatus siiski 23%ni 2004. aasta III kvartaliga võrreldes ja 2%ni eelmise kvartaliga võrreldes (vt tabel 5).
Goods imports reached 121.8 billion kroons and the growth rate to 22%. 
Kaupade sisseveo maht ulatus 121,8 mld kroonini ja kasv 22%ni.
Electronic products were also the largest import articles, followed by mineral products and transport vehicles. 
Kaupade sisseveo suurimad artiklid olid samuti elektroonikatooted, järgnesid mineraalsed tooted ja transpordivahendid.
Electronic products were also the largest import articles, followed by transport vehicles and chemical products. 
Kaupade sisseveo suurimad artiklid olid samuti elektroonikatooted, järgnesid transpordivahendid ja keemiakaubad.
Electronic products were also the largest import articles, followed by transport vehicles, mineral and chemical products. 
Kaupade sisseveo suurimad artiklid olid samuti elektroonikatooted, järgnesid transpordivahendid, mineraalsed tooted ja keemiakaubad.
The decline in goods imports was mainly affected by mineral products and, to a lesser extent, other industrial goods and timber and timber products. 
Kaupade sisseveo vähenemist mõjutasid eelkõige mineraalsed tooted ja vähemal määral muud tööstuskaubad ning puit ja puittooted.
You will need to pay a customs duty on goods during customs formalities when importing goods into free circulation. 
Kaupade sisseveol vabasse ringlusse lubamise tolliprotseduuri tolliformaalsuste käigus tuleb teil tasuda kaupade eest tollimaks.
Electronic products were also the largest import articles, followed by mineral and chemical products, and transport vehicles. 
Kaupade sisseveos olid esikohal samuti elektroonikatooted, järgnesid mineraalsed tooted, keemiakaubad ja transpordivahendid.
imports of goods for processing and exports of processed goods. 
kaupade töötlemisega seotud kaupade sisse- ja väljavedu.
Estimates of the value of goods are made at the level of double-digit commodity codes and by countries. 
Kaupade väärtuse kohta antakse hinnanguid kahekohaliste kaubakoodide ja riikide tasemel.
Exports and imports of goods were higher than both a year earlier and a quarter earlier, with exports standing at 3.2 billion euros and imports at 3.4 billion. 
Kaupade välja- ja sissevedu suurenesid mõlema võrdlusperioodi suhtes ning olid vastavavalt 3,2 ja 3,4 mld eurot.
The export and import of goods increased due to the growth of normal export and import, while subcontracting was unchanged against the first quarter. 
Kaupade väljaja sissevedu suurenes normaalekspordi ja -impordi kasvu tõttu, allhanked jäid I kvartali tasemele.
The export and import of goods decreased by 5% and 3%, respectively, due to the decline of normal export and import. 
Kaupade väljaja sissevedu vähenes normaalekspordi ja -impordi kahanemise tõttu vastavalt 5 ja 3%.
The considerable decrease of the export and import of goods as compared to the first quarter of 2001 resulted from the shrinking of the volume of processed goods (mainly mobile communication equipment and parts) by almost two times (see Table 3). 
Kaupade valjaja sisseveo tunduv vahenemine vorreldes 2001. a I kvartaliga oli tingitud tootluskaupade (eelkoige mobiilsidevahendite ja nende osade) mahu ligi kahekordsest kahanemisest (vt tabel 3).
The exports of goods (in f.o.b. prices) grew by 17% and imports (f.o.b.) by 4% year-on-year. 
Kaupade väljavedu (FOB-hindades) kasvas aastataguse perioodiga võrreldes 17% ning sissevedu (FOB-hindades) 4%.
The exports of goods (f.o.b.) grew 5% year-on-year and amounted to 35 billion kroons – the highest level in the years of regained independence. 
Kaupade väljavedu (FOB-hindades) kasvas aastataguse perioodiga võrreldes 5% ja saavutas taasiseseisvumisaja kõrgeima taseme – 35 miljardit krooni.
Goods exports shrank significantly and only services exports remained close to previous levels. 
Kaupade väljavedu Eestist vähenes tunduvalt ning vaid teenuste eksport säilitas varasemale ligilähedase kasvutempo.
Goods exports no longer increased as quickly as in autumn 2005, when it accelerated suddenly (in constant prices) from 20% to 30–35%. 
Kaupade väljavedu enam nii hoogsalt ei suurenenud kui 2005. aasta sügisel, mil see kiirenes (püsivhindades mõõdetuna) hüppeliselt 20%lt 30–35%ni.
Goods exports grew 6% year-on-year and totalled 133.7 billion kroons in current prices; imports declined 4% and amounted to 162.4 billion kroons. 
Kaupade väljavedu jooksevhindades oli 133,7 miljardit krooni, kasvades aastataguse perioodiga võrreldes 6%; sissevedu oli 162,4 miljardit krooni, vähenedes 4%.
Goods exports decreased 28% year-on- year and totalled 25 billion kroons in current prices. 
Kaupade väljavedu jooksevhindades oli 25 miljardit krooni, kahanedes aastataguse perioodi suhtes 28%.
Exports of goods shrank by 6% from the previous quarter, and by 10% from the third quarter of 2012 (see Table 4). 
Kaupade väljavedu kahanes eelmise k var tali suhtes 6% ja 2012. aasta III k var tali suhtes 10% (v t tabel 4).
The exports of goods increased fast across almost all groups of goods, only the exports of textile products decreased by 3% (see Table 4). 
Kaupade väljavedu kasvas hoogsalt peaaegu kõikide kaubagruppide lõikes, vaid tekstiiltoodete eksport vähenes 3% (vt tabel 4).
The total exports of goods increased by only 4% but nearly all major groups of goods picked up much more quickly (see Table 4). 
Kaupade väljavedu kasvas küll vaid 4%, kuid enamiku põhikaubagruppide väljavedu oli märksa kiirem (vt tabel 4).
The exports of goods increased nearly 30%, amounting to 23.4 billion kroons, and the imports grew 10%, totalling 29.1 billion kroons. 
Kaupade väljavedu kasvas ligi 30% ja oli 23,4 miljardit krooni ning sissevedu vastavalt 10% ja 29,1 miljardit krooni.
The exports of goods increased nearly 30%, reaching 23.4 billion kroons, and the imports grew 10%, totalling 29.1 billion kroons. 
Kaupade väljavedu kasvas ligi 30% ja oli 23,4 mld krooni ning sissevedu vastavalt 10% ja 29,1 mld krooni.
The growth of goods exports outpaced imports both quarter-on-quarter and year-on-year. 
Kaupade väljavedu kasvas mõlema võrdlusperioodiga võrreldes sisseveost kiiremini.
Goods exports outpaced imports in the first as well as the second quarter. 
Kaupade väljavedu kasvas nii I kui ka II kvartalis sisseveost kiiremini.
Exports of goods amounted to 21.5 billion kroons, and imports of goods to 25.7 billion kroons. 
Kaupade väljavedu moodustas 21,5 ja sissevedu 25,7 miljardit krooni.
The exports of goods amounted to 35.2 billion kroons, having increased 17% year-on-year. 
Kaupade väljavedu moodustas 35,2 mld krooni, suurenedes aastataguse perioodiga võrreldes 17%.
Goods exports amounted to 98.7 billion kroons, having increased 32% year-on-year. 
Kaupade väljavedu moodustas 98,7 mld krooni, suurenedes aastaga 32%.
The exports of goods amounted to 27.1 billion kroons and imports to 33.8 billion kroons, having grown 27% and 31%, respectively, year-on-year. 
Kaupade väljavedu oli 27,1 mld ja sissevedu 33,8 mld krooni, kasvades aastataguse perioodiga võrreldes vastavalt 27% ja 31%.
The exports of goods amounted to 29.4 billion kroons and imports to 38.9 billion kroons, having grown 16% and 24%, respectively, year-on-year. 
Kaupade väljavedu oli 29,4 mld ja sissevedu 38,9 mld krooni, suurenedes aastataguse perioodiga võrreldes vastavalt 16% ja 24%.
Exports of goods stood at 3 billion euros and imports at 3.3 billion. 
Kaupade väljavedu oli 3 mld ja sissevedu 3,3 mld eurot.
The exports of goods totalled 30 billion kroons and imports in f.o.b. prices 39 billion kroons, remaining close to the year-ago levels. 
Kaupade väljavedu oli 30 mld ning sissevedu FOB-hindades 39 mld krooni, jäädes aastataguse perioodiga võrreldes ligilähedaselt samaks.
The exports of goods amounted to 30.3 billion and the imports to 38.5 billion kroons, both increasing 29% year-on-year. 
Kaupade väljavedu oli 30,3 mld ja sissevedu 38,5 mld krooni, mõlemad suurenesid aastataguse perioodiga võrreldes 29%.
The exports of goods amounted to 32.9 billion kroons and imports in f.o.b. prices to 42.6 billion kroons, having grown quite modestly year-on-year – by 6% and 5%, respectively. 
Kaupade väljavedu oli 32,9 mld ning sissevedu FOB-hindades 42,6 mld krooni, suurenedes aastataguse perioodiga võrreldes suhteliselt tagasihoidlikult – vastavalt 6% ja 5%.
According to the foreign trade system2 the exports of goods totalled 18 billion kroons and the imports in c.i.f. prices were 28.7 billion kroons (see Figure 3). 
Kaupade väljavedu oli väliskaubandusstatistika2 andmetel 18 ja sissevedu CIF-hindades 28,7 mld krooni (vt joonis 3).
According to foreign trade statistics3, goods exports totalled 19 billion and imports 27.6 billion kroons in c.i.f. prices (see Figure 3). 
Kaupade väljavedu oli väliskaubandusstatistika3 andmetel 19 ja sissevedu CIF-hindades 27,6 mld krooni (vt joonis 3).
Exports of goods by groups of countries 
Kaupade väljavedu riikide ühenduste järgi
The export of goods increased by 10% and amounted to 15.5 billion kroons. 
Kaupade väljavedu suurenes 10%, moodustades 15,5 mld krooni.
Year-on-year, the exports of goods increased 5% and imports 7%. 
Kaupade väljavedu suurenes aastaga 5% ja sissevedu 7%.
Goods exports increased the most on account of metals 
Kaupade väljavedu suurenes kõige enam
Goods exports increased across all major groups, except for clothing, footwear and headgear (see Table 4). 
Kaupade väljavedu suurenes kõigi põhigruppide lõikes, v.a garderoobikaubad (vt tabel 4).
The export of goods increased across all groups of goods except mineral products (see Table 1.5). 
Kaupade väljavedu suurenes kõikide kaubagruppide arvestuses, v.a mineraalsed tooted (vt tabel 1.5).
The export of goods increased across all groups of goods except mineral products (see Table 4). 
Kaupade väljavedu suurenes kõikide kaubagruppide lõikes, v.a mineraalsed tooted (vt tabel 4).
Exports of goods amounted to 18.3 billion kroons and imports totalled 26.8 billion kroons. 
Kaupade väljavedu ulatus 18,3 ja sissevedu 26,8 mld kroonini.
Goods exports amounted to 19.3 billion and imports to 26.1 billion kroons. 
Kaupade väljavedu ulatus 19,3 ja sissevedu 26,1 miljardi kroonini.
Exports of goods amounted to 24.7 billion and imports to 30.4 billion kroons. 
Kaupade väljavedu ulatus 24,7 ja sissevedu 30,4 miljardi kroonini.
The exports of goods amounted to 24.7 billion and imports to 30.4 billion kroons. 
Kaupade väljavedu ulatus 24,7 ja sissevedu 30,4 mld kroonini.
The exports of goods stood at 27.1 billion and the imports in f.o.b. prices at 33.8 billion kroons. 
Kaupade väljavedu ulatus 27,1 mld ning sissevedu FOB-hindades 33,8 mld kroonini.
The exports of goods stood at 29.7 billion and the imports in f.o.b. prices at 38.9 billion kroons. 
Kaupade väljavedu ulatus 29,7 mld ja sissevedu FOB-hindades 38,9 mld kroonini.
Goods exports to other countries decreased by a fifth (by a third to the US, mostly on account of motor fuel). 
Kaupade väljavedu ülejäänud riikidesse vähenes viiendiku võrra, sealhulgas USAsse kolmandiku võrra (valdavalt mootorikütuse arvel).
The exports of goods exceeded imports only in two groups – timber and timber products, and furniture, which both increased their surpluses. 
Kaupade väljavedu ületas nende sissevedu vaid kahe kaubagrupi – puidu ja puittoodete ning mööbli – puhul; mõlemal puhul ülejääk suurenes.
According to the foreign trade statistics2, goods exports totalled 23.1 billion and imports in c.i.f. prices 
Kaupade väljavedu väliskaubandusstatistika2 andmetel oli 23,1 mld ja sissevedu CIF-hindades
According to the foreign trade statistics3, goods exports totalled 21.2 billion and imports in c.i.f. prices 27.3 billion kroons (see Figure 3). 
Kaupade väljavedu väliskaubandusstatistika3 andmetel oli 21,2 ja sissevedu CIF-hindades 27,3 mld krooni (vt joonis 3).
The analysis of goods exports indicated that one of the underlying reasons for 13% growth was the exports of goods in the light of EU accession. 
Kaupade väljaveo analüüs näitas, et 13%se kasvu üheks põhjuseks oli liitumisootuses sisseveetud kaupade eksport.
The growth of goods exports increased nearly 29%. 
Kaupade väljaveo kasv kiirenes seejuures ligikaudu 29%.
Goods exports increased 18% with all main groups of goods contributing to growth, except for machinery and equipment (see Table 4). 
Kaupade väljaveo kasv oli 18% ja see jagunes kõikide põhigruppide vahel, v.a masinad ja seadmed (vt tabel 4).
The increase in goods exports was still broad- based. 
Kaupade väljaveo kasv oli jätkuvalt laiapõhjaline.
The increase in exports, which exceeded 30% already in the second and third quarters, accelerated even further in the fourth quarter. 
Kaupade väljaveo kasv, mis juba II ja III kvartalis ületas 30% taseme, kiirenes IV kvartalis veelgi.
The growth in goods exports occurred across all major groups of goods. 
Kaupade väljaveo kasvu mõjutas kõigi tähtsamate kaubagruppide ekspordi suurenemine.
The growth rate of goods exports remained high: exports increased 27% on the third quarter of 2004 and 3% on the previous quarter (see Table 4). 
Kaupade väljaveo kasvutempo oli taas kõrge: eksport suurenes 2004. aasta III kvartali suhtes 27% ja eelmise kvartaliga võrreldes 3% (vt tabel 4).
Goods exports started to decline in the third quarter of 2007. 
Kaupade väljaveo maht hakkas vähenema juba 2007. aasta III kvartalis.
The largest group in goods exports was machinery and equipment with 21% (see Table 4). 
Kaupade väljaveo struktuuris püsivad 21%ga kindlalt esikohal masinad ja seadmed (vt tabel 4).
The main groups of export goods included electronic and metal products, as well as timber, timber products and furniture. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid elektroonika- ja metallitööstuse toodang ning puit, puidutooted ja mööbel.
The main export groups included electronic and oil products as well as timber and timber products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid elektroonika- ja naftatooted ning puit ja puittooted.
The main export groups included electronic and oil products, timber and timber products and metal products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid elektroonika- ja naftatooted, puit ja puittooted ning metallitööstuse toodang.
The main groups of export goods included electronic and timber products as well as fuel. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid elektroonika- ja puidutööstuse toodang ning mootorikütus.
The main groups of export goods included machinery and equipment (21%; mostly electronic products), mineral and metal products (13%), and timber and timber products (11%). 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid masinad ja seadmed (peamiselt elektroonikatooted) 21%ga, mineraalsed tooted ja metallkaubad (13%) ning puit ja puittooted (11%).
The major export groups included machinery and equipment, oil products and timber and timber products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid masinad ja seadmed, naftatooted ning puit ja puittooted.
The main groups of export goods included machinery and equipment, timber and timber products, furniture, metal and textile products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid masinad ja seadmed, puit ja puittooted, mööbel ning metallija tekstiilitööstuse toodang.
The main groups of export goods included machinery and equipment, timber and timber products, furniture and textile products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid masinad ja seadmed, puit, puidutooted ja mööbel ning tekstiilitööstuse toodang.
The main groups of export goods included machinery and equipment (mostly electronic products), mineral products, timber and timber products, and metal products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid masinad-seadmed (peamiselt elektroonikatooted) ja mineraalsed tooted, puit ja puittooted ning metalltooted.
The primary groups of export goods included machinery and equipment (mostly electronic products), metal products, timber and timber products, and mineral products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid masinad-seadmed (peamiselt elektroonikatooted), metalltooted, puit ja puittooted ning mineraalsed tooted.
The primary groups of export goods included machinery and equipment (mostly electronic products), timber and timber products and metal products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid masinad-seadmed (peamiselt elektroonikatooted), puit ja puittooted ning metalltooted.
The main groups of export goods traditionally included electronic and textile products, and timber, timber products and furniture. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid traditsiooniliselt elektroonika- ja tekstiilitööstuse toodang ning puit, puidutooted ja mööbel.
The main groups of export goods traditionally included machinery and equipment, timber and timber products, furniture and textile products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid traditsiooniliselt masinad ja seadmed, puit, puidutooted ja mööbel ning tekstiilitööstuse toodang.
The main groups of export goods traditionally included machinery and equipment, timber and timber products, furniture, and textile products. 
Kaupade väljaveo suurimad kaubagrupid olid traditsiooniliselt masinad ja seadmed, puit, puittooted ja mööbel ning tekstiilitööstuse toodang.
The primary groups of export goods included machinery and equipment (mostly electronic products), timber and timber products, and mineral products. 
Kaupade väljaveos olid suurimad kaubagrupid masinad-seadmed (peamiselt elektroonikatooted), puit ja puittooted ning mineraalsed tooted.
Freight transport accounted for 70% of the imports of transport services, and increased in volume by 27% during the year. 
Kaupade vedu moodustas veoteenuste impordist 70% ning selle maht suurenes aastaga 27%.
Freight transport accounted for almost 70% of the imports of transport services, and increased in volume by 26% during the year. 
Kaupade vedu moodustas veoteenuste impordist ligi 70% ning selle maht suurenes aastaga 26%.
The share of risk adjusted trading book and foreign exchange positions has decreased in the past two quarters close to 2% of total risk weighted items (see Figure 3.7). 
Kauple- misportfellidest ning valuutapositsioonidest tuleneva arvestusliku riski osakaal riskivarades püsis viimases kahes kvartalis 2% lähedal (vt joonis 3.7).
Trading at the debt securities market picked up after the shrinking of transaction volumes on Tallinn Stock Exchange and the stock market on the whole. 
Kauplemisaktiivsus võlakirjaturul suurenes pärast tehingumahtude vähenemist Tallinna Väärtpaberibörsil ja aktsiaturul tervikuna.
The change in the fair value of financial assets acquired for the purpose of trade is recorded in line "Net profit from securities" of the income statement. 
Kauplemiseesmärgil soetatud finantsvarade õiglase väärtuse muutus kajastatakse kasumiaruandes real "netotulu väärtpaberitelt".
Chains have the advantage of less costly marketing and logistics which enables outlets to operate more efficiently. 
Kauplusekettide eelisteks on odavam turundus ja logistika ning see võimaldab kauplustel efektiivsemalt töötada.
y A two-week period of dual circulation will start from the €-day, during which both kroon cash and euro cash are considered equal payment means. 
Kauplustes saab maksta nii kroonides kui ka eurodes, kuid vahetusraha antakse üldjuhul tagasi eurodes.
Traders’ margins have historically been lower than those of processing companies, although in recent years they have consistently increased. 
Kaupmeeste marginaalid on ajalooliselt olnud töötlejatest väiksemad, kuigi on viimastel aastatel järjepidevalt suurenenud.
Merchants are adopting mobile phone payments at the POS as a new alternative payment method – the number of payments tripled over the year. 
Kaupmehed on mobiilimakset kui uut alternatiivset makseviisi omaks võtmas, mida tõendab aastaga kolmekordistunud mobiiltelefoniga algatatud maksete arv.
Goods are often exported together with services. 
Kaupu eksporditakse tihti koos teenustega.
Exports of goods per capita were 2,200 US dollars in 2010 (1,100 USD in 2000). 
Kaupu eksporditi 2010. aastal aga 2200 USA dollari (2000. aastal 1100 dollari) väärtuses.
Imports per capita were the biggest in Luxembourg, Belgium and the Netherlands, and the smallest in RomaniaB ulgaria and Croatia. 
Kaupu imporditi ühe elaniku kohta enim Luksemburgis, Belgias ja Hollandis, vähim aga Rumeenias, Bulgaarias ja Horvaatias.
Imports per capita were the biggest in Luxembourg, Belgium and the Netherlands, and the smallest in Romania, Bulgaria and Greece. 
Kaupu imporditi ühe elaniku kohta enim Luksemburgis, Belgias ja Hollandis, vähim aga Rumeenias, Bulgaarias ja Kreekas.
Imports per capita were the biggest in LuxembourgB elgium and the Netherlands, and the smallest in Romania, Bulgaria and Poland. 
Kaupu imporditi ühe elaniku kohta enim Luksemburgis, Belgias ja Hollandis, vähim aga Rumeenias, Bulgaarias ja Poolas.
The sector of non-financial corporations (hereinafter the enterprises) is the largest producer of value added in the formation of gross domestic product in Estonia. 
Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate äriühingute sektor (edaspidi: ettevõtted) on Eesti sisemajanduse koguprodukti loomisel suurim lisandväärtuse tootja.