natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Construction production in Estonia and abroad amounted to nearly two billion euros in 2011, which was 27% more than in the previous year (Table 1, p. 
Eesti ehitusettevõtted ehitasid 2011. aastal omal jõul Eestis ja välisriikides kokku kahe miljardi euro eest, mis oli 27% rohkem kui aasta varem (tabel 1).
Estonian construction enterprises expand to foreign market 
Eesti ehitusettevõtted vallutavad välisturgu
The construction sector in Estonia is largely oriented to the domestic market and is thus greatly influenced by the general economic conditions in Estonia. 
Eesti ehitussektor on olnud orienteeritud suurel määral siseturule ja selle areng on seetõttu väga tugevasti seotud Eesti üldise majandusarenguga.
Estonian construction sector is strongly oriented towards domestic market and therefore depends heavily on the overall development Estonian economy. 
Eesti ehitussektor on suurel määral olnud orienteeritud siseturule ja seetõttu on see mõjutatud peamiselt Eesti üldisest majandusarengust.
The Estonian construction sector focuses to a great extent on the domestic market and, therefore, its development is mostly influenced by the overall economic development of Estonia. 
Eesti ehitussektor on suurel määral olnud orienteeritud siseturule ja seetõttu on selle areng mõjutatud peamiselt Eesti üldisest majandusarengust.
Estonia's construction industry has largely been oriented to the internal market and therefore, its development is closely linked to overall economic development. 
Eesti ehitussektor on suurel määral olnud orienteeritud siseturule ja seetõttu on selle areng tihedalt seotud üldise majandusarenguga.
The Estonian construction sector, especially in terms of buildings and facilities to be built and given into use, was affected by changes in several conditions that had developed in the course of years. 
Eesti ehitussektori arengut ehitatavate ja kasutusse antavate hoonete ja rajatiste osas mõjutas mitmete eelnenud aastatel väljakujunenud tingimuste muutumine.
The Estonian construction market grew about one-fifth in 2012, but is nevertheless in a slump compared to the pre-crisis years. 
Eesti ehitusturg kasvas 2012. aastal ligi viiendiku võrra, kuid on sellele vaatamata kriisieelsete aastatega võrreldes madalseisus.
Estonian construction market is compared those of the closest neighbours and the EU as a whole. 
Eesti ehitusturgu võrreldakse lähinaabrite omaga ja Euroopa Liidu ehitusturuga tervikuna.
Since the Estonian construction sector is shrinking, our construction companies are forced to look for labour contracts abroad – the exports of construction services increased by 2.8 times year-on-year. 
Eesti ehitusturu kokkukuivamine on sundinud meie ehitusettevõtjaid otsima töölepinguid välismaal – ehitusteenuste eksport kasvas eelmise aasta sama ajaga võrreldes 2,8 korda.
Estonia is not and will not become a country of very low wage level. 
Eesti ei ole ega saa olema väga madala palgatasemega riik.
Estonia will not be able to meet the Maastricht inflation criterion during the forecast period. 
Eesti ei suuda prognoosiperioodil Maastrichti inflatsioonikriteeriumit täita.
Estonia will not fulfil the inflation criterion in the coming years 
Eesti ei täida lähiaastatel inflatsioonikriteeriumi
Estonia did not support establishing additional policy instruments for the coordination and closer monitoring of the EMU, but making better use of the existing instruments instead. 
Eesti ei toetanud majandus- ja rahaliitu puudutava koordineerimise ja seire süvendamise osas täiendavate poliitikainstrumentide loomist, vaid olemasolevate instrumentide paremat ärakasutamist.
The trend of exports in Estonia was similar to the EU average. 
Eesti ekspordi areng oli sarnane EL-i riikide keskmisega.
When forecasting the possible export developments of Estonian enterprises, their competitiveness is becoming increasingly more topical because of the robust growth of costs and prices. 
Eesti ekspordi arengu prognoosimisel on seoses kulude ja hindade jõulise kasvuga üha rohkem päevakorral ettevõtete konkurentsivõime küsimus.
Among EU countries, Estonia had the fastest growth rate of exports and imports. 
Eesti ekspordi ja impordi kasv oli EL-i riikide kiireim.
Monthly growth in Estonia’s exports and imports (yo-y) 
Eesti ekspordi ja impordi kuukasv ( a /a )
The growth of Estonia’s exports was the fastest among the EU countries. 
Eesti ekspordi kasv oli EL-i riikide kiireim.
The growth rate of exports in Estonia was similar to the EU average. 
Eesti ekspordi kasv oli sarnane EL-i riikide keskmisega.
The Estonian export growth over the past quarters has exceeded all institutional forecasts. 
Eesti ekspordi kasv on viimastel kvartalitel kõigi institutsioonide prognoose oluliselt ületanud.
Modelling the competitiveness of Estonian exports 
Eesti ekspordi konkurentsivõime modelleerimine
Competitiveness of Estonian exports 
Eesti ekspordi konkurentsivõime
Competitive position of Estonian exports is hindered by relatively low labour productivity compared to other EU countries. 
Eesti ekspordi konkurentsivõimet välisturgudel pärsib suhteliselt madal tööjõu tootlikkus võrreldes teiste EL-i riikidega.
The quality of Estonian exports has improved over the years, and relatively faster than in many other European Union countries. 
Eesti ekspordi kvaliteet on aastate jooksul kasvanud, sealhulgas suhteliselt kiiremini kui paljude teiste Euroopa Liidu riikide oma.
The quality of Estonia’s exports improved. 
Eesti ekspordi kvaliteet paranes.
Data for the first three quarters of 2013 show that value added in exports was up 4.0% at current prices over the year, which was 0.5 percentage point more than the growth in the value of non-oil exports. 
Eesti ekspordi lisandväärtus suurenes 2013. aasta esimese kolme kvartali andmetel jooksevhindades aastaga 4,0%, mis ületas ilma naftata ekspordi maksumuse kasvu 0,5 protsendipunkti.
The total of Estonian exports did change though, and export volumes fell as prices were not lowered. 
Eesti ekspordi maht kohanes aga enam – hindu ei langetatud, kuid väljaveetav kogus vähenes.
This means that the value of Estonian exports only grew because of rises in relative prices. 
Eesti ekspordi maksumus kasvas seega kiiremini vaid suhteliste hindade tõusu tõttu.
The massive growth in Estonian export earnings does not imply an equal change in value added at the same time. 
Eesti ekspordi maksumuse mitmekordistumine ei tähenda samaaegset ja samaulatuslikku muutust lisandväärtuses.
Indicators for Estonian exports 
Eesti ekspordi näitajad
real growth of Estonia's exports (right scale) 
Eesti ekspordi reaalkasv (parem telg)
Demand for Estonian exports in target markets is growing faster than the average and the range of products exported made a positive contribution to market share. 
Eesti ekspordi sihtturgude nõudlus kasvab keskmisest kiiremini ning ka toodete koosseis panustab turuosa kasvu positiivselt.
There were no big changes in the structure of Estonia's exports in 1996. 
Eesti ekspordi struktuuris 1996. aastal suuri muudatusi ei toimunud.
Relative indicators for Estonian exports 
Eesti ekspordi suhtelised näitajad
In Finland, the most important target destination for Estonian exports, there was negative economic growth that affected a lot of Estonian exporters. 
Eesti ekspordi tähtsaim sihtriik Soome oli majanduslanguses, mis mõjutas paljusid Eesti eksportijaid.
However, the market share held by Estonian expor ts in global markets actually increased during these years by a nominal factor of 2.7, meaning it grew much faster than the external markets themselves did. 
Eesti ekspordi turuosa kasvas aga samal perioodil maailmaturul kokku nominaalselt 2,7 korda ehk märksa kiiremini kui välisturu üldmaht.
Global market share of Estonian exports 
Eesti ekspordi turuosa maailmas
However the market share of Estonian exports increased during this period. 
Eesti ekspordi turuosa on aga ka selle perioodi jooksul kasvanud.
The market share of Estonia’s exports increased by 16.1% in the seven years from 2005, giving a lower annual average of 2.2%. 
Eesti ekspordi turuosa suurenes viimase seitsme aasta jooksul võrreldes 2005. aastaga maailmaturul 16,1% ehk turuosa keskmine aastakasv aeglustus 2,2%ni.
The most recent data from 
Eesti ekspordi turuosa viimasel teada oleval,
Faster growth in the price of Estonian exports than in the prices in export markets is partly a reflection of a shift in the structure of exports towards products with higher value added and of a positive change in position in the outsourcing value chain. 
Eesti ekspordihindade kiirem kasv eksporditurgude hindadega võrreldes on peegeldanud osaliselt nihet ekspordi struktuuris suurema lisandväärtusega toodete suunas ning positiivseid muutusi allhanke väärtusahela positsioonis.
In the first three quarters of 2013 Estonian export prices were 34.4% higher than in 2004, which is 15.5 percentage points more than the general rise in prices in Estonia’s external partners (see Figure 2.7). 
Eesti ekspordihinnad kasvasid 2013. aasta esimese kolme kvartali andmetel võrreldes 2004. aastaga 34,4%, mis ületas välispartnerite üldist hinnakasvu 15,5 protsendipunkti (vt joonis 2.7).
Prices of Estonian exports have continually risen much faster than prices in export markets. 
Eesti ekspordihinnad on eksporditurgude hindadega võrreldes kasvanud pidevalt märksa kiiremini.
Prices of Estonian exports have grown significantly faster than those in foreign markets, and this trend will continue in the coming years. 
Eesti ekspordihinnad on kasvanud välisturgude hindadest pidevalt märksa kiiremini ning see trend jätkub ka lähiaastatel.
Estonian export prices to target markets did not follow that fall, though prices stopped rising. 
Eesti ekspordihinnad sihtriikide impordihindade langustrendi ei järginud, kuid hinnakasv rauges.
In the first three quarters of 2013 Estonian export prices were 0.9% higher than a year earlier while the weighted prices in foreign demand fell by 1.0%. 
Eesti ekspordihinnad tõusid 2013. aasta esimese kolme kvartali jooksul aastavõrdluses 0,9%, kuigi välisnõudluse kaalutud hinnad hoopis alanesid 1,0%.
The post-downturn hike in the Estonian export volume has been impressive. 
Eesti ekspordimaht on pärast majanduslangust kasvanud muljetavaldavalt.
Estonia's export indicators have also improved to some extent in recent months, giving reason to expect the country's exports will also start increasing along with the revival of the external demand. 
Eesti ekspordinäitajad on viimastel kuudel samuti pisut paranenud, mis lubab arvata, et koos välisnõudluse taastumisega hakkab suurenema ka Eesti eksport.
It is assumed that demand for Estonian exports will remain low in 2013 and a steady improvement in demand is expected in subsequent years. 
Eesti ekspordinõudluse eelduse kohaselt jääb nõudluse madalseis 2013. aastasse ja järgmistel aastatel on oodata nõudluse järjepidevat paranemist.
In order for export demand to resume in Estonia, demand should increase in the Nordic countries’ export markets. 
Eesti ekspordinõudluse paranemiseks on aga omakorda vaja, et suureneks nõudlus Põhjamaade peamistes ekspordisihtriikides.
weighted GDP growth of Estonian export partners (left scale) Estonian goods and services export growth (right scale) 
Eesti ekspordipartnerite kaalutud SKP kasv (vasak telg) Eesti kaupade ja teenuste ekspordi kasv (parem telg)
A positive turn has taken place in Estonian export: the volume and share of normal export2 has increased considerably compared to the export of processed goods (see Table 3). 
Eesti ekspordis on toimunud positiivne pööre: normaalekspordi2 maht ja osatähtsus on võrreldes töötluskaupade väljaveoga oluliselt suurenenud (vt tabel 3).
In 2012, re-exports constituted already more than 50% in Estonia’s exports to Russia. 
Eesti ekspordis Venemaale moodustasid re-eksporditavad tooted 2012. aastal juba üle 50%.
Estonian export performance would be higher if the export base would increase by more companies becoming (more) involved in international trade. 
Eesti ekspordisaavutused oleksid suuremad, kui ekspordibaas kasvaks ehk suurem arv ettevõtteid hakkaks (rohkem) rahvusvaheliselt äri tegema.
more flexible work hours and schedules on the one hand and laying off employees on the other. 
Eesti ekspordisektor on praegusele turusituatsioonile reageerides vähendanud tööjõunõudlust, võttes ühelt poolt kasutusele paindlikumaid töövorme ning teisalt töötajaid koondades.
The financial position of the Estonian exporting sector is on the mend and low key interest rates are contributing to the decline in debt servicing costs. 
Eesti ekspordisektori finantsseis on paranemas ja laenuteenindamise kulud on madalate baasintressimäärade toel jätkuvalt vähenenud.
Demand in Estonia's exports markets is expected to grow by 3.2% in 2013 and by 5.6% in 2014. 
Eesti eksporditurgude nõudlus kasvab eelduste kohaselt 2013. aastal 3,2% ja 2014. aastal 5,6%.
Estonia’s exports per capita exceeded the same indicator of Latvia by 2.1 times and the indicator of Lithuania by 1.4 times. 
Eesti eksport elaniku kohta ületas Läti näitajat 2,1 korda ja Leedu oma 1,4 korda.
Estonia’s exports per capita also slightly exceeded the EU average indicator. 
Eesti eksport elaniku kohta ületas veidi ka EL-i keskmist näitajat.
Estonia’s exports to the old and new EU members amounted to 84% and imports from those countries to 75%. 
Eesti eksport Euroopa Liidu vanadesse ja uutesse liikmesriikidesse kokku moodustas 84% ja import neist 75%.
Estonia's exports to European 
Eesti eksport Euroopa Liitu
Estonian exports grew 89% to 34.8 mln euros, while Indian exporters traded in return to the value of 26.8 mln euros, up 71% from the previous year. 
Eesti eksport Indiasse kasvas 89% ehk 34,8 miljoni euroni, samas kui India eksportöörid müüsid vastu 26,8 miljoni euro väärtuses ehk 71% rohkem kui eelneval aastal.
Exports and imports 1993-1994 (million kroons) 
Eesti eksport ja import 1993-1994 (miljonit krooni)
Estonian exports increased robustly in 2006, exporters’ future expectations at the end of the year were even more optimistic than early in the year, and the economy’s competitiveness remained high. 
Eesti eksport kasvas 2006. aastal kiiresti, eksportijate tulevikuootused olid aasta lõpuks isegi optimistlikumad kui aasta alguses ning majanduse konkurentsivõime oli jätkuvalt tugev.
Estonian export grew faster compared to foreign demand, indicating the continued growth of our export’s market share on target markets. 
Eesti eksport näitas välisnõudlusega võrreldes kiiremat kasvu, mis viitab meie ekspordi turuosa jätkuvale suurenemisele sihtturgudel.
Estonia`s exports to Russia buying-in price for milk in Estonia 
Eesti eksport Venemaale Piima kokkuostuhind Eestis
Factors related to the conflict between Russia and Ukraine affected Estonian exports in the first half of 2014. 
Eesti eksporti mõjutasid 2014.aasta esimesel poolel Venemaa-Ukraina konfliktiga seotud tegurid.
Estonian exporter in wholesale and retail trade 
Eesti eksportija kaubanduses
The average number of destination countries was three in Estonia and four in Spain. 
Eesti eksportija müüs kaupa keskmiselt kolmele, Hispaania ettevõte aga neljale välisturule.
Number of export products and destinations per exporter in Estonia 
Eesti eksportija väljaveetavate toodete ning välisturgude arv
The Estonian exporter exports to a small number of countries. 
Eesti eksportija veab tooteid vähestesse riikidesse.
The distribution of Estonian export enterprises by counties is based on their legal address (see Definitions and methodology). 
Eesti eksportijad on jaotatud maakonniti vastavalt nende juriidilisele aadressile (vt mõisteid ja metoodikat).
Analysis of the data on Estonian exporters revealed that there is a positive correlation between export volume and value added (Figure 7, p. 
Eesti eksportijate andmete uurimisel selgus, et ekspordimahu ja lisandväärtuse vahel on positiivne seos (joonis 7).
At the turn of the year, the future expectations of Estonia’s exporters were even more optimistic than before. 
Eesti eksportijate tulevikuootused olid aastavahetusel isegi optimistlikumad kui varem.
Increased income for Estonian exporters can be seen in absolute terms through changes in volumes or in value, or in relative terms in comparison to other exporters. 
Eesti eksportijate tulude kasvu võib vaadelda nii absoluutselt, mahu ja maksumuse muutuste kaudu, kui ka suhteliselt, teiste eksportijatega võrreldes.
In the first three quarters of 2013 Estonia exported 3.14 times as much in goods and services at current prices as it did in 2000. 
Eesti eksportis 2013. aasta esimese kolme kvartali jooksul kaupu ja teenuseid jooksevhindades keskmiselt 3,14 korda enam kui 2000. aastal.
The productivity of Estonian exporting companies is on average 25% higher than that of non-exporting companies and exporting companies pay 15% higher wages on average. 
Eesti eksportiva ettevõtte tootlikkus on keskmiselt 25% kõrgem kui mitteeksportiva ettevõtte oma ning eksportiv ettevõte maksab keskmiselt 15% kõrgemat palka.
The wage in Estonian exporting companies is about 15% higher, and this premium has shrunk since the crisis, like that for value added. 
Eesti eksportivate ettevõtete palk on umbes 15% kõrgem ning see preemianäitaja on pärast kriisi alanenud, sama moodi nagu lisandväärtuse omagi.
Estonian exporters sold to the EU's internal market also 5% more goods compared to the previous year. 
Eesti eksportöörid müüsid EL-i siseturule võrreldes eelmise aastaga samuti 5% rohkem kaupu.
Estonian exporters may apply for a state guarantee from KredEx to cover up to 70% of the export-related political and business risks. 
Eesti eksportöörid saavad KredExi kaudu taotleda kuni 70% ulatuses riiklikke garantiisid nii ekspordiga seonduvatele poliitilistele kui ka äririskidele.
The Estonian residential real estate market remained active at the beginning of 2014. 
Eesti elamukinnisvaraturg oli 2014. aasta alguses endiselt aktiivne.
The residential real estate market in Estonia has recovered steadily since the crisis, and the risks to the loan repayment ability of households and companies from the real estate market have decreased. 
Eesti elamukinnisvaraturg on pärast kriisi pidevalt elavnenud ning kinnisvaraturult tulenevad riskid majapidamiste ja ettevõtete laenumaksevõimele on vähenenud.
Estonian residents spent on average 368 euros per person on a foreign trip. 
Eesti elanik kulutas välisreisile keskmiselt 368 eurot inimese kohta.
The population of Estonia is being reduced both by emigration and by the natural rate of change. 
Eesti elanike arv kahaneb nii väljarände kui ka loomuliku iibe tõttu.
Estonian idividuals’ computer-related activities compared to the average for the European Union (EU 27) 
Eesti elanike arvutiga seotud tegevused võrrelduna Euroopa Liidu (EL 27) keskmisega.
Improving of the housing conditions of Estonian inhabitants, expanding financing opportunities and developing energy-efficient way of thinking 
Eesti elanike elamistingimuste parandamisele laiendades rahastamisvõimalusi ja arendades energiasäästlikku mõtteviisi
Improvement of the housing conditions of the Estonian inhabitants, expanding financing opportunities 
Eesti elanike elamistingimuste parandamisele laiendades rahastamisvõimalusi
Estonians’ interest in competition policy was among the lowest of all Member States; opinions regarding related issues (controlling competition between companies would benefit consumers and society; agreements on prices between companies should not be allowed; financial aid from governments to companies might give these companies an unfair advantage over their competitors; and the need for more information about competition) were also among the lowest. 
Eesti elanike huvi konkurentsipoliitika vastu oli Euroopa Liidu riikide seas üks madalamaid, ka mitmes teises seotud küsimuses olid eestlaste hinnangud ühed nõrgemad (ettevõtete konkurentsi kontrollimine toob tarbijatele ja ühiskonnale kasu, ettevõtete hinnakokkuleppeid ei tohiks lubada, riigi finantsabi annab ettevõtetele konkurentsieelise, info saamine meediast konkurentsi kohta, vajadus suurema informeerituse järele).
The values of the cultural participation indicators for Estonia are, on average, 9 percentage points higher than the EU average in case of each cultural product or service. 
Eesti elanike kultuuritarbimise näitajad on EL-i keskmisest keskmiselt 9 protsendipunkti võrra paremad iga kultuuritoote või -teenuse puhul.
Multiple day visits by residents of Estonia lasted for an average of 4.6 days, which was slightly shorter than in the previous year. 
Eesti elanike mitmepäevareisid kestsid keskmiselt 4,6 päeva ja olid pisut lühemad kui eelmisel aastal.
The life expectancy of the inhabitants of Estonia increased. 
Eesti elanike oodatav eluiga pikenes.
The increase in the life expectancy of the inhabitants of Estonia has slowed down. 
Eesti elanike oodatava eluea tõus on aeglustunud.
The purchasing power of Estonian residents was 67% of the EU average in 2011, being significantly higher than in 2001 (46%). 
Eesti elanike ostujõud oli 2011. aastal 67% EL-i keskmisest, näitaja oli oluliselt kõrgem kui 2001. aastal (46%).
Visits by Estonian residents to foreign countries by country, 2012 
Eesti elanike reisid välisriigiti, 2012
Trips by Estonian residents show the highest rise in the EU 
Eesti elanike reisikihk näitab suurimat kasvu
Estonians made nearly one million trips abroad in 2010. 
Eesti elanike reisimise uuringu kohaselt tegid eestlased 2010. aastal ligi miljon ööbimisega välisreisi.
The accommodation places in Pärnu, Tartu County and Lääne County gained the most from the travels of Estonian residents. 
Eesti elanike reisimisest võitsid kõige rohkem Pärnu, Tartumaa ja Läänemaa majutuskohad.
In 2010 data on the tourism of Estonian residents were collected by the Household Budget Survey. 
Eesti elanike reisimiste kohta koguti 2010. aastal andmeid leibkonna eelarve uuringuga.
Trips made by Estonians are more evenly distributed all over Estonia. 
Eesti elanike reisisihid on üle Eesti ühtlasemalt jaotunud.
Residents of Estonia made 7% more single day trips than a year earlier, and 30% of all visits were day trips. 
Eesti elanike ühepäevakülastuste arv suurenes aastataguse ajaga võrreldes 7% ning oli külastuste üldarvust 30%.
Over the years, the possibilities for leisure activities have mostly improved in Estonia and attendance of cultural events and venues has increased. 
Eesti elanike vaba aja veetmise võimalused on aastatega läinud pigem ülesmäge ja ka osalemine kultuuriüritustel või kultuuriasutustes käimine üha sagenenud.
Visits abroad by Estonian residents in 2014 
Eesti elanike välisreisid 2014. aastal
Trips abroad by Estonian residents and imports of travel services 
Eesti elanike välisreisid ja reisiteenuste import
Visits abroad by Estonian residents by country, 2013 
Eesti elanike välisreisid riigiti, 2013
Visits abroad by Estonian residents 
Eesti elanike välisreisid
Structure of Estonian visits abroad by country 
Eesti elanike välisreisid, riikide struktuur
In Estonia, 23.4% of the residents lived in poverty or social exclusion. 
Eesti elanikest elas vaesuses või tõrjutuses 23,4%.
The population of Estonia fell by less than those of Lithuania and Latvia, probably due to the proximity of Finland, which allowed people to work abroad while remaining resident in Estonia. 
Eesti elanikkond kahanes vähem kui Leedus ja Lätis tänu Soome lähedusele, mis võimaldas välismaal töötada Eestis elades.
The population of Estonia has decreased in recent years due to the negative birth rate and emigration. 
Eesti elanikkond on viimastel aastatel negatiivse loomuliku iibe ja väljarände tõttu vähenenud.
The income levels of the Estonian population, the export structure and its knowledge intensity have not yet caught up with the relevant indicators of highly developed countries. 
Eesti elanikkonna tulutase, ekspordi struktuur ja selle teadmusmahukus ei ole veel võrdsustunud kõrgeltarenenud riikide vastavate näitajatega.
Estonian people made a lot of shopping trips, this being the main reason for travelling. 
Eesti elanikud käisid rohkem ostureisidel, mis on ka peamiseks reisi eesmärgiks.
In 2013, Estonian residents were using accommodation services more actively than a year earlier. 
Eesti elanikud kasutasid 2013. aastal aktiivsemalt majutuskohtade teenuseid kui aasta varem.