natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Exports and imports of goods and investment income were both down in September, while exports of services and other income increased at the same time. 
Kaupade ja investeerimistulude eksport ja import kahanesid septembris, teenuste eksport ja muud tulud seevastu suurenesid.
Trade and services balance 
Kaupade ja teenuste bilanss
Growth in goods and services exports (%) 
Kaupade ja teenuste ekspordi kasv (%)
The goods and services export growth slowed from 5.6% in the year 2012 to 1.8% in the year 2013. 
Kaupade ja teenuste ekspordi kasv aeglustus 2012. aasta 5,6%lt 2013. aastal 1,8%ni.
The following analysis of the growth rates of exports of goods and services compares them to the dynamics of Estonia’s external demand and looks at changes in the global market share of Estonian exports. 
Kaupade ja teenuste ekspordi kasvutempot hinnatakse järgnevalt Eesti välisnõudluse dünaamika põhjal ning analüüsitakse Eesti ekspordi turuosa muutust maailmaturul.
Export prices for goods and services rose by 1.0% over the year but import prices fell by 0.4%. 
Kaupade ja teenuste ekspordihinnad tõusid aastaga 1,0%, impordihinnad aga alanesid 0,4%.
The surplus on goods and services totalled 438 million euros, or 2.6% of GDP. 
Kaupade ja teenuste ekspordi-impordi ülejääk oli 438 mln eurot ehk 2,6% SKP suhtes.
Exports and imports of services have been stable in recent quarters as a share of total exports and imports, accounting for 25-26% of exports and 18-19% of imports. 
Kaupade ja teenuste ekspordis ja impordis kokku on teenuste ekspordi ja impordi osakaal viimastes kvartalites püsinud stabiilsel tasemel, hõlmates ekspordis 25–26% ja impordis 18–19%.
Exports and imports of goods and services grew fast. 
Kaupade ja teenuste eksport ja import kasvasid kiiresti.
The exports of goods and services decreased faster than imports. 
Kaupade ja teenuste eksport kahanes aeglasemas tempos kui nende import.
Exports of goods and services have increased by an average of 10% a year at current prices over the past 13 years, with exports of goods accounting for 75% of the total impact on export growth and services exports for 25%. 
Kaupade ja teenuste eksport kasvas viimase 13 aasta jooksul jooksevhindades keskmiselt 10% aastas ning kaupade ja teenuste ekspordi mõju kogu ekspordi juurdekasvus jagunes ligikaudu 75% ja 25%.
Exports of goods were 4.3 billion euros, and exports of services 3.9 billion, as exports grew at an accelerating rate 
Kaupade ja teenuste eksport oli 4,3 ning import 3,9 miljardit eurot; eksport suurenes ennaktempos
In 2011, the export of goods and services grew by 25% in real terms, whereas the export of goods increased by 32%. 
Kaupade ja teenuste eksport suurenes 2011. aastal hinnamõju arvestades 25%, sh kaupade eksport 32%.
Goods and services exports showed only a marginal decrease in 2008 (-1.1%). 
Kaupade ja teenuste eksport vähenes 2008. aastal marginaalselt (- 1,1%).
In 2008, exports of goods and services dropped by 1.1% at constant prices. 
Kaupade ja teenuste eksport vähenes 2008. aastal püsivhindades 1,1%.
Deflation of exports 
Kaupade ja teenuste eksport
The prices of goods and services are registered in ten Estonian cities every month. 
Kaupade ja teenuste hindu registreeritakse iga kuu kümnes Eesti linnas.
Growth in goods and services imports (%) 
Kaupade ja teenuste impordi kasv (%)
The share of the import of goods and services in the total supply was 42% in 1993, and it increased to 47% in 1994. 
Kaupade ja teenuste impordi osatähtsus kogupakkumises oli 1993. aastal 42%, 1994. aastal suurenes see 47%-ni.
The share of the imports of goods and services in the GDP decreased to 65% by 2009 (in 2006 — 92%). 
Kaupade ja teenuste impordi osatähtsus SKP-s vähenes 2009. aastaks 65%-ni (2006. aastal oli see 92%).
Services imports made up 19% of the total imports of goods and services, a number that has been relatively stable. 
Kaupade ja teenuste impordis oli teenuste import 19% ning see näitaja on olnud suhteliselt stabiilne.
The import of goods and services increased by 27%, with the import of goods improving by 28%. 
Kaupade ja teenuste import kasvas 27%, sh kaupade import 28%.
Due to the recession in domestic demand, imports of goods and services showed a pronounced downfall in 2009, reaching -26.8%. 
Kaupade ja teenuste import oli sisenõudluse madalseisu tõttu 2009. aastal sügavas languses, ulatudes - 26,8%ni.
The import of goods and services reached 65.5 billion kroons in 1998, exceeding by 13.5% the nominal volume of 1997. 
Kaupade ja teenuste import ulatus 1998. aastal 65,5 miljardi kroonini, ületades 1997. a nominaalse mahu 13,5%.
Imports of goods and services 
Kaupade ja teenuste import
The turnover of goods and services exceeded the GDP by 1.8 times, which indicates the extent of openness of the Estonian economy. 
Kaupade ja teenuste kaive Uletas sisemajanduse koguprodukti 1,8 korda, mis naitab Eesti majanduse suurt avatust.
The deficit of the goods and services balance increased compared to the second quarter and amounted to 2.4 billion kroons. 
Kaupade ja teenuste kogubilansi puudujääk suurenes võrreldes II kvartaliga ja moodustas 2,4 miljardit krooni.
The deficit of the goods and services balance decreased quarter-on-quarter and stood at 2.2 billion kroons. 
Kaupade ja teenuste kogubilansi puudujääk võrreldes I kvartaliga vähenes ja moodustas 2,2 miljardit krooni.
The goods and services account was in surplus by 360 million euros as exports of goods and services were up 5% on the third quarter of 2015, and imports were up 3%. 
Kaupade ja teenuste konto oli 360 miljoni euro suuruses ülejäägis; kaupade ja teenuste eksport kasvas 2015. aasta kolmanda kvartaliga võrreldes 5% ja import 3%.
The deficit in the goods and services account totalled 8.6% of the second-quarter GDP, having decreased by 2.5 percentage points year-on-year. 
Kaupade ja teenuste konto puudujääk kokku moodustas 8,6% sama kvartali SKPst, vähenedes aastaga 2,5 protsendipunkti võrra.
However, since imports of goods 
Kaupade ja teenuste konto puudujääk suurenes seejuures
goods and services account income account current transfers current account 
kaupade ja teenuste konto tulukonto jooksevülekanded jooksevkonto
The surplus on the goods and services account was around the same as a year earlier at 67 million euros. 
Kaupade ja teenuste konto ülejääk jäi ligikaudu aastatagusele tasemele ja ulatus 67 miljoni euroni.
The surplus on the goods and services account was 139 million euros, which was 36 million euros more than at the same time a year earlier. 
Kaupade ja teenuste konto ülejääk ulatus 139 miljoni euroni ja oli seega 36 miljoni euro võrra suurem kui aasta tagasi samal ajal.
The surplus on the goods and services account was 21 million euros, which was 60 million euros less than at the same time a year earlier. 
Kaupade ja teenuste konto ülejääk ulatus 21 miljoni euroni, mida oli 60 miljoni euro võrra vähem kui samal ajal aasta tagasi.
The surplus on the goods and services account was 64 million euros, which was 51 million euros less than at the same time a year earlier. 
Kaupade ja teenuste konto ülejääk ulatus 64 miljoni euroni, mida oli 51 miljoni euro võrra vähem kui aasta tagasi samal ajal.
The surplus on the goods and services account was 86 million euros, which was 14 million euros less than at the same time a year earlier. 
Kaupade ja teenuste konto ülejääk ulatus 86 miljoni euroni ja oli seega 14 miljonit eurot väiksem kui aasta tagasi samal ajal.
The goods and services accounts cover all sums receivable from selling goods and services, and the sums payable for purchases. 
Kaupade ja teenuste kontodel kirjendatakse kõik kaupade ja teenuste müügist saada olevad ning ostmisel tasumisele kuuluvad summad.
The total contribution of net exports of goods and services to economic growth remained negative. 
Kaupade ja teenuste netoekspordi panus majanduskasvu jäi kokkuvõttes negatiivseks.
International classification of goods and services 
Kaupade ja teenuste rahvusvaheline klassifikatsioon
Increased deficits in goods and services were offset by an improvement in the income account in 2013. 
Kaupade ja teenuste suurenenud puudujääki tasakaalustas 2013. aastal tulukonto positsiooni paranemine.
Growth in exports of goods and services was faster in the final months of last year than in the preceding quarters, though the developments were different for different groups of goods. 
Kaupade ja teenuste väljaveo kasv möödunud aasta lõpukuudel kiirenes eelnevate kvartalitega võrreldes, kuid kaubagrupiti oli areng erinev.
Against expectations, the growth rate of goods and services exports did not decrease but even sped up. 
Kaupade ja teenuste väljaveo kasvutempo vastupidiselt ootustele ei alanenud, vaid isegi kiirenes.
Transactions with goods and services are usually entered into national accounts by the accrual method of accounting. 
Kaupade ja teenustega tehtavad tehingud kirjendatakse rahvamajanduse arvepidamises üldjuhul tekkepõhiselt.
Retail sales growth (%; in constant prices; 1995 = 100) 
Kaupade jaemüügi muut (%; püsivhinnad; 1995 = 100)
Compared to the data of 2004, the robust increase in the goods turnover can be attributed to the EU accession as well as to changes in the reporting system used in the first months of 2004 (transition to Intrastat reporting in declaring intra-Community trade). 
Kaupade käibe mahu hüppelist tõusu 2004. aastaga võrreldes mõjutas nii Euroopa Liiduga ühinemine kui ka 2004. aasta esimestel kuudel kehtinud aruandlussüsteemi muutus (üleminek Intrastati aruandlusele ühendusesisese kaubanduse deklareerimisel).
Compared to the data of 2004, the robust increase in the goods turnover can be attributed to the EU accession as well as to changes in the reporting system used in the first months of 2004 (transition to Intrastat reporting in declaring intra-Community trade)2. 
Kaupade käibe mahu hüppelist tõusu 2004. aastaga võrreldes mõjutas nii Euroopa Liiduga ühinemine kui ka 2004. aasta esimestel kuudel kehtinud aruandlussüsteemi muutus (üleminek Intrastati aruandlusele ühendusesisese kaubanduse deklareerimisel)2.
The rise in the goods turnover compared to 2003 was brought about by the accession to the European Union as well as by a change in the reporting system (transition to Intrastat reporting in declaring intra-Community trade), which is why foreign trade statistics before and after the accession are not directly comparable2. 
Kaupade käibe taseme tõusu 2003. aastaga võrreldes on põhjustanud nii liitumine Euroopa Liiduga kui ka senikehtinud aruandlussüsteemi muutus (üleminek Intrastat aruandlusele ühendusesisese kaubanduse deklareerimisel), mistõttu liitumiseelne ja -järgne väliskaubandusstatistika ei ole otseselt võrreldav2.
The rise in the goods turnover compared to 2003 was brought about by the accession to the European Union as well as by a change in the reporting system, which is why foreign trade statistics before and after the accession are not directly comparable2. 
Kaupade käibe taseme tõusu 2003. aastaga võrreldes on põhjustanud nii liitumine Euroopa Liiduga kui ka senikehtinud aruandlussüsteemi muutus, mistõttu liitumiseelne ja -järgne väliskaubandusstatistika ei ole otseselt võrreldav2.
The rise in the goods turnover compared to 2003 was probably brought about by the accession to the European Union as well as by a change in the reporting system (transition to Intrastat reporting in declaring intra-Community trade), which is why foreign trade statistics before and after the accession are not directly comparable (see Footnote on page 3). 
Kaupade käibe taseme tõusu põhjustas 2003. aasta andmetega võrreldes tõenäoliselt nii liitumine Euroopa Liiduga kui ka senikehtinud aruandlussüsteemi muutus (üleminek Intrastati aruandlusele ühendusesisese kaubanduse deklareerimisel), mistõttu liitumiseelne ja -järgne väliskaubandusstatistika ei ole otseselt võrreldav (vt märkus lk 3).
The rise in goods turnover was brought about by the EU accession, which is why the imports in April exceeded all previous records, and by a change in the reporting system (transition to Intrastat reporting in declaring intra-Community trade), which is why foreign trade statistics before and after the accession are not directly comparable1. 
Kaupade käibe taseme tõusu põhjustas ühelt poolt liitumine Euroopa Liiduga, mistõttu aprillikuine import ületas kõik senised rekordid, ja teiselt poolt senikehtinud aruandlussüsteemi muutus (üleminek Intrastat aruandlusele ühendusesisese kaubanduse deklareerimisel), mistõttu liitumiseelne ja -järgne väliskaubandusstatistika ei ole otseselt võrreldav1.
Commodities are classified according to the Combined Nomenclature (CN) introduced in May 2004 and updated every year. 
Kaupade klassifitseerimise aluseks on kombineeritud nomenklatuur (KN), mis on kasutusel alates 2004. aasta maist ja mida uuendatakse igal aastal.
Commodities are classified according to the Combined Nomenclature (hereinafter CN; introduced in May 2004 and updated every year). 
Kaupade klassifitseerimise aluseks on kombineeritud nomenklatuur (KN, kasutusel alates 2004. aasta maist), mida uuendatakse igal aastal.
The Combined Nomenclature (CN 2011) has been used to classify the data by commodity codes. 
Kaupade klassifitseerimiseks kaubakoodide järgi on kasutatud klassifikaatorit Kombineeritud nomenklatuur (KN 2011).
The goods account consists of goods exports and imports that contribute to the formation of GDP. 
Kaupade konto arvestab seda osa kaupade sisse- ja väljaveost, mis võtab osa SKP moodustamisest.
The increase in the deficit on transport vehicles, clothing, footwear and headgear, and chemical and metal products contributed the most to the goods account deficit. 
Kaupade konto defitsiidi kasvu mõjutasid eelkõige transpordivahendite, garderoobi- ja keemiakaupade ning metalltoodete suurenenud puudujääk.
There was a minor retreat in the turnover of the goods account in 2013 as exports of goods were down 3% on 2012 at 12.3 billion euros and imports declined by 2% to 13.1 billion euros (see Table 3). 
Kaupade konto käibes leidis 2013. aastal aset väike tagasilangus: kaupade väljavedu vähenes 2012. aastaga võrreldes 3% ja moodustas 12,3 mld eurot, sissevedu kahanes 2% ja ulatus 13,1 mld euroni (vt tabel 3).
The increase in the deficit on transport vehicles, mineral and chemical products contributed the most to the goods account deficit. 
Kaupade konto puudujäägi kasvu mõjutas eelkõige transpordivahendite, mineraalsete toodete ning keemiakaupade defitsiidi suurenemine.
The deficit on the goods account was smaller than a year before as goods exports increased while imports decreased. 
Kaupade konto puudujääk aasta võrdluses kahanes, kuna kaupade eksport kasvas, samas kui import vähenes.
The deficit on the goods account increased, and so did the deficit on the services account (see Figure 2). 
Kaupade konto puudujääk ning teenuste konto ülejääk suurenesid (vt joonis 2).
The trade deficit more than doubled due to the faster rate of import growth and reached 776 million euros, which is equal to 4.6% of annual GDP. 
Kaupade konto puudujääk suurenes impordi ennaktempo tõttu üle kahe korra ja oli 776 mln eurot, moodustades aastasest SKPst 4,6%.
The goods account deficit increased to 858 million euros, equal to 5% of the GDP for the year. 
Kaupade konto puudujääk suurenes veidi ja oli 858 mln eurot, moodustades aastasest SKPst 5%.
The deficit on the goods account reached 253 million euros, having grown by 25% over the quarter and having doubled over the year. 
Kaupade konto puudujääk ulatus 253 mln euroni ning kasvas k var taliga 25% ja aastataguse perioodiga võrreldes kaks korda.
The goods account had a deficit of 5.7 billion kroons, which slightly increased year-on-year and decreased by 0.5 billion kroons quarter-on-quarter, accounting for 14% of the expected GDP. 
Kaupade konto puudujääk ulatus 5,7 miljardi kroonini, suurenedes veidi aastataguse perioodi suhtes ja vähenedes eelmise kvartaliga võrreldes 0,5 miljardi krooni võrra, ning moodustas 14% oodatavast SKPst.
The goods account had a deficit of 5.7 billion kroons, which was 2.6 billion less year- on-year and 1.5 billion kroons more quarter-on-quarter, amounting to nearly 14% of the expected GDP. 
Kaupade konto puudujääk ulatus 5,7 miljardi kroonini, vähenedes aastataguse perioodi suhtes 2,6 ja suurenedes eelmise kvartali suhtes 1,5 miljardi krooni võrra, ning moodustas oodatavast SKPst ligi 14%.
The deficit on the goods account declined by around a third year-on-year, and stood at 2.1 billion kroons, or 
Kaupade konto puudujääk vähenes aastaga ligi kolmandiku võrra ning oli 2,1 miljardit krooni, moodustades
The deficit on the goods account decreased 62% from 2009 owing to the rapid increase in goods exports, and stood at 0.2 billion euros, or 1.5% of annual GDP. 
Kaupade konto puudujääk vähenes kaubaekspordi kiirema kasvu tõttu 2009. aastaga võrreldes 62% ja oli 0,2 mld eurot, moodustades aastasest SKPst 1,5%.
The deficit on the goods account narrowed as imports fell faster than exports. 
Kaupade konto puudujääk vähenes, kuna kaupade import kahanes kiiremas tempos kui eksport.
The goods account deficit, the services surplus and the income account deficit all shrank (see Figure 2). 
Kaupade konto puudujääk, teenuste konto ülejääk ja tulukonto puudujääk vähenesid (vt joonis 2).
Machinery and equipment, transport vehicles, and chemical and mineral products posted the largest deficits on the goods account. 
Kaupade konto suurima puudujäägiga kaubagrupid olid masinad- seadmed, transpordivahendid ning keemia- ja mineraalsed tooted.
Transport vehicles and chemical products posted the largest deficits on the goods account. 
Kaupade konto suurima puudujäägiga kaubagrupid olid transpordivahendid ja keemiakaubad.
In 2010 the value of the statistical threshold for dispatches of goods was 108,650 euros (1.7 million kroons) and for arrivals of goods – 127,823 euros (2 million kroons). 
Kaupade lähetamise puhul oli see 2010. aastal 108 650 eurot (1,7 miljonit krooni) ja saabumise puhul 127 823 eurot (2 miljonit krooni).
In 2012 the value of the statistical threshold was 100,000 euros for dispatches of goods and 140,000 euros for arrivals of goods. 
Kaupade lähetamise puhul oli see 2012. aastal 100 000 eurot ja saabumise puhul 140 000 eurot.
Loading and unloading of goods in Estonian ports grew rapidly in 2010. 
Kaupade lastimine ja lossimine Eesti sadamates kasvas 2010. aastal jõudsalt.
In 2011, the loading and unloading of goods in Estonian ports continued to grow. 
Kaupade lastimine ja lossimine Eesti sadamates kasvas 2011. aastal jätkuvalt.
Loading and unloading of transit goods in Estonian ports grew rapidly in 2010. 
Kaupade lastimine ja lossimine kasvas Eesti sadamais 2010. aastal jõudsalt.
In the event of a sale of goods the Insurance Cover shall enter into force for the Buyer’s Credit, when the goods have been delivered. 
Kaupade müügi korral jõustub Kindlustuskaitse Ostja Krediidile siis, kui kaubad on tarnitud.
The sale of goods to EU internal market only grew 4% over the year, caused primarily by the spreading of the Southern European financial crisis and the notable worsening of the economic situation of Sweden and Finland, Estonia’s more important export partners. 
Kaupade müük EL-i siseturule kasvas aastaga vaid 4%, tingituna eelkõige LõunaEuroopa finantskriisi laienemisest ning Eesti olulisemate ekspordipartnerite Rootsi ja Soome majandusolukorra märgatavast halvenemisest.
Goods sold to the EU Member States 
Kaupade müük Euroopa Liidu liikmesriikidesse
Goods sold to the Non- EU Member States 
Kaupade müük Euroopa Liitu mittekuuluvatesse riikidesse
The normal export of goods was nearly 6% and import for internal circulation grew by 11%. 
Kaupade normaaleksport oli samal ajal ligi 6% ning import sisekaibeks 11% suurem.
The exports of goods increased across all groups of goods. 
Kaupade normaaleksport suurenes kõigi kaubagruppide lõikes.
Goods purchased from the Non-EU Member States 
Kaupade ost Euroopa Liitu mittekuuluvatest riikidest
The concept of goods covers all physically existing goods. 
Kaupade puhul on tegemist kõigi füüsilisel kujul eksisteerivate kaupadega.
Re-exports of goods: a possibility to increase services exports 
Kaupade re-eksportimine: võimalus suurendada teenuste väljavedu
Exports and imports of goods 
Kaupade sisse- ja väljavedu
Changes in the imports and exports of goods 
Kaupade sisse- ja väljaveo dünaamika
The balance of imports and exports was in deficit for the majority of groups and the deficit for 1995 increased. 
Kaupade sisse- ja väljaveo saldo oli enamiku kaubagruppide lõikes negatiivne ning puudujääk 1995. aastal reeglina suurenes.
The imports of goods (f.o.b.) decreased 3% and totalled 43 billion kroons. 
Kaupade sissevedu (FOB-hindades) vähenedes 3% ning oli 43 miljardit krooni.
Imports of goods to Estonia fell in the first quarter, and reductions were seen in both goods intended for export and imported investment goods. 
Kaupade sissevedu Eestisse esimeses kvartalis vähenes, mida mõjutas nii ekspordiks mõeldud kui ka sisseveetavate investeerimiskaupade kahanemine.
Import of goods from the EU member states grew by 3%, but was two percentage points lower than the growth of exports to the EU internal market. 
Kaupade sissevedu EL-i liikmesriikidest kasvas aastaga 3%, ent oli kaks protsendipunkti madalam ekspordi kasvust EL-i siseturule.
The imports of goods from EU countries grew 13% year-on-year (see Table 8). 
Kaupade sissevedu ELi riikidest suurenes 13% (vt tabel 8).
The imports of goods from the European Union increased by 9% and boosted EU’s share in goods imports to 76% (see Table 8). 
Kaupade sissevedu Euroopa Liidu riikidest kasvas 9% ja suurendas ELi osa kaubaimpordis 76%ni (vt tabel 8).
The imports of goods from EU countries grew by 3% (see Table 8). 
Kaupade sissevedu Euroopa Liidu riikidest suurenes 3% (vt tabel 8).
The imports of goods from EU countries grew only 2% year-on-year (see Table 8). 
Kaupade sissevedu Euroopa Liidu riikidest suurenes vaid 2% (vt tabel 8).
Imports of goods from the European Union and the CIS were smaller than a year before (see Table 8). 
Kaupade sissevedu kahanes aastataguse perioodiga võrreldes Euroopa Liidu ja SRÜ suunalt (v t tabel 8).
The imports of goods grew by 27% year-on-year, amounting to 
Kaupade sissevedu kasvas aastaga 27% ja moodustas
The import of goods increased in most groups of goods except mineral and metal products (see Table 5). 
Kaupade sissevedu kasvas enamike kaubagruppide arvestuses, v.a mineraalsed ja metalltooted (vt tabel 5).
The import of goods increased in most groups of goods except mineral and metal products (see Table 1.6). 
Kaupade sissevedu kasvas enamiku kaubagruppide arvestuses, v.a mineraalsed ja metalltooted (vt tabel 1.6).
Import of goods across the groups of countries increased in 2002, with the exception of import from the CIS countries, which remained unchanged against 2001 (see Table 8). 
Kaupade sissevedu riikide ühenduste lõikes suurenes 2002. aastal, v.a SRÜ riigid, mis jäid 2001. aasta tasemele (vt tabel 8).
Imports of goods from Finland rose by 24% over the year, which was the biggest growth compared to other main source countries for Estonian imports. 
Kaupade sissevedu Soomest kasvas aastaga 24% võrra, mis oli kõrgeim kasv võrreldes teiste Eesti peamiste impordi saatja- riikidega.
The imports of goods grew by 9% year-on-year (see Table 5). 
Kaupade sissevedu suurenes aastataguse perioodiga võrreldes 9% (vt tabel 5).
Imports of goods grew by approximately 20% year-on-year (see Table 5). 
Kaupade sissevedu suurenes aastataguse perioodiga võrreldes ligi 20% (vt tabel 5).
Imports of goods increased only 10% year-on-year (see Table 5), however, it should be mentioned that the imports in the second quarter of 2004, which serves as a reference period, was extremely high due to the EU accession. 
Kaupade sissevedu suurenes aastataguse perioodiga võrreldes vaid 10% (vt tabel 5), kuid siin peab märkima, et võrdlusperioodiks oleva 2004. aasta II kvartali import oli erakordselt kõrge seoses Euroopa Liiduga ühinemisega.
The imports of goods grew only 3% year-on-year (see Table 5). 
Kaupade sissevedu suurenes aastataguse perioodiga võrreldes vaid 3% (vt tabel 5).
Imports of goods from EU countries and other countries grew and those from CIS countries fell (see Table 8). 
Kaupade sissevedu suurenes Euroopa Liidust ja muudest riikidest ning vähenes SRÜ riikidest (vt tabel 8).