natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In 2011, 2.7 million domestic and foreign tourists stayed in Estonian accommodation establishments, which is 13% more than the year earlier and an all-time record. 
Eesti majutusettevõtetes peatus 2011. aastal 2,7 miljonit sise- ja välisturisti, mis on 13% rohkem kui aasta varem ning on Eesti kõigi aegade rekordtulemus.
Many tourists from neighbouring countries stayed in the accommodation establishments in Estonia. 
Eesti majutusettevõtetes peatus rohkelt naaberriikide turiste.
The real estate and construction market in Estonia is recovering along with our improving macroeconomic growth outlook. 
Eesti makromajanduse kasvuväljavaadete paranedes taastub ka kinnisvara- ja ehitusturg.
Macro imbalances in the Estonian economy have increased, meaning that the vulnerability of the economy to any possible shocks is greater than before. 
Eesti makromajanduslik tasakaalustamatus on suurenenud, mistõttu majanduse haavatavus võimalikele šokkidele on varasemast suurem.
Estonia’s Balance of Payments Yearbook 2011 
Eesti maksebilansi aastaraamat 2011
Estonia's Balance of Payments Yearbook 2012 
Eesti maksebilansi aastaraamat 2012
Estonia's Balance of Payments for 2013 
Eesti maksebilansi aastaraamat 2013
Share of Estonia's balance of payments financial account, direct, portfolio and other investments liabilities to GDP 
Eesti maksebilansi finantskonto, otse-, portfelli- ja muude investeeringute kohustuste suhe SKPsse
Adjusted data show that the current account of the Estonian balance of payments had a surplus of 205 million euros in 2014. 
Eesti maksebilansi jooksevkonto oli 2014. aastal korrigeeritud andmetel 205 miljoni euroses ülejäägis.
Estonia’s current account deficit was the biggest with Germany and Sweden, whereas the highest surplus was registered with Latvia and the United States (see Table 2). 
Eesti maksebilansi jooksevkonto oli suurima puudujäägiga Saksamaa ja Rootsiga ning suurima ülejäägiga Läti ja Ameerika Ühendriikidega (vt tabel 2).
Estonia’s current account deficit was the biggest with Germany and Sweden; the highest surplus was registered with Latvia and Russia (see Table 2). 
Eesti maksebilansi jooksevkonto oli suurima puudujäägiga Saksamaa ja Rootsiga ning suurima ülejäägiga Läti ja Venemaaga (vt tabel 2).
Estonia’s current account deficit was the biggest with Germany and Russia, whereas the highest surplus was registered with the United States and Gibraltar (in 2005 with Finland and Latvia; see Table 2). 
Eesti maksebilansi jooksevkonto oli suurima puudujäägiga Saksamaa ja Venemaaga ning suurima ülejäägiga Ameerika Ühendriikide ja Gibraltariga (2005. aastal Soome ja Lätiga; vt tabel 2).
Estonia’s current account deficit was the biggest with Germany and Russia, whereas the highest surplus was registered with Gibraltar and the United States (a year earlier with Finland and Latvia; see Table 2). 
Eesti maksebilansi jooksevkonto oli suurima puudujäägiga Saksamaa ja Venemaaga ning suurima ülejäägiga Gibraltari ja Ameerika Ühendriikidega (aasta varem Soome ja Lätiga; vt tabel 2).
Estonia’s current account deficit was the biggest with Germany and Russia, whereas the highest surplus was registered with Togo and Latvia (see Table 2). 
Eesti maksebilansi jooksevkonto oli suurima puudujäägiga Saksamaa ja Venemaaga ning suurima ülejäägiga Togo ja Lätiga (vt tabel 2).
Estonia’s current account deficit was the biggest with Russia and Germany, whereas the highest surplus was registered with the United States and Gibraltar (see Table 2). 
Eesti maksebilansi jooksevkonto oli suurima puudujäägiga Venemaa ja Saksamaaga ning suurima ülejäägiga Ameerika Ühendriikide ja Gibraltariga (vt tabel 2).
The current account deficit accounted for 12.4% of the expected GDP of the last four quarters in the third quarter of 2006 (see Table 1 and Figure 1) 1. 
Eesti maksebilansi jooksevkonto puudujääk moodustas 2006. aasta III kvartalis 12,4% nelja viimase kvartali oodatavast SKPst (vt tabel 1 ja joonis 1) 1.
The current account deficit accounted for 12.4% of the GDP of the last four quarters in the third quarter of 2006 (see Table 1 and Figure 1)1. 
Eesti maksebilansi jooksevkonto puudujääk moodustas 2006. aasta III kvartalis 12,4% nelja viimase kvartali SKPst (vt tabel 1 ja joonis 1)1.
The current account of Estonia’s balance of payments has traditionally been in a better balance in the second quarter than in the first months of the year, due to seasonal factors. 
Eesti maksebilansi jooksevkonto tasakaal on teises kvartalis hooajaliste tegurite tõttu üldjuhul parem kui aasta esimestel kuudel.
The Estonian current account had been in surplus for three years, but in 2012 it moved into deficit. 
Eesti maksebilansi jooksevkonto, mis oli olnud kolm aastat ülejäägis, pöördus 2012. aastal puudujääki.
Comparison of the current account, foreign trade balance, income balance and services balance of the Estonian balance of payments (in f.o.b prices, EEK m) 
Eesti maksebilansi jooksevkonto, väliskaubandusbilansi, teenuste bilansi ja tulude bilansi võrdlus (f.o.b hindades, mln kr)
The quality of the Estonian balance of payments is good – later revisions have generally remained within acceptable limits. 
Eesti maksebilansi kvaliteet on hea – hilisemad korrigeerimised jäid üldjuhul aktsepteeritavatesse piiridesse.
The surplus on transport services, which is one of the most important service types in the Estonian balance of payments’ services account, was 17% lower in 2012 than in 2011 at 56 million euros (see Table 1.12 and Figures 1.2 and 1.3). 
Eesti maksebilansi teenuste konto ühe tähtsaima teenuseliigi – veoteenuste – ülejääk vähenes 2012. aastal võrreldes 2011. aastaga 17% ja oli 56 mln eurot (vt tabel 1.12 ja joonised 1.2–1.3).
A distinctive feature of the Estonian balance of payments is the high share in the net outflow of income of reinvested earnings, which is a book value. 
Eesti maksebilansi tulukonto eripäraks on suur arvestuslikku laadi reinvesteeritud tulu osakaal netoväljavoolus.
The income account of Estonia’s balance of payments is largely affected by reinvested earnings which include no actual movement of funds. 
Eesti maksebilansi tulukontot mõjub suuresti reinvesteeritud tulu, millega ei kaasne reaalset rahaliikumist.
The income account of Estonia’s balance of payments is largely affected by reinvested earnings, which involve no actual movement of funds. 
Eesti maksebilansi tulukontot mõjutab oluliselt reinvesteeritud tulu, mille puhul reaalset rahaliikumist ei toimu.
The income account of Estonia’s balance of payments is largely affected by reinvested earnings, which are not subject to taxation in Estonia. 
Eesti maksebilansi tulukontot mõjutab oluliselt reinvesteeritud tulu, mis ei kuulu Eestis maksustamisele.
More detailed statistics on Estonia’s balance of payments, international investment position and external debt can be found on Eesti Pank’s website under the heading “Statistics”. 
Eesti maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla üksikasjalikum statistika on avaldatud Eesti Panga kodulehe rubriigis „Statistika“.
More detailed statistics on Estonia’s balance of payments, international investment position and gross external debt is available on the website of Eesti Pank under Statistics. 
Eesti maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla üksikasjalikum statistika on olemas Eesti Panga kodulehel rubriigis „Statistika“.
More detailed statistics on Estonia’s balance of payments, international investment position and gross external debt is available on the website of Eesti Pank under Statistical Indicators. 
Eesti maksebilansi, rahvusvahelise investeerimispositsiooni ja välisvõla üksikasjalikum statistika on olemas Eesti Panga veebilehel rubriigis „Statistika“.
Estonia’s balance of payments (EUR m) 
Eesti maksebilanss (mln eurot)
Estonia’s balance of payments (EUR million) 
Eesti maksebilanss (mln eurot)*
Estonian balance of payments (EEK m)1 
Eesti maksebilanss (mln kr )1
Balance of payments (EEK m) 
Eesti maksebilanss (mln kr)
Estonian balance of payments (EEK m)* 
Eesti maksebilanss (mln kr)*
Estonia's balance of payments (EEK m)1 
Eesti maksebilanss (mln kr)1
Balance of payments of Estonia (EEK mn)* 
Eesti maksebilanss (mln. kr.)*
Balance of Payments of Estonia 1992-2002 (EEK m) 
Eesti maksebilanss 1992-2002 (mln kr)
Estonia's balance of payments, between 1993 and 1998 
Eesti maksebilanss 1993-1998
Balance of Payments of Estonia for the Third Quarter of 1994 
Eesti maksebilanss 1994. aasta III kvartalis
Balance of Payments of Estonia for 1994 
Eesti maksebilanss 1994. aastal
Balance of Payments of Estonia for the Second Quarter of 1995 
Eesti maksebilanss 1995. aasta II kvartalis
Balance of Payments of Estonia for the First Quarter of 1996 
Eesti maksebilanss 1996. aasta I kvartalis
Balance of Payments of Estonia 1992-2000 (USD) 
Eesti maksebilanss aastail 1992 - 2000 (mln USD)
Balance of Payments of Estonia 1992-2000 (EEK m) 
Eesti maksebilanss aastail 1992-2000 (mln kr)
Balance of Payments of Estonia 1992-2000 (USD m) 
Eesti maksebilanss aastail 1992-2000 (mln USD)
in 2011, the estonian payment market was mostly influenced by the transition to the euro, which lowered the price of cross-border euro payments and increased the use of card payments. 
Eesti maksekeskkonda mõjutas 2011. aastal kõige rohkem eurole üleminek, mis tõi kaasa piiriüleste euromaksete hinna alanemise ja suurendas kaardimaksete kasutamise aktiivsust.
Creating the Estonian Payment Forum and running it jointly with the Ministry of Finance and the Estonian Banking Association 
Eesti maksekeskkonna foorumi loomine ja selle töö korraldamine koostöös Rahandusministeeriumi ja Eesti Pangaliiduga
There are three payment systems that are important for the payment market in Estonia: 
Eesti maksekeskkonna toimimise jaoks on olulised kolm maksesüsteemi:
Estonia’s tax burden decreased again. 
Eesti maksukoormus langes taas.
The tax burden of Estonia was 33% of GDP both in 2011 and 2012. 
Eesti maksukoormus oli nii 2011. kui ka 2012. aastal 33% SKP-st.
The tax burden of Estonia remained stable at 33% of the GDP in 2013. 
Eesti maksukoormus püsis 2013. aastal stabiilsena, olles 33% SKP-st.
Estonia’s tax burden increased. 
Eesti maksukoormus tõusis.
The Estonian tax burden is one of the lowest in the euro area and is forecast to be about 33% of GDP this year and to fall to 32% in the coming years. 
Eesti maksukoormus, mis on üks madalamaid euroalal, moodustab sel aastal prognoosi kohaselt 33% SKPst ning väheneb järgnevatel aastatel 32% ni.
Estonian taxpayers have not had to bear such a burden. 
Eesti maksumaksjad pole pidanud sellist koormat kandma.
The Estonian tax system allows non-profit associations and foundations operating in public interest and for charitable purposes to apply for an income tax incentive, which essentially means better opportunities for receiving donations and incurring several expenses tax-free. 
Eesti maksusüsteem võimaldab avalikes huvides ja heategevuslikel eesmärkidel tegutsevatel mittetulundusühingutel ja sihtasutustel taotleda tulumaksusoodustust, mis tähendab sisuliselt paremat võimalust annetusi saada ning mitmeid kulutusi maksuvabalt teha.
The Estonian tax system, including excise duties, has undergone many changes over twenty years. 
Eesti maksusüsteem, sealhulgas aktsiisid, on kahekümne aasta jooksul palju muutunud.
The Estonian tax system is focused on indirect taxes and the Government has elaborated a specific programme for the forthcoming years to shift the tax burden from income to consumption. 
Eesti maksusüsteemis on tehtud panus kaudsetele maksudele ning valitsus on lähiaastateks koostanud kindla kava siirdamaks maksukoormust enam tuludelt tarbimisele.
In Estonia, the life expectancy was 71 years for males and 81 years for females in 2011. 
Eesti meeste oodatav eluiga oli 2011. aastal 71 ja naistel 81 aastat.
Only the men in Lithuania, Latvia, Bulgaria and Romania have a shorter life expectancy than the men in Estonia. 
Eesti meestest lühema elueaga on Leedu, Läti, Bulgaaria ja Rumeenia mehed.
Estonian maritime transport enterprises transported nearly 5.2 million passengers on international routes and nearly 1.9 million passengers on the main domestic shipping lines in 2010. 
Eesti meretranspordiettevõtted vedasid 2010. aastal rahvusvahelistel liinidel ligi 5,2 miljonit ja peamistel Eesti-sisestel laevaliinidel ligi 1,9 miljonit inimest.
Estonian sea transport enterprises transported 5.8 million passengers on the main international routes and 2.1 million passengers on the main domestic ship routes. 
Eesti meretranspordiettevõtted vedasid peamistel rahvusvahelistel liinidel 5,8 miljonit sõitjat ja peamistel Eesti-sisestel laevaliinidel 2,1 miljonit sõitjat.
Estonian forests are diverse and provide habitats for a very large number of species. 
Eesti metsad on mitmekesised ja pakuvad elupaika ning kasvukohta väga paljudele liikidele.
The diversity of forests in Estonia provides habitats for a large number of species. 
Eesti metsad on mitmekesised, pakkudes elupaika ja kasvukohta väga paljudele liikidele.
Estonian forests are diverse and provide habitats for a large number of species: plants, animalsf ungi and lichen. 
Eesti metsad on mitmekesised, pakkudes elupaika ja kasvukohta väga paljudele liikidele: taimedelel oomadele, seentele ja samblikele.
The framework document “Estonian Forestry Development Programme until 2020" has set its main goal as the safeguarding of the productivity and viability of forests, while simultaneously ensuring diverse and effective use of forests. 
Eesti metsanduse arengukavas aastani 2020 on seatud põhieesmärgiks tagada metsade tootlikkus ja elujõulisus ning mitmekesine ja tõhus kasutus.
In its 2009 report, the Development Fund listed some weaknesses in Estonia, such as the lack of venture capitalism and poor international sales. 
Eesti mõningate nõrkustena on Arengufond oma 2009. aasta raportis nimetanud riskikapitalismi vähesust ja rahvusvahelise müügi nõrkust.
Estonia forms a constituency with these countries in the iMF and the world Bank, and cooperates with them in financial sector issues (see chapter “safeguarding financial stability” ). together with suomen Pankki, Eesti Pank manages part of the reserves of the EsCB. 
Eesti moodustab nende riikidega ühise valijaskonna nii ImFis kui ka maailmapangas, samuti tehakse koostööd finantssektori küsimustes (vt lähemalt peatükis „Finantsstabiilsuse tagamine“ ) ning Soome Pangaga EKPSi reservide haldamises.
Estonia forms a constituency with these countries in the IMF and the World Bank, and cooperates with them in financial sector issues (see section Safeguarding financial stability). 
Eesti moodustab nende riikidega ühise valijaskonna nii IMFis kui ka Maailmapangas, samuti tehakse tihedat koostööd finantssektori küsimustes (vt lähemalt Finantsstabiilsuse tagamine).
The Estonian National Heritage Association shall organise trainings for inhabitants of areas of cultural value, which are aimed both at specialists and house owners. 
Eesti Muinsuskaitse Selts korraldab kultuuriväärtuslike piirkondade elanikele koolitused, mis on suunatud nii spetsialistidele kui majaomanikele.
The Estonian National Heritage Association organised trainings for the inhabitants of areas with cultural and environmental value, meant for both specialists and house owners, with a total number of 459 listeners. 
Eesti Muinsuskaitse Selts korraldas kultuuriväärtuslike piirkondade elanikele koolitused, mis olid suunatud nii spetsialistidele kui majaomanikele, kokku osales 459 kuulajat.
Estonia other Luxembourg Netherlands Sweden 
Eesti muud Luksemburg Holland Rootsi
Estonia other Luxembourg Netherlands 
Eesti muud Luksemburg Holland
Estonia turned from a net borrower to a net lender vis-à-vis the rest of the world, although what actually happened was that we started to save more and repay our debts to other countries. 
Eesti muutus välismaailma suhtes laenuvõtjast laenuandjaks, ehkki sisulises mõttes hakkasime enam säästma ja oma laenusid välismaailmale tagasi maksma.
KredEx was responsible for carrying out the Estonian best practice project. 
Eesti näidisprojekti elluviimise eest oli vastutav KredEx.
The Estonian indicator value – 4.2% – was higher than that of the United Kingdom and somewhat lower than the indicator value of Sweden or France. 
Eesti näitaja – 4,2% – oli kõrgem kui Suurbritannias ja pisut madalam kui Rootsis või Prantsusmaal.
Estonia, the share of agriculture was 4.4% – which is below the EU mean and twice as low as in Lithuania and Latvia. 
Eesti näitaja – 4,4% – jäi alla EL-i keskmist ja oli kaks korda madalam Leedu ja Läti omast.
In comparison with other European countries, Estonia ranks slightly above the averagew ith 26 broadband Internet users per 100 inhabitants. 
Eesti näitaja jääb võrreldes teiste Euroopa riikidega napilt üle keskmise: püsiühendusega internetti kasutas 100 elaniku kohta 26 inimest.
The figure for Estonia is 0%, that for trading par tners is 0.08%. 
Eesti näitaja on 0% ja kaubanduspar tnerite oma 0,08%.
The Estonian figure is 40%, that for trading par t- ners is 42.8%. 
Eesti näitaja on 40% ja kaubanduspar t- nerite oma 42,8%.
Compared to other European countries, the usage of mobile broadband connection in Estonia in 2010 was quite modest at only 3%. 
Eesti näitaja on võrreldes teiste Euroopa riikidega siiski suhteliselt tagasihoidlik: mobiilset internetti kasutas 2010. aastal vaid 3% Eesti elanikest.
The Estonian value of the same indicator from CIS 2008 — 1.77% — is already not so distinctively higher than the values of other countries and even lower than 2.12% of Cyprus. 
Eesti näitaja väärtus uuringus CIS 2008 — 1,77% — juba niivõrd teiste riikide omast ei erine ja jääb isegi alla Küprose 2,12%-le.
The Estonian indicators were quite equivalent, being 49.5% and 68.6%, respectively, and resulting in a 19.1-percent employment gap. 
Eesti näitajad olid üsna samaväärsed ehk vastavalt 49,5% ja 68,6%, mis andsid tööhõive vaheks 19,1%.
This is calculated for Estonia against a group of several partner countries using a weighted basket of currencies. 
Eesti näitajaid arvutatakse mitmes partnerriikide koosseisus ehk nende kokku kaalutud valuutakorvide suhtes.
For Estonia the calculated indicator value was 8.4 euros and it increased 7% compared to 2008 still remaining three times lower than the EU mean of 23.4 euros. 
Eesti näitajaks arvutati 8,4 eurotk usjuures see suurenes 2008. aastaga võrreldes 7%, kuid oli ikka veel EL-i 23,4-eurosest keskmisest kolm korda pisem.
The employment rate of women was higher than in Estonia only in Denmark, Netherlands, Finland and Sweden. 
Eesti näitajast kõrgem oli naiste tööhõive määr ainult Taanis, Hollandis, Soomes ja Rootsis.
The employment rate of women was higher than in Estonia in six countries: in Denmark, Germany, the NetherlandsA ustria, Finland and Sweden. 
Eesti näitajast kõrgem oli naiste tööhõive määr kuues riigis: Taanis, Saksamaal, Hollandis, AustriasS oomes ja Rootsis.
Due to the prevalence of foreign investment in Estonia over residents’ investment abroad, Estonia’s net investment position was negative by 10.3 billion euros, having decreased around 2% quarter- on-quarter. 
Eesti netoinvesteerimispositsioon oli Eestisse paigutatud välisinvesteeringute ülekaalu tõttu residentide poolt välismaale paigutatud investeeringutega võrreldes I kvartali lõpus 10,3 miljardi euro ulatuses negatiivne, vähenedes kvartaliga ligi 2%.
Due to the prevalence of foreign investment in Estonia over residents’ investment abroad, Estonia’s net investment position was negative by 9.9 billion euros, having decreased 2% quarter-on-quarter. 
Eesti netoinvesteerimispositsioon oli Eestisse paigutatud välisinvesteeringute ülekaalu tõttu residentide poolt välismaale paigutatud investeeringutega võrreldes kvartali lõpus 9,9 miljardi euro ulatuses negatiivne, vähenedes kvartali jooksul 2%.
Due to the prevalence of foreign investment in Estonia over residents’ investment abroad, Estonia’s net investment position was negative by 10.6 billion euros, having decreased 5% year-on-year. 
Eesti netoinvesteerimispositsioon oli Eestisse paigutatud välisinvesteeringute ülekaalu tõttu võrreldes residentide poolt välismaale paigutatud investeeringutega aasta lõpus 10,6 miljardi euro ulatuses negatiivne, vähenedes aasta jooksul 5%.
Due to the prevalence of foreign investment in Estonia over residents’ investment abroad, Estonia had a negative net investment position of 9.2 billion euros, which decreased 7% quarter-on-quarter. 
Eesti netoinvesteerimispositsioon oli III kvartali lõpus Eestisse paigutatud välisinvesteeringute ülekaalu tõttu võrreldes residentide poolt välismaale paigutatud investeeringutega 9,2 miljardi euro ulatuses negatiivne, vähenedes kvartaliga 7%.
Estonia’s net external debt (assets less liabilities) stood at 26.7 billion kroons (19% of the expected GDP; see Table 4 and Figure 1). 
Eesti netovälisvõlg (võla iseloomuga välisnõuete ja -kohustuste vahe) moodustas 26,7 miljardit krooni (19% oodatavast SKPst; vt tabel 4 ja joonis 1).
Estonia’s net external debt (assets less liabilities) constituted 26.3 billion kroons (18% of the expected GDP; see Table 4 and Figure 1). 
Eesti netovälisvõlg (võla iseloomuga välisnõuete ja -kohustuste vahe) ulatus 26,3 miljardi kroonini (18%ni oodatava SKP suhtes; vt tabel 4 ja joonis 1).
Estonian net external debt by spheres of activity (EEK m) 
Eesti netovalisvolg majandussektorite jargi (mln kr)
The Gini coefficient for the distribution of net assets in Estonia, which is a measure of inequality, is one of the highest in the euro area. 
Eesti netovarade jaotuse Gini koefitsient ehk ebavõrdsuse mõõdik on euroala riikide seas üks kõrgemaid.
Eesti Pank’s annual research award for 2005 was granted to the research “Does an Increase in Unemployment Income Lead to Longer Unemployment Spells? 
Eesti noortele majandusteadlastele mõeldud iga-aastane teaduspreemia määrati 2005. aastal Tartu Ülikooli doktorandile Ott-Siim Toometile uurimuse "Does an increase in unemployment income lead to longer unemployment spells?
Estonian assets abroad grew more in the first quarter overall than external liabilities, so Estonia was a net lender. 
Eesti nõuded välismaailma vastu suurenesid esimeses kvartalis kokkuvõttes rohkem kui kohustused ja seega oli Eesti muu maailma suhtes netolaenuandja.
Estonian air transport companies showed a downward trend both for passenger and cargo transport. 
Eesti õhutranspordiettevõtete osas oli tendents langev nii reisijate- kui kaubaveos.
Estonian legislation implements European Union legislation and regulates areas that are not harmonised at the European Union level. 
Eesti õigusaktid rakendavad Euroopa Liidu õigust ja reguleerivad Euroopa Liidu reeglitega ühtlustamata valdkondi.
In 2008, transport of goods through ports decreased the most in Estonia compared to other EU countries, but in 2009 Estonia was the most successful with regard to transport of goods through ports. 
Eesti oli 2008. aastal Euroopa Liidu suurim kukkuja kaubavedudes sadamate kaudu, 2009. aastal aga edukaim.
Estonia was a net borrower from abroad in the second quarter 
Eesti oli II kvartalis välismaalt netolaenu saaja
estonia was a net lender in the third quarter 
Eesti oli III kvartalis netolaenuandja
Estonia was the third from the behind among the EU Member States in exports of HT goods in 2008, leaving behind only Latvia and Cyprus. 
Eesti oli KT kaupade eksportkäibe poolest 2008. aastal Euroopa Liidu riikide pingereas tagant kolmas, edestades vaid Lätit ja Küprost.
Estonia posted a nearly 60% household loan growth rate in 2005, being among the fastest growing countries in Europe (see Figure 2.25). 
Eesti oli majapidamiste ligi 60%ni kerkinud lae- nukasvutempoga 2005. aastal Euroopa kõige kiirema kasvuga riikide seas (vt joonis 2.25).
Estonia was net external lender: the financial account witnessed further net outflow of capital 
Eesti oli netovälislaenuandja: finantskontol jätkus kapitali netoväljavool
Estonia ranked eleventh among the EU countries. 
Eesti oli selles pingereas üheteistkümnes.