natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Services imports amounted to 6.9 billion kroons in the third quarter, having outpaced exports year- on-year (24%; see Table 14). 
Teenuste import ulatus III kvartalis 6,9 mld kroonini ja suurenes aastaga kiiremini kui eksport (24%; vt tabel 14).
Imports totalled 8.1 billion kroons in the third quarter, growing faster than exports year-on-year (16%; see Table 14). 
Teenuste import ulatus III kvartalis 8,1 mld kroonini ja kasvas eelmise aastaga võrreldes ekspordist kiiremini (16%; vt tabel 14).
The imports of services totalled 9.9 billion kroons in the third quarter, growing 7% year-on-year (see Table 14). 
Teenuste import ulatus III kvartalis 9,9 mld kroonini, kasvades eelmise aastaga võrreldes 7% (vt tabel 14).
Services inflation and annual wage growth 
Teenuste inflatsioon ja palga aastakasv
In the second half of 2014 services inflation will start to accelerate, partly because the free services will pass out of the reference base. 
Teenuste inflatsioon kiireneb 2014. aasta teisel poolel osaliselt seetõttu, et tasuta teenuste mõju võrdlusbaasis taandub.
Services inflation will return to its long-term trend in 2015 due to rapid wage growth, and will reach 3.5-4% in the coming years. 
Teenuste inflatsioon naaseb palgakasvu mõju tõttu 2015. aastal pikaajalisele kasvutrendile ning ulatub lähiaastatel 3,5–4%ni.
Services inflation will return to its long-term rate at the end of 2014 due to wage growth pass-through, and is expected to reach 3.5-4% in the coming years. 
Teenuste inflatsioon naaseb peamiselt kiire palgakasvu tõttu 2014. aasta lõpus pikaajalisele kasvutrendile ning ulatub lähiaastatel 3,5–4%ni.
Domestic price pressures have remained weak as inflation in services has remained at 1% for the past six months. 
Teenuste inflatsioon on viimase poolaasta jooksul jäänud 1% juurde.
Services inflation has so far been held back by the price drop of communication services, which cheapened by 8.3% in the third quarter. 
Teenuste inflatsiooni on seni tagasi hoidnud kommunikatsiooniteenuste odavnemine, kolmandas kvartalis 8,3%.
Services inflation has been held down in recent years by falling prices for communications. 
Teenuste inflatsiooni on viimastel aastatel pidurdanud tugevalt sideteenuste odavnemine.
Inflation in prices for services was dampened in 2013 by several temporary factors and administrative measures. 
Teenuste inflatsiooni summutavad 2013. aastal mitu ajutist tegurit ja administratiivsed muudatused.
Changes in the Structure of the Prices of Goods and Services 
Teenuste ja kaupade hinnastruktuuri muutumine
India currently ranks 7th and 13th, respectively, worldwide in terms of the import volume of services and merchandise. 
Teenuste ja kaupade impordimahult on India hetkel maailmas vastavalt 7. ja 13. kohal.
Among the active labour market measures, training courses and counselling services hold a gradually increasing share. 
Teenuste ja programmide seas suureneb pidevalt koolituste ning nõustamiste osatähtsus.
The dynamics of the services turnover was mainly driven by transport services, whereas the imports of services grew much faster than the exports. 
Teenuste käibe dünaamikat mõjutasid enim veoteenused, mille ost kasvas müügiga võrreldes tunduvalt kiiremas tempos.
The dynamics of the services turnover was mainly driven by transport services, whereas the imports of transport services grew and exports decreased slightly. 
Teenuste käibe dünaamikat mõjutasid enim veoteenused, mille ost kasvas, müük aga langes pisut.
The dynamics of the services turnover was mainly driven by transport services with imports growing faster than exports. 
Teenuste käibe dünaamikat mõjutasid enim veoteenused, mille puhul teenuste ost kasvas kiiremini kui nende müük.
The decline in the services turnover compared with the fourth quarter of the previous year represents a customary seasonal change. 
Teenuste käibe kahanemine eelmise aasta neljanda kvartaliga võrreldes on tavapärane hooajaline muutus.
The turnover of services, exports in particular, largely depends on the season and usually grows considerably in the second and third quarters. 
Teenuste käive, eriti eksport, muutub oluliselt hooajast sõltuvalt, kasvades märkimisväärselt II ja III kvartalis.
The rise in service prices slowed, being supported by the continuous weakening of wage pressures. 
Teenuste kallinemise aeglustumist toetas palgakasvust johtuva surve pidev alanemine.
Use of services 
Teenuste kasutamine
through using services; 
teenuste kasutamise kaudu;
Service trade peaked in 2008 with 4.1 mln euros worth of services provided by Indians to Estonia and 2.8 mln euros worth of services in return. 
Teenuste kaubanduses oli üks tipphetk 2008. aastal, mil indialased osutasid Eestile teenuseid 4,1 miljoni euro väärtuses ja said vastu 2,8 miljoni euro eest teenuseid.
The fall in total exports of services was caused by lower exports to European Union countries including Finland. 
Teenuste koguekspordi vähenemise põhjustaski kahanenud eksport Euroopa Liidu riikidesse, sealhulgas Soome.
Services account (EEK bn) 
Teenuste konto (mld kr)
Changes in the services account (EEK bn) 
Teenuste konto dünaamika (mld kr)
The structure of the services account turnover remained relatively stable with transport services accounting for 40%, travel services for 36%, other business services for 18%, and construction services for 4%. 
Teenuste konto käibe struktuur jäi suhteliselt stabiilseks, milles veoteenused hõlmasid 40%, reisiteenused 36%, muud äriteenused 18% ja ehitusteenused 4%.
The share of transport services in the structure of the services account turnover slightly increased and the role of other business services decreased – 45% and 15% respectively. 
Teenuste konto käibe struktuuris kasvas mõnevõrra veoteenuste ja langes muude äriteenuste osa – vastavalt 45% ja 15%.
The services account reflects the services sold to and purchased from non-residents by Estonian residents: 
Teenuste konto kajastab Eesti residentide poolt mitteresidentidele müüdavaid ja neilt ostetavaid teenuseid:
The structure of the total turnover of the services account remained virtually unchanged: transport services accounted for 42%, travel services for 30% and other business services for 16%. 
Teenuste konto kogukäibe struktuur jäi enam-vähem samaks: veoteenused moodustasid sellest 42%, reisiteenused 30% ja muud äriteenused 16%.
The structure of the total turnover of the services account remained virtually unchanged: transport services accounted for 42%, travel services for 29% and other business services for 17%. 
Teenuste konto kogukäibe struktuur praktiliselt ei muutunud: veoteenused moodustasid sellest 42%, reisiteenused 29% ja muud äriteenused 17%.
Transport services constituted 45%, travel services 24%, and other business services 16% of the total services turnover. 
Teenuste konto kogukäibest moodustasid veoteenused 45%, reisiteenused 24% ja muud äriteenused 16%.
The surplus on the services account offset foreign trade deficit by 36%, which is close to the 2006 level but less than in previous years. 
Teenuste konto positiivne saldo tasakaalustas väliskaubanduse puudujääki 36% ulatuses, mis vastab ligikaudu 2006. aasta tasemele, kuid on vähem kui eelmistel aastatel.
The surplus of the services account offset the foreign trade deficit by 54%, which remained close to the previous year’s level. 
Teenuste konto positiivne saldo tasakaalustas väliskaubanduse puudujääki 54% ulatuses, mis vastas ligikaudu eelmise aasta tasemele.
The surplus of the services account offset the foreign trade deficit by 55%, which is slightly less than in previous years. 
Teenuste konto positiivne saldo tasakaalustas väliskaubanduse puudujääki 55% ulatuses, mis on veidi vähem kui eelmistel aastatel.
The surplus of the services account offset the foreign trade deficit by 58%, which is slightly more than in previous years. 
Teenuste konto positiivne saldo tasakaalustas väliskaubanduse puudujääki 58% ulatuses, mis on veidi enam kui varasematel aastatel.
The surplus of the services account offset the foreign trade deficit by 63%. 
Teenuste konto positiivne saldo tasakaalustas väliskaubanduse puudujääki 63% ulatuses.
The services account to GDP ratio, however, remained at previous levels (see Figure 4). 
Teenuste konto saldo suhe SKTsse on aga jäänud eelmiste aastate tasemele (vt joonis 4).
Services balance by major categories 
Teenuste konto saldod olulisemate teenuseliikide järgi
No significant changes occurred in the structure of the services account. 
Teenuste konto struktuuris erilisi muutusi ei toimunud.
As regards the structure of the services account, the share of transport services grew slightly, 
Teenuste konto struktuuris tõusis pisut veoteenuste ning langes reisija muude äriteenuste osatähtsus.
The surplus on transport services – the largest type of services – increased as the exports of transport services outpaced the imports, particularly as regards sea and road transport. 
Teenuste konto suurima osakaaluga teenuseliigi – veoteenuste – konto ülejääk kasvas, sest veoteenuste müük suurenes ostust kiiremini, eelkõige mere- ja maanteevedude puhul.
The main cause of the decline in the surplus on the services account was the fall of one third in the surplus from transport services, with surpluses in passenger transport and other transport services falling (see Table 11). 
Teenuste konto ülejäägi kahanemise peamiseks põhjuseks oli veoteenuste ülejäägi vähenemine kolmandiku võrra, kusjuures vähenes nii reisijateveo kui ka muude veoteenuste ülejääk (vt tabel 11).
The surplus of the services account was most affected by travel and business services: the surplus of travel services reached nearly 60%, while the deficit of business services turned into a surplus, year-on- year. 
Teenuste konto ülejäägi kasvu mõjutasid põhiliselt reisija äriteenused: reisiteenuste ülejääk suurenes ligi 60%ni, eelmise aasta samas perioodis defitsiidis olnud äriteenuste konto saldo muutus aga positiivseks.
The growth of the surplus on the services account was inhibited by a 13% decrease in the surplus on travel services and the surplus on construction services turning into a deficit. 
Teenuste konto ülejäägi kasvu pidurdasid reisiteenuste ülejäägi vähenemine 13% ja ehitusteenuste varasema positiivse saldo muutumine negatiivseks.
The surplus of the services account remained close to the year-ago level, totalling 3.9 billion kroons. 
Teenuste konto ülejääk jäi aastatagusega võrreldes enam-vähem samale tasemele ning oli 3,9 mld krooni.
The deficit on the services account was close to where it had been in the third quarter of 2012 and in the previous quarter at 345 million euros (see Table 10). 
Teenuste konto ülejääk jäi nii 2012. aasta III kvartali kui ka eelmise kvartali taseme lähedale ning oli 345 mln eurot (v t tabel 10).
The surplus of the services account was 1.9 billion kroons, having decreased by nearly 0.3 billion kroons year-on-year. 
Teenuste konto ülejääk moodustas 1,9 mld krooni, olles aastaga kahanenud ligi 0,3 mld krooni võrra.
The surplus on the services account was 3.9 billion kroons, having increased by 0.5 billion kroons year- on-year. 
Teenuste konto ülejääk moodustas 3,9 mld krooni, olles aastaga suurenenud 0,5 mld krooni võrra.
The surplus of the services account was 3.9 billion kroons, having decreased by nearly half a billion kroons, year-on-year. 
Teenuste konto ülejääk oli 3,9 mld krooni, olles aastaga kahanenud ligi poole miljardi krooni võrra.
The services account surplus was smaller for the third consecutive quarter, year-on-year (see Figure 4). 
Teenuste konto ülejääk oli juba kolmandat kvartalit järjest väiksem kui eelmisel aastal samal ajal (vt joonis 4).
The surplus on the services account was 160 million euros however, which was 23 million euros more than at the same time a year earlier. 
Teenuste konto ülejääk suurenes 160 miljoni euroni, mida on 23 miljoni euro võrra rohkem kui aasta tagasi samal ajal.
The services surplus increased 13% year-on-year and amounted to 3.6 billion kroons. 
Teenuste konto ülejääk suurenes aastaga 13% ning oli 3,6 miljardit krooni.
The services surplus increased 13% year-on-year and totalled 4.3 billion kroons. 
Teenuste konto ülejääk suurenes aastaga 13% ning oli 4,3 miljardit krooni.
The surplus of the services balance increased 40% year-on-year and amounted to nearly 3 billion kroons. 
Teenuste konto ülejääk suurenes aastaga 40% ning moodustas ligi 3 miljardit krooni.
The services surplus increased by a fifth year-on-year and totalled 14.3 billion kroons. 
Teenuste konto ülejääk suurenes aastaga viiendiku võrra ning oli 14,3 miljardit krooni.
The surplus on the services account increased by 14% year-on-year and amounted to 4.6 billion kroons. 
Teenuste konto ülejääk suurenes aastataguse perioodiga võrreldes 14%, moodustades 4,6 miljardit krooni.
The surplus on the services account increased by a quarter year-on-year, amounting to 2.4 billion kroons. 
Teenuste konto ülejääk suurenes aastataguse perioodiga võrreldes veerandi võrra, moodustades 2,4 miljardit krooni.
The surplus on the services account was mainly boosted by transport services – the largest type of services 
Teenuste konto ülejääk suurenes eelkõige suurima osakaaluga teenuseliigi ehk veoteenuste konto ülejäägi
The surplus on the services account increased year-on-year mainly as a consequence of the fast growth in the transport services surplus (2 and 5.3 times, respectively; see Table 11). 
Teenuste konto ülejääk suurenes eelmise aastaga võrreldes põhiliselt veoteenuste ülejäägi kiire kasvu tõttu (vastavalt 2 ja 5,3 korda; vt tabel 11).
The surplus on the services account increased mainly as a consequence of the fast growth in the transport services surplus (33%; see Table 11). 
Teenuste konto ülejääk suurenes põhiliselt veoteenuste positiivse saldo kiire kasvu tulemusena (33%; vt tabel 11).
The surplus on the services account offset the foreign trade deficit by 38%, which is considerably less than in previous years. 
Teenuste konto ülejääk tasakaalustas väliskaubanduse puudujääki 38% ulatuses, mis on tunduvalt vähem kui eelmistel aastatel.
The surplus of the services account offset the foreign trade deficit by 69%, which is considerably more than last year. 
Teenuste konto ülejääk tasakaalustas väliskaubanduse puudujääki 69% ulatuses, mis on oluliselt rohkem kui eelmisel aastal.
The services surplus decreased by 17% year-on-year and totalled 2.3 billion kroons. 
Teenuste konto ülejääk vähenes aastaga 17% võrra ning oli 2,3 mld krooni.
The surplus on services decreased somewhat, but still recorded another high at 423 million euros after the record high level reported in the third quarter of 2010. 
Teenuste konto ülejääk vähenes pisut, kuid oli 423 miljoni euroga läbi aegade kõrgeimaid 2010. aasta III kvartali järel.
The surplus on the services account was mainly boosted by transport services, which made up 42% of the total surplus (46% in 2011, see Table 1.12). 
Teenuste konto ülejääki panustasid enim veoteenused, mis moodustasid sellest 42% (2011. aastal 46%, vt tabel 1.12).
Almost all of the main groups of services contributed to the surplus on the services account with the exception of construction services (see Table 11). 
Teenuste konto ülejääki panustasid peaaegu kõik olulisemad teenuseliigid, väljaar vatud ehitusteenused (v t tabel 11).
The surplus on the services account was primarily enhanced by construction services, which posted a surplus of nearly half a billion kroons instead of the previous deficit. 
Teenuste konto ülejääki suurendas põhiliselt ehitusteenuste puudujäägi muutumine ligi poole miljardi krooniseks ülejäägiks.
The surplus on the services account was primarily enhanced by construction services, which posted a surplus of over one billion kroons instead of the previous deficit, and to a lesser extent also by the increased surplus on computer and information services, and financial services. 
Teenuste konto ülejääki suurendas põhiliselt ehitusteenuste puudujäägi muutumine üle ühe miljardi krooniseks ülejäägiks ning väiksemas mahus arvuti- ja info- ning finantsteenuste ülejäägi kasv.
The surplus on the services ac- 
Teenuste konto ülejääki suurendas põhiliselt ehitusteenuste
The services surplus was boosted by different types of services. 
Teenuste konto ülejääki suurendasid erinevat liiki teenused.
services account 
teenuste konto
To ensure development of services, the open data should be presented in a three-, four- or five-star format. 
Teenuste loomise tagamiseks tuleks avaandmed esitada kas kolme-, nelja- või viietärni-vormingus.
Services exports to EU countries grew in proportion to total services exports (see Table 13). 
Teenuste müük ELi riikidesse tõusis proportsionaalselt teenuste koguekspordiga (vt tabel 13).
The exports of services grew 12% and the imports 9%. 
Teenuste müük kasvas 12% ja ost 9%.
Year-on- year, the exports of services grew 9% and the imports 12%. 
Teenuste müük kasvas aastaga 9% ja ost 12%.
Sales of services to CIS countries grew by more than a quarter following increased sales of services to Ukraine and Uzbekistan. 
Teenuste müük SRÜ riikidesse kasvas enam kui neljandiku võrra, mille põhjustas teenuste suurem osutamine Ukrainale ja Usbekistanile.
The exports of services grew 5% and the imports 12%. 
Teenuste müük suurenes 5% ja ost 12%.
Exports of services have increased year by year. 
Teenuste müük väljapoole Eestit kasvab iga aastaga.
The export of services has grown from year to year and increased 3% compared to 2011. 
Teenuste müük väljapoole Eestit on aastast aastasse kasvanud ja 2011. aastaga võrreldes suurenes see 3%.
The sale of services to other countries has increased with each year. 
Teenuste müük väljapoole Eestit on aastast aastasse kasvanud.
Year-on-year, the net exports of services grew mainly on account of the deficit on construction services turning into a surplus (see Table 11), since these services contributed 70% to the increase in the balance of services. 
Teenuste netoeksport suurenes eelmise aastaga võrreldes põhiliselt ehitusteenuste negatiivse saldo positiivseks muutumise tõttu (vt tabel 11), kuivõrd nende teenuste panus teenuste saldo suurenemisse oli 70%.
No seasonal growth typical for the third quarter took place in services this year. 
Teenuste osas jäi III kvartalile tavapärane sesoonne kasv ära.
As regards services, Estonia’s major trade partners were EU member countries: 74% of services were sold to these countries and 70% were bought from them in the third quarter of 2004. 
Teenuste osas olid Eesti peamisteks äripartneriteks ELi liikmesriigid, mis 2004. aasta III kvartalis hõlmasid teenuste müügist 74% ja ostust 70%.
In the services sector, Estonia’s major trading partners were the EU Member States, which accounted for 67% of the exports and 76% of the imports in 2004. 
Teenuste osas olid Eesti peamisteks äripartneriteks ELi liikmesriigid, mis 2004. aastal hõlmasid teenuste müügist 67% ja ostust 76%.
As regards services, Estonia’s major trading partners were the EU Member States, which accounted for 69% of services exports and 75% of services imports in the second quarter of 2005. 
Teenuste osas olid Eesti peamisteks äripartneriteks ELi liikmesriigid, mis hõlmasid 2005. aasta II kvartalis teenuste müügist 69% ja ostust 75%.
In the services sector, Estonia’s major trading partners were the EU Member States, which accounted for 67% of the exports and 72% of the imports. 
Teenuste osas olid Eesti peamisteks äripartneriteks ELi liikmesriigid, mis hõlmasid teenuste müügist 67% ja ostust 72%.
In the services sector, Estonia’s major trading partners were the EU Member States that accounted for 73% of the exports and 76% of the imports. 
Teenuste osas olid Eesti peamisteks äripartneriteks ELi liikmesriigid, mis hõlmasid teenuste müügist 73% ja ostust 76%.
As regards services, Estonia’s major trade partners were EU member countries: 67% of services were sold to those countries and 77% of services were bought from them in the second quarter of 2004. 
Teenuste osas olid Eesti peamisteks äripartneriteks ELi liikmesriigid: 2004. aasta II kvartalis osutati neile riikidele 67% teenustest ning osteti neilt 77%.
The share of services in the goods and services balance was seasonally high in the third quarter, accounting for 35% of exports and 20% of imports. 
Teenuste osatähtsus kaupade ja teenuste bilansis oli kolmandas kvartalis hooajaliselt kõrge, moodustades 35% ekspordist ja 20% impordist.
The share of services in the exchange of goods and services increased until 2004 and declined during 2005–2006. 
Teenuste osatähtsus kaupade ja teenuste vahetuses välismaaga kasvas kuni 2004. aastani ja langes aastatel 2005–2006.
The purchase and sale of services depends on the season and usually grows considerably in the second and third quarters. 
Teenuste ost-müük sõltub hooajast, kasvades oluliselt teises-kolmandas kvartalis.
Provision of service 
Teenuste osutamine
In the event of the performance of services, the Insurance Cover shall enter into force for the Buyer’s Credit, when the service has been provided to the Buyer, and an invoice is payable. 
Teenuste osutamise korral jõustub Kindlustuskaitse Ostja Krediidile siis, kui teenus Ostjale on osutatud ning arve kuulub tasumisele.
There are costs involved in building and maintaining the infrastructure needed for the provision of services. 
Teenuste pakkumiseks vajaliku taristu loomine ja haldamine nõuab kulutuste tegemist.
The balance for services was positive at over 7% of GDP (see Figure 4). 
Teenuste positiivne saldo moodustas üle 7% SKPst (v t joonis 4).
The decline in the services surplus was most affected by transport services, especially marine and rail transport – the growth in exports was surpassed by that in imports. 
Teenuste positiivse saldo kahanemist mõjutasid enim veoteenused, eelkõige mere- ja raudteetransport – impordi kasv ületas ekspordi oma.
The decline in the services surplus was most affected by transport services, especially marine and rail transport – although their turnovers increased, the growth in exports was still surpassed by that in imports. 
Teenuste positiivse saldo kahanemist mõjutasid enim veoteenused, eelkõige mere- ja raudteetransport – käibed küll kasvasid, kuid impordi kasv ületas ekspordi oma.
The growth of the services balance surplus was most affected by the construction and government services sub-balances, which changed from deeply negative in the third quarter of 2002 to positive in the same period 2003. 
Teenuste positiivse saldo kasvu mõjutasid enim ehitus- ning valitsusteenuste osabilansid, mille 2002. a III kvartali suur negatiivne saldo muutus 2003. a samal ajal positiivseks.
The growth of the services balance surplus was most affected by other business services. 
Teenuste positiivse saldo kasvu mõjutasid enim muud äriteenused.
The increase in the services surplus was mainly caused by travel services and other business services. 
Teenuste positiivse saldo kasvu mõjutasid enim reisiteenused ja muud äriteenused.
The growth of the services balance surplus was most affected by the transport, construction and government services sub-balances. 
Teenuste positiivse saldo kasvu mõjutasid enim veo-, ehitus- ning valitsusteenuste osabilansid.
the rises in volumes and prices of exports of services were about equal, with the volume increasing by 4% and prices by 3.3% (see Figure 2.4). 
Teenuste puhul oli aga mahu ja hinnakasvu panus ligikaudu võrdne: maht suurenes aastavõrdluses 4% ja hinnad tõusid 3,3% (vt joonis 2.4).
This means that non- price factors are notably more important for services. 
Teenuste puhul osutuvad seetõttu hinnavälised tegurid märksa olulisemaks.
For imports of services, the official price data are not available. 
Teenuste puhul vajalikud hinnaindeksid puuduvad.
The net exports of services were record high in the third quarter: 8.5% of GDP (see Figure 4). 
Teenuste rekordiline netoeksport moodustas III kvartalis 8,5% SKPst (vt joonis 4).
The decline in the surplus on the services account was smaller in the third quarter than the decline in the first half of the year, and for the first nine months of the year the surplus fell as a ratio to GDP by only 0.6 percentage points from a year earlier. 
Teenuste saldo ülejäägi vähenemine oli kolmandas kvartalis siiski väiksem kui aasta esimesel poolel ning üheksa kuu kokkuvõttes oli teenuste konto ülejääk suhtena SKPsse aastatagusega võrreldes vaid 0,6 protsendipunkti väiksem.