natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In Central Estonia the average value of purchase-sale transactions with apartments increased 6%. 
Kesk-Eestis kasvas korteriomandi ostu-müügitehingute keskmine väärtus 6%.
In Central Estonia the average value of a purchasesale transaction with a dwelling decreased the most (59%). 
Kesk-Eestis langes kõige järsemalt korteriomandi ostu-müügitehingu keskmine väärtus (59%).
In Central Estonia, this increase was considerably influenced by the 44% increase in the average value of registered immovables with non-residential buildings. 
Kesk-Eestis mõjutas olulisel määral tehingute keskmise väärtuse suurenemist mitteeluhoonetega maa tehingute keskmise väärtuse 44% kasv.
In Central Estonia the corresponding indicator did not change significantly. 
Kesk-Eestis näitaja oluliselt ei muutunud.
In Central Estonia the increase was 14%, in North-Eastern Estonia 8% and in Western Estonia 1%. 
Kesk-Eestis oli kasv 14%, Kirde- ja Lääne-Eestis vastavalt 8% ja 1%.
In Central Estonia, there was a significant decrease (60%) in the average value of purchase-sale transactions with apartments. 
Kesk-Eestis oli keskmise väärtuse vähenemine (60%) märgatav korteriomandi ostu-müügitehingute puhul.
In Central Estonia, there are six social enterprises which, similarly to those in Southern Estonia, operate in very different domains. 
Kesk-Eestis on kuus sotsiaalset ettevõtet ning sarnaselt LõunaE esti regiooniga tegutsevad nad väga erinevates valdkondades.
The average level of wages in Estonia is about half of the level in Southern European countries, such as Spain or Italy. 
Keskeltläbi kaks korda madalam on meie palgatase aga võrreldes Lõuna-Euroopa riikidega, nagu Hispaania või Itaalia.
I will focus my remarks on issues of price convergence and monetary stability, and especially how price convergence and inflation play out in a country with a fixed exchange rate regime like Estonia. 
Keskendun oma kommentaarides hindade lähenemisele ja rahapoliitilisele stabiilsusele, eeskätt sellele, mis iseloomustab hindade lähenemise ja inflatsiooni arengut fikseeritud vahetuskursiga riigis, nagu seda on Eesti.
We focused on the principal activity of the company: high quality design and construction of buildings. 
Keskendusime ettevõtte põhitegevusele: kvaliteetne projekteerimis- ning ehitusteenuse osutamine hoonete ehituses.
The focus is on the period 2007–2012, which makes it possible to analyse the employment of the elderly before the recessiond uring the recession and in the current unpredictable economic climate. 
Keskendutakse aastatele 2007–2012, mis võimaldab analüüsida vanemaealiste tööhõive olukorda majanduslanguse eel, selle ajal ja tänapäeva muutlikus olukorras.
Secondary education (baseline: primary education) 
Keskharidus (baasgrupp: põhiharidus)
secondary education 
Keskharidus
The country-specific differences were not as great in case of employees with secondary education, although in Estonia and Italy this group had a slightly bigger probability of having a high-paid job. 
Keskhariduse omandanute vahel riigiti nii suuri erinevusi ei ole, kuid siiski on selle haridustasemega inimestel mõnevõrra suurem tõenäosus saada kõrget palka Eestis ja Itaalias.
There is a relatively large share of blue-collar workers among people with secondary education in Estonia and Hungary. 
Keskhariduse puhul hakkab silma, et Eestis ja Ungaris on suhteliselt suur ka nende keskhariduse omandanute osatähtsus, kes töötavad sinikraena.
The 25% threshold of further studies arrives a little earlier among men with vocational education after secondary education. 
Keskharidusjärgse kutseõppe omandanud meeste seas saabub 25% edasiõppijate tase veidi varem.
The rise of the middle class is important, because it unleashes consumer-spending growth. 
Keskklassi esiletõus on tähtis, sest see vallandab tarbimiskulutuste olulise kasvu.
The environment was favourable for a rapid rise in the exports of goods. 
Keskkond oli soodne kaupade väljaveo kiireks kasvuks.
Economic and environmental data are a part of a wider statistics on sustainable development and innovation. 
Keskkonna- ja majandusandmed on osa laiemast jätkusuutliku arengu ning innovatsiooni hindamise statistikast.
Environmental and renewable energy products are all such products with which changes to the environment can be avoided or their effects mitigated: machinery and equipment for pollution detection and clean-up operations; energy-efficient construction and other materials; environmental-friendly devices and packaging; and so on. 
Keskkonna- ja säästva energeetika tooted on kõik need, millega saab keskkonnamuutusi ennetada või nende mõjusid mahendada: masinad ja seadmed reostuse avastamiseks või puhastamiseks, energiasäästlikud ehitus- ja muud materjalid, keskkonnasäästlikud seadmed ja pakendid jne.
The Environmental Board opens its e-services portal. 
Keskkonnaamet avab e-teenuste portaali.
Charges related to the environment fall into two larger groups – pollution charges and charges for natural resources exploitation. 
Keskkonnaga seotud tasud jagunevad kaheks suuremaks grupiks – saastetasud ning loodusvarade kasutusõiguse tasud.
If environmentally friendly products are given a competitive advantage, it will be possible to bring them on the market. 
Keskkonnahoidlikele toodetele konkurentsieelise andmine teeb võimalikuks nende turuletoomise.
Innovation with environmental benefits 
Keskkonnahoidlikud uuendused
Statistics Estonia collects the data about environmental protection expenditure from enterprises and government institutions. 
Keskkonnakaitsekulutuste andmed saab Statistikaamet ettevõtetelt ja riigiasutustelt.
The providers of environmental services made environmental investments partially from their own funds by reinvesting some of their turnover. 
Keskkonnakaitseteenuste osutajad tegid keskkonnakaitseinvesteeringuid osaliselt omavahenditests uunates osa teenuste müügist saadud raha investeeringutena tagasi oma ettevõttesse.
Heavier taxation of environmental pressure is only one side of the ecological tax reform. 
Keskkonnakoormuse suurem maksustamine on vaid üks pool ökoloogilisest maksureformist.
The tax burden of environmental pressure has been raised steadily: for example, fuel excise duty rates have increased considerably and the rates of environmental charges have increased every year. 
Keskkonnakoormust on üha enam maksustatud: näiteks kütuse aktsiisimäärad on oluliselt kasvanud ning igal aastal on tõusnud keskkonnatasude maksumäärad.
Receipts from environmental taxes are increasing steadily 
Keskkonnamakse laekub üha rohkem
The largest environmental tax payers by sectors are presented in Table 3. 
Keskkonnamakse maksvad suuremad sektorid on esitatud tabelis 3.
Environmental taxes are divided into four categories: energy taxes, pollution taxes, resource taxes and transport taxes. 
Keskkonnamaksud jagunevad energia-, saaste-, ressursiKESKKONNAMAKSUDE ja transpordimaksudeks.
Environmental taxes have grown also in absolute value every year (Figure 2, p. 
Keskkonnamaksud on igal aastal kasvanud ka absoluutväärtuses (joonis 2).
Environmental tax revenue statistics are based on detailed data about the budget execution of central and local governments. 
Keskkonnamaksude andmete saamiseks on kasutatud riigi- ja kohalike omavalitsuste eelarvete kassalise täitmise aruandeid.
Environmental taxes accounts are compiled in accordance with national accounts. 
Keskkonnamaksude arvepidamine koostatakse kooskõlas rahvamajanduse arvepidamisega.
The share of environmental taxes and charges in expenditure has rather decreased in the case of most economic activities, only in five economic activities has this share increased. 
Keskkonnamaksude ja -tasude osatähtsus kuludes on enamikul tegevusaladel pigem vähenenudv aid viiel tegevusalal on see suurenenud.
The drop in the share of environmental taxes and charges and labour taxes in expenditure can be explained with the the fact that, in the period of 2009–2011, general expenses increased in relation to overcoming the recession. 
Keskkonnamaksude ja tööjõumaksude osatähtsuse vähenenemine kuludes on seletatav sellega, et aastail 2009–2011 suurenesid seoses majanduskriisist väljumisega üldised kulutused.
Regarding the efficiency of environmental taxes it is important to monitor the consumption of fuels and natural resources, as well as the generated pollution. 
Keskkonnamaksude keskkonnatõhususe puhul on oluline seirata maksustatud kütuste ja ressursside tarbimist ning tekkinud saasteainete koguseid.
The scope of environmental taxes is very wide, which is the reason why the environmental taxes are grouped by category. 
Keskkonnamaksude maksubaas on väga lai ja seetõttu grupeeritakse keskkonnamakse valdkonna järgi.
The impact of environmental taxes can differ depending on the production sectors’ resource and energy use, employment. 
Keskkonnamaksude mõju võib olla väga erinev sõltuvalt tööstussektori materjali- ja energia ning ka tööjõumahukusest.
In 2011, the share of environmental taxes in total tax revenue was 8.6% in Estonia, which is above the EU average (7.3%). 
Keskkonnamaksude osatähtsus kogumaksutulus oli Eestis 2011. aastal 8,6%, mis ületas EL-i keskmist (7,3%).
The share of environmental taxes in the gross domestic product (GDP) has been increasing steadily in Estonia (Figure 1, p. 
Keskkonnamaksude osatähtsus sisemajanduse koguproduktis (SKP) on Eestis pidevalt suurenenud (joonis 1).
The implementation of environmental taxes also affects the expenditure and income of households. 
Keskkonnamaksude rakendamine mõjub ka kodumajapidamiste kulutustele ja sissetulekule.
Environmental tax application has an impact on sectoral competiveness and households’ income distribution. 
Keskkonnamaksude rakendamine mõjub majandussektorite konkurentsivõimele ja kodumajapidamiste sissetulekule.
Efficiency of environmental taxes 
Keskkonnamaksude tõhusus
Environmental tax revenues (at current prices) have steadily increased during the period 2001–2007 (Figure 1). 
Keskkonnamaksude tulu (jooksevhindades) on ajavahemikus 2001–2007 pidevalt suurenenud (joonis 1).
Environmental tax revenues in the state budget and local budgets 
Keskkonnamaksude tulu riigieelarves ja kohalike omavalitsuste eelarves
Environmental taxes, environmental protection expenditures, resource and pollution accounts have a definite role for valuing Estonian natural capital and changes therein and in the development of respective policies. 
Keskkonnamaksude, keskkonnakaitsekulutuste ja loodusvarade ning saasteainete arvestustel on kindel roll Eesti looduskapitali olukorra ja muutuste hindamisel ning vajalike poliitikasoovituste kujundamisel.
In 2005–2012, the receipts from environmental taxes have increased year by year due to both the rise of tax rates and bigger consumption. 
Keskkonnamaksudest riigile laekuv tulu on ajavahemikus 2005–2012 aasta-aastalt suurenenud tingituna nii maksumäärade tõusust kui ka suuremast tarbimisest.
The distribution of energy taxes (fuel and electricity excise duty), which comprise the biggest part of environmental taxes, is mainly based on energy statistics and the supply-use tables of national accounts. 
Keskkonnamaksudest suurima laekumisega energiamaksude (kütuse- ja elektriaktsiis) jaotamine põhineb suures osas energiastatistikal ning rahvamajanduse arvepidamise pakkumise ja kasutamise tabelitel.
In 2010, 14,700,000 euros were provided to KredEx from the budget of the administration area of the Ministry of Environment to organise the application of the green investment scheme according to the trade agreement of AAUs allowed according to Article 17 of the Kyoto protocol between the Republic of Estonia and the Great Duchy of Luxembourg. 
Keskkonnaministeeriumi haldusala toetusmeetmed 2010. aastal eraldati KredExile Keskkonnaministeeriumi haldusala eelarvest 14 700 000 eurot rohelise investeerimisskeemi rakendamise korraldamiseks vastavalt Eesti Vabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi vahelise Kyoto protokolli artikli 17 kohaste lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise kokkuleppele.
Adding information on environmental impact to product price labels: information on energy consumption, factor cost, transport, impact of chemicals, fertilizes and subsequent waste management. 
Keskkonnamõju info lisamine toodete hinnasiltidele, kus arvestatakse toote valmistamise energia- ja ressursikulu, transpordiks kuluvaid ressursse, kemikaalide, väetiste mõju ning hilisemat jäätmetöötlust.
Adherence to environmental conservation principles is most common among larger enterprises where the effect is also probably greater. 
Keskkonnasäästu põhimõtete järgimine on enam levinud suuremates ettevõtetes, kus ka efekt on ilmselt suurem.
Environment statistics cover the state of the environment (e.g. air, water and biodiversity) as well as the impact of human activities (e.g. pollutants and waste) and environmental measures. 
Keskkonnastatistika hõlmab nii keskkonnaseisundit (nt õhk, vesi, looduslik mitmekesisus) kui ka inimtegevuse mõju (nt saasteained, jäätmed) ning keskkonnameetmeid.
For the production of environment statistics, Statistics Estonia uses mainly the data collected by other government institutions, although the data on some topics are collected by Statistics Estonia (e.g. environmental protection expenditure, pesticide use). 
Keskkonnastatistika tegemiseks kasutab Statistikaamet põhiliselt teiste riigiasutuste kogutud andmeid, kuid on ka valdkondi, kus andmeid kogub Statistikaamet ise (nt keskkonnakaitsekulutusedt aimekaitsevahendite kasutamine).
However in essence, environmental charges differ from taxes, because charges presume a return in the form of goods or services (UlstH anson 1996). 
Keskkonnatasud ei ole olemuselt tegelikult maksud, sest tasud eeldavad vastuteene olemasolu ehk teisisõnu otsest vastet kauba või teenuse vormis (Ulst, Hanson 1996).
Higher rates of environmental charges 
Keskkonnatasude kõrgendatud määrad
The rates of environmental charges are set forth in various legislation pertaining to environmental protection and the rates shall be reviewed each year. 
Keskkonnatasude määrad on fikseeritud erinevates keskkonnakaitset puudutavates seadustes ning määrad vaadatakse üle igal aastal.
Charges Act sets the purpose for the application of environmental charges, which is “to prevent or reduce the possible damage related to the use of natural resources, emission of pollutants into the environment and waste disposal" (Keskkonnatasude … 2005). 
Keskkonnatasude seaduses on määratletud keskkonnatasude rakendamise eesmärk: "vältida või vähendada loodusvarade kasutamisega, saasteainete keskkonda heitmisega ja jäätmete kõrvaldamisega seotud võimalikku kahju“ (Keskkonnatasude … 2005).
Those operating in an area of activity subject to special requirements will likely fall into the purview of environmental charges. 
Keskkonnatasudega puutuvad suure tõenäosusega kokku paljud erinõuetega tegevusalal tegutsejad.
Environmental charges have been considered to be a form of environmental taxation in Estonia, as they are used to tax the use of natural resources and release of waste or pollutants into soil, water or ambient air. 
Keskkonnatasusid on Eestis traditsiooniliselt peetud keskkonnamaksudeks, millega maksustatakse loodusressursi kasutamist ning heitmete ja jäätmete juhtimist pinnasesse, vette ja õhku.
The development of environmental technologies is primarily determined by local, geographical and climatic conditions and needs. 
Keskkonnatehnoloogiate arengut määravad enamasti kohalikud, geograafiast ja kliimast tulenevad võimalused ja vajadused.
Around 39% of jobs in environment technologies are related to engineering, R&D and other knowledge-based services. 
Keskkonnatehnoloogiate valdkonnas on umbes 39% töökohtadest insenerialadel, teadus- ja arendustegevuses ning teistes teadmusmahukates teenustes.
Environmental products and services are not solely linked to climate issues or resource scarcity. 
Keskkonnatooted ja -teenused ei seostu enam pelgalt kliimaprobleemide või ressursinappusega.
Another successful field of study among the graduates of vocational courses after secondary education is that of security services. 
Keskkoolijärgse kutseõppe lõpetanute seas on edukas ka turvamise õppesuund.
Medium-hightechnology manufacturing includes the manufacture of chemicals, weapons and ammunitione lectrical appliances, machinery and equipment, motor vehicles and other transport equipmenta nd medical instruments. 
Kesk-kõrgtehnoloogiline töötlev tööstus hõlmab keemiatoodete, relva- ja laskemoonae lektriseadmete, masinate ja seadmete, mootorsõidukite ja muude transpordivahendite ning meditsiiniinstrumentide tootmist.
Medium-high tech enterprises exported the most to Finland (309 million euros), Sweden and Russia. 
Kesk-kõrgtehnoloogilise sektori ettevõtted eksportisid enim Soome (309 miljonit eurot), Rootsi ja Venemaale.
Estonian enterprises’ investments into medium-high-technology manufacturing amounted to 3,000 euros per person employed. 
Kesk-kõrgtehnoloogilise töötleva tööstuse sektorisse investeeris Eesti 3000 eurot hõivatu kohta.
The surplus of 445 million euros was recorded in the trade of medium-high tech enterprises. 
Kesk-kõrgtehnoloogiliste ettevõtete kaubavahetuses tekkis ülejääk 445 miljonit eurot.
The average annual turnover of exports among the medium-high tech exporters was 3.7 million euros and among medium-low tech exporters one million euros. 
Kesk-kõrgtehnoloogilistel eksportijatel oli aastane keskmine eksportkäive 3,7 miljonit eurot ning kesk-madaltehnoloogilistel üks miljon eurot.
About 10 euros was spent on central heating; 9 euros on water, sewage and refuse disposal; 6 euros on repairs; and 4 euros on rent per household member per month. 
Keskküttele kulus ligi 10, veele, kanalisatsioonile ja prügiveole 9, remondile 6 ja üürile 4 eurot kuus.
Medium-low-technology manufacturing includes reproduction of recorded media, the manufacture of oil products, rubber and plastic products, building materialsm etals and metal products; shipbuilding, and repair of machinery and equipment. 
Kesk-madaltehnoloogiline töötlev tööstus hõlmab salvestite paljundust, põlevkivitoodete, kummi- ja plasttoodete, ehitusmaterjali, metalli ja metalltoodete tootmist, laevaehitust ning masinate ja seadmete remonti.
Medium-low tech enterprises exported the most to Finland (175 million euros) and Sweden. 
Kesk-madaltehnoloogilised ettevõtted eksportisid enim Soome (175 miljonit eurot) ja Rootsi.
In 1999–2009 the annual average trade deficit was 30 billion kroons in Estonia, at the same time the respective indicator was more than 40 billion kroons in Latvia and Lithuania. 
Keskmine aastane puudujääk oli aastail 1999–2009 Eestis 30 miljardit krooni, samal ajal oli Leedus ja Lätis see üle 40 miljardi krooni.
The calculated average monthly salary was 1210 kroons in November (DEM 151) and almost 1306 kroons in December (DEM 163). 
Keskmine arvestuslik kuupalk oli novembris 1210 krooni (151 DEM) ja detsembris ligi 1306 krooni (163 DEM).
average gross nominal wage (left scale) 
keskmine brutokuupalk (vasak telg)
In 2009, the average monthly gross wages and salaries were 12,914 kroons in the public sector and 12,013 kroons in the private sector. 
Keskmine brutokuupalk avalikus sektoris oli 2009. aastal 12 914 krooni ja erasektoris 12 013 krooni.
In 2012, the average monthly gross wages and salaries were 896 euros in the public sector and 883 euros in the private sector. 
Keskmine brutokuupalk avalikus sektoris oli 2012. aastal 896 eurot ja erasektoris 883 eurot.
The average gross wages and salaries exclude payments to employees working on the basis of a contract of agreement, as it is difficult to measure their working time. 
Keskmine brutokuupalk ei hõlma töövõtulepinguga töötajate töötasu, sest nende töötunde on raske mõõta.
The average gross monthly wages grew by 21.2%, year-on-year. 
Keskmine brutokuupalk kasvas aastaga 21,2%.
The average gross monthly wages rose in the same period by 5.7% year-on-year and stood at 855 euros in the third quarter. 
Keskmine brutokuupalk kasvas samal perioodil aastaga 5,7% ning oli III kvartalis 855 eurot.
In 2009 the average monthly gross wages and salaries decreased in all counties. 
Keskmine brutokuupalk langes 2009. aastal kõikides maakondades.
Compared to 2010, the average monthly gross wages and salaries decreased only in other service activities (−4.8%). 
Keskmine brutokuupalk langes 2010. aastaga võrreldes ainult muudes teenindavates tegevustes (−4,8%).
Average gross monthly wages and salaries decreased during the crisis by 5%. 
Keskmine brutokuupalk langes kriisi jooksul ca 5%.
In the 1st quarter of 2013, the average monthly gross wages and salaries were 900 euros. 
Keskmine brutokuupalk oli 2013. aasta I kvartalis 900 eurot.
In 2013, the average monthly gross wages were 949 euros and the average hourly gross wages were 5.73 euros. 
Keskmine brutokuupalk oli 2013. aastal 949 eurot ja brutotunnipalk 5,73 eurot.
Average gross monthly wages were 966 euros in the first quarter of 2014 and 1023 euros in the second. 
Keskmine brutokuupalk oli 2014. aasta esimeses kvartalis 966 ja teises kvartalis 1023 eurot.
Data from Statistics Estonia show that the average gross monthly wage increased by 5.3% over the year in the fourth quarter of 2014, and the gross hourly wage by 6%. 
Keskmine brutokuupalk tõusis statistikaameti andmetel 2014. aasta neljandas kvartalis aastavõrdluses 5,3% ja brutotunnipalk 6%.
Average gross monthly wages rose by 
Keskmine brutokuupalk tõusis
Average gross wages decreased least in the real estate sector (15.7%), in other service sectors (10.5%) and in financial and insurance sectors (9.3%). 
Keskmine brutokuupalk vähenes kõige rohkem kinnisvaraalases tegevuses (15,7%), muudes teenindavates tegevustes (10,5%) ning finants- ja kindlustustegevuses (9,3%).
average gross wages (left scale) yo-y wage growth (right scale) 
keskmine brutopalk (vasak telg) palgakasv a/a (parem telg)
In 2009, the average monthly gross wages and salaries increased only in electricity, gas, steam and air conditioning supply (7.0%) and decreased the most in construction (-13.2%). 
Keskmine brutopalk tõusis 2009. aastal ainult elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamise tegevusalal (7,0%) ja langes kõige enam ehituses (-13,2%).
In 2010, the average monthly gross wages and salaries increased the most in mining and quarrying (11.6%) and decreased the most in real estate activities (–14.4%). 
Keskmine brutopalk tõusis 2010. aastal kõige enam mäetööstuses (11,6%) ja langes kõige enam kinnisvaraalases tegevuses (–14,4%).
The average number of persons employed has not reached the level of 2007 in any counties. 
Keskmine hõivatute arv pole üheski maakonnas kasvanud 2007. aasta tasemeni.
average interest rate (right scale) share (left scale) 
keskmine intressimäär (parem telg) osakaal (vasak telg)
average interest rate 6-month Euribor interest margin 
keskmine intressimäär 6 kuu EURIBOR intressimarginaal
The average interest margin reached 1% in March 2005 and has remained at that level throughout the year. 
Keskmine intressimarginaal jõudis 2005. aasta märtsis 1% lähedale ning on püsinud sellel tasemel kogu aasta vältel.
Furthermore, as loan interest rates were also at a record low in 2005, the average interest refund decreased from 3,200 kroons in 2004 to 2,700 in 
keskmine intressitagastus 3200 kroonilt 2004. aastal 2700 kroonile 2005. aastal.
The average interest income on interest-earning assets turned upwards in the first quarter of 2006. 
Keskmine intressitulu intressi teenivatelt varadelt hakkaski 2006. aasta esimeses kvartalis kasvama.
The average daily value was 2.7 billion kroons. 
Keskmine käive oli 2,7 miljardit krooni päevas.
Average turnover increased 13% and amounted to 2.8 billion kroons per day. 
Keskmine käive suurenes 13% ja ulatus 2,8 miljardi kroonini päevas.
The average turnover shrank by almost a half over the past six months; at the end of March, the daily turnover was 14 million kroons. 
Keskmine käive vähenes möödunud poolaastaga peaaegu poole võrra ja märtsi lõpus oli päevakäive 14 miljonit krooni.
The average young family housing loan guaranteed by KredEx in 2002 amounted to 334 thousand kroons and the young specialists loan to 384 thousand kroons. 
Keskmine KredExi tagatisega väljastatud noore pere laen oli 2002. aastal 334 tuhat krooni ning noore oma kodu laen 384 tuhat krooni.