natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finding employment abroad is not as easy as in previous years because the global financial crisis has brought along a downturn also in those economies that have so far been the target countries for jobseekers from Estonia. 
Välismaal töö leidmine ei ole võrreldes varasemate aastatega enam nii lihtne, sest üleilmne finantskriis on langusse viinud ka need majandused, mis on Eestist pärit tööotsijate jaoks seni sihtriigiks olnud.
The positive balance of compensations of those employed abroad increased 3.5 times, reaching 1.3 billion kroons in 2004 and exceeding the net outflow of income on portfolio and other investment (see Table 19). 
Välismaal töötajate kompensatsioonide positiivne saldo kasvas 3,5 korda, ulatudes 2004. aastal 1,3 miljardi kroonini ja ületades portfellija muude investeeringute tulu netoväljavoolu (vt tabel 19).
Remittances to Estonia from workers abroad made up 12% of the total at 11 million euros. 
Välismaal töötajate rahaülekanded Eestisse moodustasid kogusummast 12% ja ulatusid 11 mln euroni.
The number of people working abroad has grown since 2006. 
Välismaal töötavate inimeste arv on kasvanud alates 2006. aastast.
It is forecast that the share of residents working abroad in total employment will not change in the coming years and will remain at the level of 2013. 
Välismaal töötavate residentide osakaal koguhõivest prognoosi kohaselt lähiaastatel ei muutu ja püsib 2013. aasta tasemel.
The number of people have lost a job while working abroad and registered as unemployed at the Estonian Unemployment Insurance Fund has increased three times during the last year. 
Välismaal töövõimalustest ilma jäänud ja ennast töötukassas töötuks registreerinute arv on viimase aasta jooksul suurenenud kolm korda.
Resident investors earned income abroad mostly in the field of financial intermediation (51%) as well as other business activities, but also water transport and public sector. 
Välismaal tulu teeninud residentidest investorid esindasid peamiselt finantsvahenduse (51%) ning muu äritegevuse valdkonda, väiksemal määral ka veetransporti ja avalikku sektorit.
Larger amounts are taken out in each transaction in foreign cash machines, and the sum averaged 163 euros in the first quarter, while an average of 93 euros per transaction was withdrawn in Estonia. 
Välismaal võetakse korraga automaadist välja suurem summa kui Eestis, esimeses kvartalis vastavalt 163 ja 93 eurot.
This means that foreigners were buying more expensive property than before. 
Välismaalased soetasid seega varasemast kallimat kinnisvara.
One tenth of transactions were concluded with foreigners and the value of these transactions accounted for 7% of the total value of transactions. 
Välismaalased sõlmisid kümnendiku kinnisvaratehingutest ja nende tehingute väärtus oli 7% tehingute koguväärtusest.
Foreigners made the same number of real estate transactions in Estonia in the second half of last year as they did a year earlier but the total value of the real estate they bought was 9% higher (see Figure 2.4.2). 
Välismaalaste Eestis tehtud kinnisvaratehingute koguarv jäi möödunud aasta teisel poolel aastataguse ajaga võrreldes samaks, nende poolt soetatud kinnisvara koguväärtus kasvas aga 9% (vt joonis 2.4.2).
The number of days spent by foreigners in Estonia increased by 9.3%. 
Valismaalaste poolt Eestis veedetud reisipaevade arv suurenes 9,3%.
Bringing foreign tourists to Setomaa could be one of the challenges for promoters of tourism in Setomaa. 
Välismaalaste Setomaale toomine võiks olla Setomaa turismiedendajate üheks väljakutseks.
The main interest among foreign buyers again came from Russia and the Nordic countries21. 
Välismaalastest ostjate seas on huvilisi endiselt enim Venemaalt ja Põhjamaadest21.
The 15% share of internationally sourcing enterprises in Estonia’s manufacturing sector is quite comparable to the result of several countries including Sweden, the Netherlands and Ireland. 
Välismaale ärifunktsioone välja viinud ettevõtete 15%-ne osatähtsus Eesti tööstussektoris on üsna võrreldav tulemus mitme riigiga, nagu Rootsi, Holland ja Iirimaa.
Investment abroad was also made by the public sector, transport, storage and communications, and manufacturing. 
Välismaale investeerisid ka avalik sektor, veondus, laondus ja side ning töötlev tööstus.
Investors of the public sector, real estate, renting and business activities, transport, storage and communications, and wholesale and retail trade invested abroad as well. 
Välismaale investeerisid ka avaliku sektori, kinnisvara, rentimise ja äritegevuse, veonduse, laondus ja side ning hulgi- ja jaekaubanduse investorid.
The dominating areas were transport, storage, and communication (49%), finance (21%), and real estate, leasing, and business activities (11%). 
Välismaale investeerisid peamiselt veonduse, laonduse ja side (49%), finantsvahenduse (21%) ning kinnisvara, rentimise ja äritegevuse valdkonna (11%) ettevõtjad.
The stock of capital invested abroad remains just as small. 
Välismaale investeeritud aktsiakapitali jääkmaht on veelgi väiksem.
16% more goods were dispatched abroad by rail and 13% less goods were received from abroad compared to 2009. 
Välismaale lähetati raudteevedudega 16% rohkem kaupa, välismaalt aga saabus 13% vähem kaupa kui 2009. aastal.
Growth in direct investment abroad can largely be attributed to the increase in loans issued by the investors of financial intermediation and real estate, renting and business activities to their foreign subsidiaries and associated companies (the majority of investment went to Latvia). 
Välismaale paigutatud otseinvesteeringute suurenemise taga oli põhiliselt finantsvahenduse ning kinnisvara, rentimise ja äritegevuse investorite poolt oma välismaistele tütarja sidusettevõtetele antud laenude kasv (suurem osa nendest investeeringutest läks Lätti).
Dividends of 302 million euros were drawn from direct investments abroad, leading to a fall in reinvested earnings, while some earnings came from intra-group loans. 
Välismaale paigutatud otseinvesteeringutelt võeti välja 302 mln eurot dividende, mille tulemusena vähenes reinvesteeritud tulu.
The number of packages sent aboard stayed on the same level as in the previous year. 
Välismaale saadetud postipakkide arv aga püsis samal tasemel.
abroad balance balance as a ratio to GDP (right scale) 
välismaale saldo saldo suhtena SKPsse (parem telg)
Direct foreign investment has mainly been made in the activities of head offices, water transport, financial and insurance activities, and real estate related activities. 
Välismaale tegid otseinvesteeringuid eelkõige peakontorite, veetranspordi, finants- ja kindlustustegevuse ning kinnisvaraalase tegevuse investorid.
Direct investment abroad was made by investors in maritime transport and storage and transportation. 
Välismaale tegid otseinvesteeringuid veetranspordi ning laonduse ja veonduse investorid.
Income from investments abroad fell by more than income from investments in Estonia. 
Välismaale tehtud investeeringute tulu vähenes enam kui Eestisse tehtud investeeringute tulu.
Structure of direct investments made abroad by countries in 2002 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2002. aastal (mln kr)
Direct investments abroad by countries in the second quarter of 2004 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2004. aasta II kvartalis (mln kr)
Direct investment abroad by countries in the third quarter of 2004 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2004. aasta III kvartalis (mln kr)
Direct investment abroad by countries in 2004 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2004. aastal (mln kr)
Direct investment abroad by countries in the first quarter of 2005 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2005. aasta I kvartalis (mln kr)
Direct investment abroad by countries in the second quarter of 2005 (EEK bn) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2005. aasta II kvartalis (mld kr)
Direct investment abroad by countries in 2005 (EEK bn) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2005. aastal (mld kr)
Direct investment abroad by countries in the second quarter of 2006 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2006. aasta II kvartalis (mln kr)
Direct investment abroad by countries in 2006 (EEK bn) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2006. aastal (mln kr)
Direct investment abroad by countries in 2008 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2008. aastal
Direct investment abroad by countries in the second quarter of 2009 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2009. aasta II kvartalis
Direct investment abroad by countries in the third quarter of 2009 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2009. aasta III kvartalis
Direct investment abroad by countries in the first quarter of 2010 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2010. aasta I kvartalis
Direct investment in Estonia by fields of activity in the first quarter of 2012 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2012. aasta I kvartalis
Direct investment in Estonia by fields of activity in the second quarter of 2012 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud riigiti 2012. aasta II kvartalis
Structure of direct investments made abroad by spheres of activity in 2002 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2002. aastal (mln kr)
Direct investments abroad by fields of activity in the second quarter of 2004 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2004. aasta II kvartalis (mln kr)
Direct investment abroad by fields of activity in the third quarter of 2004 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2004. aasta III kvartalis (mln kr)
Direct investment abroad by fields of activity in 2004 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2004. aastal (mln kr)
Direct investment abroad by fields of activity in the first quarter of 2005 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2005. aasta I kvartalis (mln kr)
Direct investment abroad by fields of activity in the second quarter of 2005 (EEK bn) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2005. aasta II kvartalis (mld kr)
Direct investment abroad by fields of activity in 2005 (EEK bn) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2005. aastal (mld kr)
Direct investment abroad by fields of activity in the second quarter of 2006 (EEK m) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2006. aasta II kvartalis (mln kr)
Direct investment abroad by fields of activity in 2006 (EEK bn) 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2006. aastal (mln kr)
Direct investment abroad by fields of activity in 2008 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2008. aastal
Direct investment abroad by fields of activity in the first quarter of 2009 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2009. aasta I kvartalis
Direct investment abroad by fields of activity in the second quarter of 2009 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2009. aasta II kvartalis
Direct investment abroad by fields of activity in the third quarter of 2009 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2009. aasta III kvartalis
Direct investment abroad by countries in the second quarter of 2012 
Välismaale tehtud otseinvesteeringud tegevusalati 2012. aasta II kvartalis
The share of foreign direct investment was 17%. 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute osakaal oli 17%.
The share of foreign direct investment formed 18%. 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute osakaal oli 18%.
The share of foreign direct investment formed nearly 19%. 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute osakaal oli ligi 19%.
The share of foreign direct investment increased from 20% to 23%. 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute osakaal tõusis 20%lt 23%ni.
The position of foreign direct investment increased by approximately a half year-on-year and comprised 26% of the external assets. 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute positsioon kasvas aastaga ligi poole võrra ning hõlmas välisnõuetest 26%.
The share of foreign direct investment grew more than 60% year-on- year, accounting for 23% of the external assets (18% at the end of 2005). 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute positsioon kasvas aastaga üle 60% ning moodustas välisnõuetest 23% (2005. aasta lõpus 18%).
The position of foreign direct investment increased 7% quarter-on-quarter and accounted for 28% of total external assets. 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute positsioon kasvas kvartaliga 7% ning hõlmas välisnõuetest 28%.
The position of foreign direct investment grew by 9% quarter-on-quarter and accounted for 23.5% of the external assets. 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute positsioon kasvas kvartaliga 9% ning moodustas välisnõuetest 23,5%.
The position of direct investment abroad increased 5%. 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute positsioon suurenes 5% võrra.
Structure of direct investments abroad 
Välismaale tehtud otseinvesteeringute struktuur
68% of foreign direct investment went to Latvia, followed by Lithuania (18%) and Cyprus (17%; see Figure 15). 
Välismaale tehtud otseinvesteeringutest 68% läks Lätti, järgnesid Leedu (18%) ja Küpros (17%; vt joonis 15).
35% of foreign direct investment went to Cyprus, followed by Latvia (31%), Lithuania (17%), and Finland (4%; see Figure 15). 
Välismaale tehtud otseinvesteeringutest läks Küprosele 35%, millele järgnesid Läti (31%), Leedu (17%) ja Soome (4%; vt joonis 15).
Goods sent abroad for processing 
Välismaale töötlemiseks saadetud kaubad
Transit goods shipped abroad (loaded in Estonia) are goods that are transported by railway from a place of loading or transhipment located in Estonia to a place of unloading located outside Estonia. 
Välismaale veetavad (Eestis pealelaaditud) transiitkaubad on kaubad, mida veetakse raudteel Eestis paiknevast peale- või ümberlaadimiskohast väljaspool Eestit asuvasse mahalaadimiskohta.
7.3 million tonnes of goods were transported abroad through ports – this makes up over a quarter more than in 2009. 
Välismaale veeti sadamate kaudu 7,3 miljonit tonni kaupa ehk üle neljandiku võrra rohkem kui 2009. aastal.
The expanding deposit base and the loan portfolio, which is shrinking this year as well, also contribute to the repayment of resources borrowed from abroad. 
Välismaalt kaasatud ressurssi võimaldab tagastada ka kasvav hoiusebaas ning veel käesolevalgi aastal vähenev laenuportfell.
The share of foreign debt liabilities in total debt eased further and reached 22% at the end of the year. 
Välismaalt kaasatud võlakapitali osatähtsus koguvõlas kahanes veel ja taandus aasta lõpuks 22% tasemele.
Foreign debt decreased to 20% of total corporate debt and posted the lowest rate in ten years (see Figure 8). 
Välismaalt kaasatud võlg vähenes 20% ni ettevõtete koguvõlast, mis on viimase kümne aasta väikseim näitaja (vt joonis 8).
Borrowing from abroad has increased in most industries7. 
Välismaalt laenamine on kasvanud enamikul tegevusaladel7.
However, borrowing from abroad cannot be defined as narrow-based, as the number of companies that have borrowed abroad has increased. 
Välismaalt laenamist ei saa siiski pidada kitsapõhjaliseks, sest kasvanud on ka välismaalt laenanud ettevõtete arv.
Transit goods which have arrived from abroad (unloaded in Estonia) are goods that are transported by railway from a place of loading located in a foreign country of transit to a place of unloading or transhipment located in Estonia. 
Välismaalt veetavad (Eestis mahalaaditud) transiitkaubad on kaubad, mida veetakse raudteel välisriigis paiknevast pealelaadimiskohast Eestis asuvasse maha- või ümberlaadimiskohta.
BACKGROND INFORMATION External Inflation and Changes in Nominal Exchange Rates as Modifiers of Estonia's Price Level 
Välismaine inflatsioon ja nominaalkursside muutused Eesti hinnataseme kujundajatena
foreign borrowing 
välismaine laenamine
Foreign Supply: Imports 
Välismaine pakkumine: import
A branch of a foreign company is not considered to be a legal person and the foreign company is responsible for the branch’s activities and obligations. 
Välismaise äriühingu filiaali puhul pole tegemist juriidilise isikuga ning filiaali tegevuse ja kohustuste eest vastutab välismaine äriühing.
the foreign company is dissolved; 
välismaise äriühingu lõppemine;
bankruptcy proceedings or liquidation proceedings are launched against the foreign company. 
välismaise äriühingu pankrotimenetlus või likvideerimise alustamine.
the foreign company files an application for deletion of the branch; 
välismaise äriühingu taotlus filiaali kustutamiseks;
The inflow of foreign loan capital has created a very strong demand environment, where it is relatively easy to raise prices. 
Välismaise laenukapitali sissevooluga on loodud väga tugev nõudluskesk- kond, kus hindu on suhteliselt lihtne tõsta.
The inflow of foreign loan capital has helped to create a very strong domestic demand environment. 
Välismaise laenukapitali sissevooluga on loodud väga tugev sisemaine nõudlus- keskkond.
Main advantages of financial institutions with a foreign participation or international co-operation as compared to those based on domestic capital is their ability to isolate themselves from the local market risks. 
Välismaise osalusega ja rahvusvaheliselt koopereerunud finantsinstitutsioonide peamine eelis võrreldes kodumaisel kapitalil põhinevatega on võimalus isoleeruda kohalikest tururiskidest.
Short-term loan assets of foreign subsidiaries and affiliated companies grew by 2 billion kroons and long-term loan liabilities to foreign investors by 3 billion kroons. 
Välismaise osalusega tütarja sidusettevõtjate lühiajalise laenu nõuded kasvasid 2 mld krooni ja pikaajalise laenu kohustused välismaiste investorite ees 3 mld krooni võrra.
Foreign investors have invested primarily in financial intermediation, putting 34% of the total position in Estonia there, (see Table 42), and to a smaller extent in wholesale trade, real estate activities, headquarters activities and energy supply. 
Välismaised investorid on Eestisse investeerinud peamiselt finantsvahendusse (34% kogu positsioonist Eestis, vt tabel 42), väiksemas mahus hulgikaubandusse, kinnisvara-alasesse tegevusse, peakontorite tegevusse ning energiavarustusse.
financial intermediation, putting 34% of the total position in Estonia there (see Table 42), and to a smaller extent in real estate activities, wholesale trade, head office activities and energy supply. 
Välismaised investorid on Eestisse investeerinud peamiselt finantsvahendusse (34% kogu positsioonist, vt tabel 42), järgnevad väiksema osakaaluga kinnisvaraalane tegevus, hulgikaubandus, peakontorite tegevus ning energiavarustus.
Foreign investors have invested primarily in financial intermediation (excluding insurance and pension funds), which accounts for 37% of the total position in Estonia, and to a lesser extent in real estate related activities (9%), wholesale trade (6%), head office activities and energy generation (see Table 2.2). 
Välismaised investorid on teinud Eestisse investeeringuid valdavalt finantsvahendusse (v.a kindlustus ja pensionifondid, 37% kogu positsioonist Eestis), väiksemas mahus kinnisvaraalasesse tegevusse (9%), hulgikaubandusse (6%) ning peakontorite tegevusse ja energiatootmisse (vt tabel 2.2).
Foreign investors have made a total of 15 billion euros of direct investment in Estonia. 
Välismaised investorid on teinud Eestisse otseinvesteeringuid kokku 15 mld euro ulatuses.
Foreign investors reinvested significant sums of direct investment income in Estonia and gave loan capital to their direct investment companies in Estonia. 
Välismaised investorid taasinvesteerisid Eestis märkimisväärses mahus otseinvesteeringutulu ning andsid oma Eestis asuvatele otseinvesteeringuettevõtetele laenukapitali.
Foreign investors earned income from Estonia in very many different fields. 
Välismaised investorid teenisid Eestis tulu väga paljudest valdkondadest.
Foreign direct investors increased their equity direct investment in Estonia and reduced their loan liabilities to direct investment companies. 
Välismaised otseinvesteerijad suurendasid Eestis otseinvesteeringuid aktsiakapitali ning vähendasid laenukohustusi otseinvesteeringuettevõtete ees.
Foreign direct investment in Estonia increased by 20.1 billion kroons, thus remaining significantly below the 2005 level (when the investment volume was boosted by the takeover of Hansapank) yet considerably exceeding the levels seen in previous years. 
Välismaised otseinvesteeringud Eestis kasvasid 20,1 miljardi krooni võrra, jäädes küll tunduvalt alla 2005. aasta tasemele (mil mahtu mõjutas Hansapanga ülevõtmine), kuid olles samas tunduvalt suuremad kui varasematel aastatel.
Foreign direct investment in Estonia amounted to 3.6 billion and Estonia’s direct investment abroad to 1.2 billion kroons. 
Välismaised otseinvesteeringud Eestisse moodustasid 3,6 miljardit krooni ja Eesti residentide otseinvesteeringud välisriikidesse 1,2 miljardit krooni.
Foreign direct investment in Estonia amounted to 4.3 billion and Estonia’s direct investment abroad to 3 billion kroons. 
Välismaised otseinvesteeringud Eestisse moodustasid 4,3 mld krooni ja Eesti residentide otseinvesteeringud välisriikidesse 3 mld krooni.
Foreign direct investment in Estonia amounted to 2.6 billion and Estonia’s direct investment abroad to 1.8 billion kroons. 
Välismaised otseinvesteeringud Eestisse ulatusid 2,6 miljardi kroonini ja Eesti residentide otseinvesteeringud välisriikidesse 1,8 miljardi kroonini.
Foreign direct investments reached a record of 9.4 billion kroons. 
Valismaised otseinvesteeringud Eestisse ulatusid rekordilise 9,4 miljardi kroonini.
Foreign direct investors have invested the most in financial intermediaries and insurance companies, manufacturing, real estate related activities and retail and wholesale trade. 
Välismaised otseinvestorid on investeerinud Eestis peamiselt finants- ja kindlustustegevusse, töötlevasse tööstusesse, kinnisvaraalasesse tegevusse ning jae- ja hulgikaubandusse.
Foreign direct investors have invested primarily in financial intermediation and insurance, manufacturing, real estate related activities, and retail and wholesale trade – in total 70% of the direct investment position in Estonia. 
Välismaised otseinvestorid on investeerinud Eestis peamiselt finants- ja kindlustustegevusse, töötlevasse tööstusse, kinnisvaraalasesse tegevusse ning jae- ja hulgikaubandusse – kokku 70% otseinvesteeringute positsioonist Eestis.
Foreign investors have made a total of 15.6 billion euros of direct investment in Estonia, and this increased by 6% during the year. 
Välismaised otseinvestorid on teinud Eestisse otseinvesteeringuid kokku 15,6 mld euro ulatuses ning aastaga kasvas see 6%.
Foreign direct investors have made a total of 14.7 billion euros of direct investment in Estonia. 
Välismaised otseinvestorid on teinud otseinvesteeringuid Eestisse kokku 14,7 mld euro ulatuses.
Foreign direct investment is considered particularly important for transition countries because it can give them not only the capital that is in short supply at the beginning of the transition process, but also new technology and knowledge. 
Välismaiseid otseinvesteeringuid peetakse eriti oluliseks just üleminekuriikide jaoks, sest lisaks siirdeprotsessi alguses nappivale kapitalile jõuab otseinvesteeringute kaudu sihtriiki ka uus tehnoloogia ja uued teadmised.
Foreign-controlled companies are enterprises where non-residents hold more than 50% of the enterprise’s equity. 
Välismaiseks ettevõtteks loetakse ettevõte siis, kui välismaise ettevõtte osalus ettevõtte põhikapitalis on üle 50%.
The price rise of foreign commodities, primarily foodstuffs, has been greater than expected and inflation has thus slightly exceeded the forecast. 
Välismaist päritolu toorme, ennekõike toiduainete hinnatõus on olnud oodatust suurem ning inflatsioon tervikuna seega prognoositust mõnevõrra kiirem.
The number of foreign members is relatively high compared to domestic brokers. 
Välismaiste börsiliikmete arv on suhteliselt suur võrreldes kodumaistega.
The contribution of foreign enterprises increased Estonian total exports by 173 million euros (by 38%). 
Välismaiste ettevõtete panus Eesti koguekspordi suurenemisse oli 173 miljonit eurot (kasv 38%).