natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The consumption has increased thanks to constant product development, which has enabled the introduction of new products on the market. 
Tarbimine on suurenenud tänu pidevale tootearenduselem ille käigus on turule toodud üha uusi tooteid.
In 2010–2011 consumption largely increased through purchases of durable goods, but in 2012 and the first half of 2013 the growth in these purchases slowed and the share of consumption that went on services and non-durable goods increased. 
Tarbimine suurenes 2010.–2011. aastal eelkõige kestvuskaupade ostmise toel, kuid 2012. aastal ning 2013. aasta esimesel poolel püsikaupade soetamise kasv aeglustus ning teenuste ja kulukaupade osakaal tarbimises suurenes.
Consumption was restored everywhere in the world. 
Tarbimine taastus kogu maailmas.
Consumption: the consumption habits of the household, the balance of spending and income, savings, etc 
tarbimine: leibkonna tarbimisharjumused, kulutuste ja sissetulekute võrdlus, säästmine jne
Other economic instruments (e.g. environmental standards and requirements) may also have a positive impact on change of consumption and production patterns, as well as rise in environmental awareness and technological innovation. 
Tarbimis- ja tootmisharjumuste muutumisele võivad positiivset mõju avaldada ka muud keskkonnakaitsemeetmed (nt keskkonnastandardid, -nõuded) ja ka üldine keskkonnateadlikkuse tõus ning tehnoloogiline innovatsioon.
The consumption boom in Estonia finally came to an end in 2008. 
Tarbimisbuum sai Kestis 2008. aastal lõpuks läbi.
That, in turn, would deepen and prolong the recession. 
Tarbimise edasilükkamine omakorda süvendaks majanduslangust ja pikendaks selle kestust.
Due to continued quick growth of consumption and investments, the level of domestic demand increased to 99% of the GDP in 2012. 
Tarbimise ja investeeringute kiire kasvu jätkumise tõttu tõusis sisenõudluse tase 2012. aastal 99%ni SKPst.
The rise in consumption may also have been driven by previously deferred purchases as well as by the improvement in confidence. 
Tarbimise kasv võib tuleneda peale kindlustunde paranemise ka varem edasi lükatud ostuotsuste elluviimisest.
Consumption growth has been boosted by bank loans and the increased supply of hire-purchase products. 
Tarbimise kasvu on toetanud pangalaenud ning järelmaksuga toodete pakkumise suurenemine.
The main contribution to consumption growth came from food products and from goods and services for recreation and culture. 
Tarbimise kasvu panustas enim toidukaupade ning vaba ajaga seotud teenuste ja kaupade tarbimine.
Despite the increase in consumption, households succeeded in reducing the loan burden accumulated in the boom-time years, as well as making deposits. 
Tarbimise kasvust hoolimata suutsid majapidamised vähendada buumiaastatel kuhjunud laenukoormust ja koguda hoiuseid.
Structure of consumption, between 1994 and 1996 (%) 
Tarbimise struktuur (%) 1994-1996
The following changes have taken place in the structure of consumption during 1994: 
Tarbimise struktuuris on 1994. aastal toimunud järgmised muutused:
During the recession, when consumption decreased, the share of indirect taxes in the Netherlands decreased a little, but the tax rate remained the same. 
Tarbimise vähenemise tõttu kriisiaastatel Hollandis kaudsete maksude osatähtsus kogumaksutulus pisut vähenes, kuigi maksu määr jäi samaks.
In addition to consumption, income and property taxes, some countries have also imposed capital taxes levied on inheritance or gifts, but the share of these taxes in total tax revenue is small. 
Tarbimise, tulu ning omandi maksustamise kõrval kehtivad mõnedes riikides ka kapitalimaksudm ida kogutakse päranduste või kingituste pealt, kuid nende osatähtsus kogumaksutulus on väike.
Consumption-based poverty threshold is also used as an alternative to income poverty. 
Tarbimisest lähtuvat vaesuspiiri kasutatakse ka sissetulekuvaesuse alternatiivina.
Equivalence scales are used in income calculations so as to account for the different consumption of people of different ages and for savings from communal consumption. 
Tarbimiskaale kasutatakse sissetuleku arvutamisel selleks, et võtta arvesse eri vanuses leibkonnaliikmete tarbimise erinevust ja ühistarbimisest saadavat säästu.
Equivalence scales allow a better comparison of households by size and composition. 
Tarbimiskaalud võimaldavad leibkondi suuruse ja koosseisu järgi paremini võrrelda.
The calculation of equivalence scales serves the purpose of finding an answer to the question how big should the difference be between the income of a household with a certain size and composition (e.g. a family of four people, incl. two small children) and the income of another household with a different size and composition (e.g. a single parent with one small child) in order to ensure an equal level of welfare (standard of living) for both households (Szulc 2009). 
Tarbimiskaalude arvutamise eesmärk ongi vastata küsimusele, kui palju peaks teatud suuruse ja koosseisuga leibkonna (nt kahe väikelapsega neljaliikmeline pere) sissetulek olema suurem või väiksem võrreldes teatud teistsuguse suuruse ja koosseisuga leibkonna (nt ühe väikelapsega üksikvanema pere) sissetulekuga, et mõlema perekonna heaolu (elustandard) oleks võrdne (Szulc 2009).
Equivalence scales are used in order to allow a comparison of the incomes of different types of households. 
Tarbimiskaalusid kasutatakse selleks, et muuta erineva koosseisuga leibkondade sissetulekud omavahel võrreldavaks.
In terms of consumption categories, a significant share of private spending currently goes on basic necessities like food and housing. 
Tarbimiskategooriate poolest läheb eraisikute kulutustest märkimisväärne osa põhivajaduste katteks.
Consumption expenditures will increase even more, because the fear of becoming unemployed has decreased and general confidence has strengthened. 
Tarbimiskulutused kasvavad edaspidi veelgi, kuna majapidamiste hirm töötuks jääda on vähenenud ja üldine kindlustunne paranenud.
consumer credit or leasing incl. car loan or leasing 
tarbimislaen või -liising sh autolaen või -liising
consumer credit* daily settlements (incl. credit card transactions)* 
tarbimislaen* igapäevased arveldused (sh krediitkaardiga)*
The interest rate of the consumption loan is comparable to the interest rate charged by Estonian credit institutions under similar conditions. 
Tarbimislaenu intressimäär on võrreldav Eesti krediidi- astutuste poolt sarnastel tingimustel väljastatavate laenude intressimääraga.
The interest rate on consumption loans is comparable to the interest rate charged by Estonian credit institutions under similar conditions. 
Tarbimislaenu intressimäär on võrreldav Eesti krediidiasutuste poolt samasugustel tingimustel väljastatavate laenude intressimääraga.
The Supervisory Board of Eesti Pank establishes the interest rate on consumption loans for every year. 
Tarbimislaenu intressimäära kehtestab igaks aastaks oma otsusega Eesti Panga nõukogu.
The Supervisory Board of Eesti Pank establishes the interest rate on consumption loans for every fiscal year. 
Tarbimislaenu intressimäära kehtestab igaks eelarveaastaks oma otsusega Eesti Panga nõukogu.
Consumer credit Housing loans Corporate credit 
Tarbimislaenud Eluasemelaenud Ettevõtete laenud
Consumer loans total 
Tarbimislaenud kokku
Consumer credit will resume faster than other loans once the economy recovers and starts expanding again. 
Tarbimislaenud kosuvad majanduse taastumis- ja kasvuperioodil muud liiki laenudest kiiremini.
consumer loans* daily settlements (including credit cards)* 
tarbimislaenud* igapäevased arveldused (sh krediitkaart)*
Two factors affect the development of consumer loans. 
Tarbimislaenude arengut mõjutavad kaks asjaolu.
The development of consumer credit mainly rests on optimism, which is still unprecedentedly high according to the consumer barometer confidence indicator. 
Tarbimislaenude arengut suunab ennekõike optimism, mis tarbijabaromeetri kindlustunde indikaatori põhjal on enneolematult kõrge.
Consumer loan interest rates 
Tarbimislaenude intressimäärad
The stock of consumer credit grew faster than average but displayed clear signs of a slowdown. 
Tarbimislaenude jäägi kasv oli küll keskmisest kiirem, kuid ilmutas samuti selget aeglustumistrendi.
consumer loan stock (right scale) 
tarbimislaenude jääk (parem telg)
consumer loans' turnover as % of total turnover (left scale) 
tarbimislaenude käibe osakaal kogu laenukäibes (vasak telg)
consumer credit turnover (right scale) 
tarbimislaenude käive (parem telg)
consumer loans (right scale) 
tarbimislaenude käive suhtena eratarbimisse (parem telg)
In addition to the demand-side factors (e.g. income growth, stronger confidence, active real estate market), consumer credit growth accelerated also owing to better loan terms and conditions. 
Tarbimislaenude kasv kiirenes lisaks nõudluspoolsetele teguritele (nt sissetulekute kasv, kindlustunde suurenemine, aktiivne kinnisvaraturg) ka paremate laenutingimuste tõttu.
The growth rate of consumer credit should balance in 2008. 
Tarbimislaenude kasvukiiruse tasakaalustumist ootame 2008. aastast.
Compared to other loans, the decrease in consumer credit will be steeper in the coming years, since consumer credit depreciates faster. 
Tarbimislaenude maht väheneb järgnevatel aastatel muud liiki laenudega võrreldes rohkem, kuna tarbimislaenud amortiseeruvad kiiremini.
The main reasons behind the lower volume of consumer credit are declining incomes, growing unemployment and the postponement of planned expenditure. 
Tarbimislaenude mahtu on alandanud sissetulekute vähenemine, tööpuuduse kasv ja planeeritavate kulutuste edasilükkamine tulevikku.
The development of consumer credit is largely affected also by the amortisation of earlier loans, which is quite extensive because of the short term of loans. 
Tarbimislaenude mahu arengut mõjutab suuresti ka varasemalt võetud laenude amortisatsioon, mis on tulenevalt laenude lühikesest tähtajast suur.
The slowing consumer credit growth is accompanied by moderate growth in car leasing. 
Tarbimislaenude mahu kasvu vaibumisega käib kaasas ka autoliisingu mahu mõõdukam kasv.
Demand for consumer loans and the margins on them remained unchanged, but the credit standards were tightened. 
Tarbimislaenude nõudlus ja marginaalid ei muutunud, aga laenustandardeid on mõnevõrra karmistatud.
The 20% decrease in car leasing was the main factor behind the inhibited growth in consumer credit. 
Tarbimislaenude pidurdunud kasvu põhjustas peamiselt sõiduautode liisingu kasvu alanemine 20%ni.
The share of overdue consumer credit will reach a record high of 23% in 2010 (see Figure 16). 
Tarbimislaenude puhul saabub tipp 2010. aastal, mil see näitaja on 23% (vt joonis 16).
Numerous consumer credit campaigns in 2005 indicate that banks are seeking additional revenue opportunities in the fairly undeveloped consumer credit segment. 
Tarbimislaenukampaaniate hoogustumine 2005. aastal on märk sellest, et pangad otsivad täiendavaid tuluvõimalusi suhteliselt vähearenenud tarbimislaenusegmendis.
Consumption taxes aref or example, value added tax, sales tax and turnover tax. 
Tarbimismaksud on käibe- ja müügimaks ning lisanduva väärtuse maks.
In the last five years, the share of consumption taxes in Estonia has mainly increased due to the 2% increase in VAT rate in 2009 and the gradual raising of excise duty rates. 
Tarbimismaksud on viimase viie aasta jooksul Eestis kasvanud eelkõige käibemaksumäära 2%-lise tõusu tõttu 2009. aastal ning aktsiisimaksu määrade järjepidevast tõusust tingituna.
Consumption taxes can be divided into general and specific taxes. 
Tarbimismaksud saame jaotada üldisteks ja spetsiaalseteks.
Price expectations 
tarbimisotsuste tegemisele.
From the point of view of the national accounts expenditure structure, it is important whether wage growth has accelerated on account of profits or whether enterprises compensate for it by raising prices. 
Tarbimisstruktuuri kujunemisel on oluline, kas palgakasv kiireneb kasumi arvel või suudavad ettevõtted kasumikasvu kompenseerida hindade tõstmisega.
Consumption is also hampered by expectations of further price falls (see Figure 13). 
Tarbimist lükkab edasi ka hinnalanguse jätkumise ootus (vt joonis 13).
Consumption is taxed by increasing the price of products. 
Tarbimist maksustatakse toote hinna suurendamise kaudu.
Consumption was stimulated by faster growth in average wages and improved employment. 
Tarbimist soodustas keskmise palga kiirenenud kasv ning suurenenud tööhõive.
Consumption also declined because of higher saving as consumers became more cautious. 
Tarbimist vähendas ka säästmine, mis oli tingitud tarbijate suurenenud ettevaatlikkusest.
Excise exemptions are applied to electricity consumption as well. 
Tarbitud elektrile kohalduvad ka aktsiisivabastused.
Get educated and come back! 
Targaks ja tagasi!
TARGET2 is characterised by a single technical platform (the Single Shared Platform), which consists of TARGET2 component systems managed by Eurosystem central banks and such central banks that are connected to TARGET2 on the basis of a respective contract. 
TARGET 2 iseloomustab ühtne tehniline platvorm (ühisplatvorm) ja see koosneb TARGET2 osasüsteemidest, mida haldavad eurosüsteemi keskpangad ja keskpangad, kes on TARGET2ga ühendatud sellekohase lepingu alusel.
TARGET as the settlement system of central banks 
TARGET kui keskpankade arveldussüsteem
The TARGET is an alternative channel to correspondent banking and payment systems operated by the private sector for transferring payments in euro. 
TARGET on pankade jaoks täiendav kanal euromaksete edastamiseks korrespondentpanganduse ja eravalduses olevate maksesüsteemide kõrval.
TARGET2 settles payments in euros, in real time and one by one on a continuous basis. 
TARGET2 arveldab eurodes algatatud makseid reaalajas ja ühekaupa.
The overseer of TARGET2 is the European Central Bank. 
TARGET2 järelevaataja on Euroopa Keskpank.
The oversight of TARGET2 supports its secure and effective operation; the primary purpose of oversight is to minimise systemic risk. 
TARGET2 järelevaatamine toetab selle turvalist ja tõhusat toimimist; järelevaatamise põhieesmärk on minimeerida süsteemset riski.
Customers started to use the TARGET2, the alternative channel for settling euro payments, more actively in November- December 2008. 
TARGET2 kui euromaksete arvelduste alternatiivse kanali aktiivsemat kasutamist alustati 2008. aasta novembris-detsembris.
The responsibility for the oversight of the entire TARGET2 lies with the European System of Central Banks, including the Eurosystem and the central banks outside the Eurosystem that are connected to TARGET2. 
TARGET2 kui terviku järelevaatamise eest vastutab Euroopa Keskpankade Süsteem, sealhulgas eurosüsteem ja TARGET2ga ühendatud eurosüsteemi välised keskpangad.
The TARGET2 is secure and reliable. 
TARGET2 on töökindel ja turvaline arveldussüsteem.
TARGET2 is a settlement system based on a single shared platform and provides harmonised settlement through a central IT platform. 
TARGET2 on ühisplatvormil töötav arveldussüsteem, mis pakub ühtlustatud teenust keskse IT-platvormi kaudu.
TARGET2-Estonia has been operating as a component of TARGET2 since May 2008 in compliance with international requirements. 
TARGET2 osasüsteem TARGET2-Eesti töötab alates 2008. aasta maikuust ja vastab rahvusvahelistele nõuetele.
Due to the failure in TARGET2, it was also impossible to perform collateral transfers to the ESTA and start the settlement of domestic interbank payments in the ESTA. 
TARGET2 tõrke tõttu ei saanud teostada ka ESTA tagatismakseid ja alustada ESTA vahendusel siseriiklike pankadevaheliste maksete teostamist.
The European Central Bank plays the lead role in the oversight of the TARGET2 Single Shared Platform. 
TARGET2 ühisplatvormi järelevaatamisel on juhtiv roll Euroopa Keskpangal.
Estonian bank customers and banks received an average of 200 TARGET2 payments a day with the value of 330 million euros (5.2 billion kroons). 
TARGET2 vahendusel aga laekus meie pankadele ja pangaklientidele iga päev keskmiselt 200 makset väärtusega 330 miljonit eurot (5,2 miljardit krooni).
Payments via TARGET2 are settled fast, safe and in central bank money. 
TARGET2 vahendusel arveldatud makse on kiire ja turvaline ning arveldus toimub keskpanga rahas.
Payments received via TARGET2, however, exceed those initiated by over ten times. 
TARGET2 vahendusel laekuvaid makseid on aga kümme korda rohkem kui algatatavaid.
TARGET2 of which TARGET2-Eesti forms a part is a continuation of TARGET1, the Trans-European Automated Real-Time Gross Settlement Express Transfer system. 
TARGET2, mille osa on TARGET2-Eesti, on üleeuroopalise euroala reaalajalise arveldussüsteemi TARGET1 edasiarendus.
accepted availability of TARGET2-Eesti 
TARGET2-Eesti aktsepteeritav käideldavus
TARGET2-Eesti using Internet-based access 
TARGET2-Eesti internetipõhise juurdepääsu võimalusega
Oversight of TARGET2-Eesti 
TARGET2-Eesti järelevaatamine
In its oversight of TARGET2-Eesti, Eesti Pank focuses on monitoring and analysis. 
TARGET2-Eesti järelevaatamisel keskendub Eesti Pank seirele ja analüüsile.
In overseeing TArGET2-Eesti, Eesti Pank proceeds from the guide on the implementation of the Eurosystem’s TARGET2 oversight function and Eesti Pank’s framework on settlement systems oversight. 
TArgET2-Eesti järelevaatamisel lähtub Eesti Pank eurosüsteemi TARGET2 järelevaatamise juhisest ja Eesti Panga maksesüsteemide järelevaatamise raamistikust.
In the oversight of TARGET2-Eesti, Eesti Pank applies, in addition to the oversight framework of settlement systems, the Guide on the Implementation of the Eurosystem’s TARGET2 
TARGET2-Eesti järelevaatamisel lähtub Eesti Pank lisaks oma arveldussüsteemide järelevaatamise raamistikule eurosüsteemi TARGET2 järelevaatamise juhisest.
The main factors affecting the volatility in the value in TARGET2-Eesti are payments stemming from the Eurosystem monetary policy operations. 
TARGET2-Eesti käibe volatiilsuse peamised mõjutajad on eurosüsteemi rahapoliitiliste tehingutega seotud maksed.
The availability of TARGET2-Eesti remained at 100% throughout the period under analysis. 
TARGET2-Eesti käideldavus oli perioodi jooksul 100%.
The value of TARGET2-Eesti grew primarily for three reasons: the majority of payments settled so far in the EP RTGS are now settled in TARGET2-Eesti as of 2011; banks use TARGET2- Eesti for the settlement of cross-border payments, and they actively use the monetary policy instruments of the Eurosystem. 
TARGET2-Eesti käive kasvas peamiselt kolmel põhjusel: enamik seni EP RTGSis teostatud maksetest tehakse 2011. aastast TARGET2- Eestis, pangad rakendavad TARGET2-Eestit laialdaselt piiriülesteks makseteks ja kasutavad aktiivselt eurosüsteemi rahapoliitilisi instrumente.
The turnover of TARGET2-Eesti is volatile mainly because of payments related to Eurosystem monetary policy operations. 
TARGET2-Eesti käive on volatiilne peamiselt eurosüsteemi rahapoliitiliste tehingutega seotud maksete tõttu.
Payments made through TARGET2-Eesti reach the payee from the payer instantly. 
TARGET2-Eesti kaudu edastatud maksed jõuavad maksjalt saajani kohe.
The incident did not affect the participants of TARGET2-Eesti. 
TARGET2-Eesti liikmetest pankadele tõrge mõju ei avaldanud.
Accession contracts and rules of the settlement system TARGET2-Eesti 
TARGET2-Eesti liitumislepingud ning reeglid
Number of payments processed in TArGET2-Eesti and their average daily value in 2008 
TArgET2-Eesti maksete arv ja käive 2008. aastal päeva keskmisena
Number of payments processed in the TARGET2-Eesti and their average daily value 
TArgET2-Eesti maksete keskmine arv ja käive päevas
The legal framework, functional and technical solutions and procedures of TARGET2-Eesti are secure and appropriate. 
TARGET2-Eesti õiguslik raamistik, funktsionaalsed ja tehnilised lahendused ning protseduurid on turvalised ja asjakohased.
TARGET2-Eesti is a component system of TARGET2, the Trans-European Automated Real-time Gross Settlement Express Transfer System, and is managed by Eesti Pank. 
TARGET2-Eesti on üleeuroopalise pankadevahelise süsteemi TARGET2 osasüsteem, mida haldab Eesti Pank.
TARGET2-Eesti offers its clients, that is credit institutions, an effective, fast and 
TARGET2-Eesti pakub oma klientidele ehk krediidiasutustele efektiivset, kiiret ja
Approval of TARGET2-Eesti rules 
TARGET2-Eesti reeglite kinnitamine
The Participants shall be informed of the amendments to the TARGET2-Eesti rules in writing or in a format which can be reproduced in writing. 
TARGET2-Eesti reeglite muudatustest teatatakse osalejale kirjalikult või kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil.
The TARGET2-Eesti operated smoothly and its availability remained at 100% in the second and third quarters. 
TARGET2-Eesti süsteem töötas tõrgeteta ja käideldavus oli nii II kui III kvartalis 100%.
TARGET2-Eesti functioned without any major incidents in the second half of 2014, and the availability of the system was 100%. 
TARGET2-Eesti toimis 2014. aasta teisel poolel oluliste tõrgeteta ning süsteemi käideldavus oli 100%.
There were no disruptions to the work of TARGET2-Eesti and the few incidents that occurred in the information systems of some system participants were resolved quickly, without affecting bank customers. 
TARGET2-Eesti tööd mõjutavaid häireid ette ei tulnud ning üksikud tõrked süsteemiliikmete infos üsteemides lahendati kiiresti ja pangakliente need ei mõjutanud.
An average of 396 payments per day were made through TARGET2-Eesti in the first half of 2013, with a total value of 1.1 billion euros. 
TARGET2-Eesti vahendusel teostati 2013. aasta esimesel poolel päevas keskmiselt 396 makset kogukäibega 1,1 miljardit eurot.
An average of 438 payments per day were made through TARGET2-Eesti in the second half of 2013, with a total value of one billion euros. 
TARGET2-Eesti vahendusel teostati 2013. aasta teisel poolel päevas keskmiselt 438 makset kogukäibega üks miljard eurot.
an average of 348 payments a day were settled in the TARGET2-Eesti in the second half of 
TARGET2-Eesti vahendusel teostati keskmiselt 348 makset päevas kogukäibega
The data regarding TARGET2-Eesti (the balance of euro accounts and the value of TARGET2-Eesti) were not included in the data for 2010. 
TARGET2-Eestiga seonduv (eurokontode jääk ja TARGET2-Eesti käibed) 2010. aasta andmetes ei kajastunud.
In 2012, 17 credit institutions were members of TARGET2-Eesti. 
TARGET2-Eestil oli 2012. aasta lõpus 17 krediidiasutusest liiget.
Number of payments processed in TARGET2-Eesti per day and their daily value 
TARGET2-Eestis arveldatud maksete arv ja käive päevas
TARGET2 and its component systems are subject to exceptions from the oversight requirements for SIPSs that apply to systems owned and operated by Eurosystem central banks. 
TARGET2-le ja selle osasüsteemidele rakenduvad süsteemselt oluliste maksesüsteemidega samad järelevaatamise nõuded, kuid eurosüsteemi keskpankade hallatavatele süsteemidele tehtud eranditega.
The transition from TARGET to TARGET2 offers the participating banks up-to-date tools for liquidity management, including group-based liquidity pooling, payment orders management and reservation of liquidity. 
TARGET2-s osalevate pankade jaoks on loodud kaasaegsed likviidsuse juhtimise võimalused, sh grupipõhine likviidsuse juhtimine, maksete järjekordade juhtimine ning likviidsuse reserveerimise võimalus.
Payments via TARGET2 are processed individually and the system is intended for settling express payments. 
TARGET2-s toimub maksete arveldus ühekaupa ning süsteem on mõeldud kiirmaksete arveldamiseks.
TARGET Annual Report 2010 
TARGETi 2010. aasta aruanne
interest expense from taRGEt accounts 
TARGETi intressikulu
Its introduction was necessitated by the launch of the European single currency. 
TARGETi juurutamine oli tingitud Euroopa ühisraha kasutuselevõtust.
In response to a decrease in TARGET payments, the number of domestic customer payments processed via the EP RTGS has grown, accounting for 65% of all RTGS payments. 
TARGETi maksete vähenemisele vastukaaluks on EP RTGSis kasvanud riigisiseste kliendimaksete arv, moodustades kõikidest RTGSis arveldatud maksetest 65%.