natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Banks’ own funds increased in the period under review, supported by growth in Tier I own funds. 
Pankade omavahendid on vaatlusalusel perioodil suurenenud esimese taseme omavahendite kasvu toel.
Changes in banks’ own funds and risk-weighted assets are presented in Table 3. 
Pankade omavahendite ja riskivarade muutused on toodud tabelis 3.
Structure of banks’ own funds (EEK bn) 
Pankade omavahendite struktuur (mld kr)
This means the role of banks in financing housing transactions has been significantly smaller than the last time the real estate market was growing fast. 
Pankade osa eluasemetehingute finantseerimisel on seega olnud märgatavalt väiksem kui kinnisvaraturu eelmise kiire kasvu ajal.
The decision of the banks only affects direct debits within Estonia. 
Pankade otsus puudutab ainult Eesti-siseselt tehtavaid otsekorraldusi.
The maximum maturity offered by banks usually varied between 30 and 40 years. 
Pankade pakutav maksimaalne laenutähtaeg varieerus enamasti vahemikus 30–40 aastat.
The inactivity of banks in issuing loans and designing new loan products and scanty interest in expanding the amount of borrowers are signs that competition has substantially loosened. 
Pankade passiivsus laenuandmisel ja uute laenutoodete väljatöötamisel ning väike huvi uute laenuklientide vastu annavad märku oluliselt nõrgenenud konkurentsivõitlusest.
The flexibility of staff costs (for example, large share of performance pay) enables to adjust them at least to some extent according to the revenues earned. 
Pankade personalikulude paindlikkus (nt tulemustasude kõrge osakaal) võimaldab neil personalikulusid vastavalt tuludele kohandada.
The strength analysis of the housing loan portfolio recently carried out by banks indicated that the influence of a 1–2 percentage point key interest rate rise on the quality of banks’ housing loan portfolios would be more severe than that of unemployment growth up to the highest level of the recent few years. 
Pankade poolt hiljuti läbi viidud eluasemelaenuportfelli tugevusanalüüs näitas, et baasintressimäära 1–2 protsendipunktise kasvu mõju pankade eluasemelaenude portfelli kvaliteedile oleks suurem kui mõju, mille põhjustaks töötuse kasv viimase paari aasta rekordtasemeni.
Apartment building loan portfolio issued by banks has grown to 3.2 billion kroons, issuing of apartment building loans in comparison to year 2008 has decreased by 985 million kroons to 301 million kroons in 2009. 
Pankade poolt väljastatud korterelamute laenude portfell on kasvanud 3,2 miljardi kroonini, korterelamute laenude väljastamine on võrreldes 2008 aasta 985 miljoni krooniga kahanenud 301 mln kroonini 2009 aastal.
The volume of funds received by banks as bonds has not changed much recently. 
Pankade poolt võlakirjadena kaasatud ressursi maht ei ole viimastel perioodidel kuigivõrd muutunud.
The current risk behaviour of banks should not change much in the forecast period. 
Pankade praegune riskikäitumine ei tohiks prognoosiperioodi jooksul oluliselt muutuda.
The provisioning principles of banks, however, may still be considered quite conservative. 
Pankade pro- viseerimispõhimõtteid võib koondarvestuses lugeda siiski küllaltki konservatiivseks.
Banking sector’s holdings of distressed sovereign bonds 
Pankade probleemse riigirahandusega riikide võlakirjade positsioonid
As a ratio of assets, the banks’ fee and commission income has remained comparatively stable. 
Pankade puhas teenustasutulu suhtena varadesse on püsinud küllaltki stabiilne.
The net interest income of the banks stopped declining in 2013 and started to rise in the second half of the year. 
Pankade puhta intressitulu vähenemine peatus 2013. aastal ja hakkas aasta teisel poolel kasvama.
In the case of banks, these two effects usually translate into a loosening of credit standards, which can lead to an excessive increase in loan supply. 
Pankade puhul väljenduvad need trendid tavaliselt krediidistandardite lõdvendamises, mis võib viia aga liigse laenupakkumiseni.
Funding of Banks and Financing of Branches Operating Abroad 
Pankade rahastamine ja välisriikides tegutsevate tütarettevõtete finantseerimine
Funding of banks 
Pankade rahastamine
The funding base of the banks continues to improve. 
Pankade rahastamisbaas endiselt paraneb.
Besides strong institutions, also the smooth operation of financial markets is essential to maintain the financing of banks. 
Pankade rahastamise jätkumiseks on lisaks tugevatele institutsioonidele tähtis ka finantsturgude tõrgeteta toimimine.
banks’ financing structure are not likely to change in the next few months. 
pankade rahastamise struktuuri mõjutavad tegurid lähikuudel suure tõenäosusega ei muutu.
Banks’ funding structure has been affected by rearrangements in intra-group financing schemes as well as by the inclusion of additional own funds owing to capital adequacy regulation amendments and the rapid growth of risk weighted assets. 
Pankade rahastamise struktuuri on mõjutanud grupisiseste finantseerimisskeemide ümberkorraldamine ning kapitali adekvaatsuse määruse muudatustest ja riskivarade kiirest kasvust tingitud täiendavate omavahendite kaasamine.
The share of deposits in the funding structure of banks increased. 
Pankade rahastamise struktuuris suurenes hoiuste osakaal.
The funding of the banks has been supported by the continued inflow of deposits, particularly demand deposits. 
Pankade rahastamist on toetanud hoiuste, eelkõige nõudmiseni hoiuste sissevoolu jätkumine.
The banks’ funding situation has improved, encouraging the governments and central banks of the Nordic countries to adopt exit strategies for their stimulus measures. 
Pankade rahastamisvõimalused on paranenud, mis on julgustanud Põhjamaade valitsusi ja keskpanku tugimeetmest loobuma.
Funding resources 
Pankade rahastamisvõimalused
The total volume of loans and leases7 given by banks to the non-financial sector stood at 15.1 billion euros at the end of 2013. 
Pankade reaalsektorile väljastatud laenude ja liisingute7 maht oli 2013. aasta lõpu seisuga 15,1 miljardit eurot.
Banks’ risk appetite has also withdrawn – lending decisions are now much more thoroughly considered and only the most promising projects will be approved. 
Pankade riskihuvi on vähenenud, mis peegeldub varasemast põhjalikumalt kaalutletud laenuotsustes, kus heakskiidu pälvivad vaid kõige perspektiivikamad projektid.
In 2006, banks’ aggregate risk assets grew by 49%, whereas their own funds increased by more than two thirds. 
Pankade riskivarad suurenesid 2006. aastal koondarvestuses 49%, pankade omavahendid aga enam kui kahe kolmandiku võrra.
The function of banks as an intermediator lessened, remaining significantly below the last two years and capital inflow from abroad via banks was under 1% of GDP (see Table 2.4. 
Pankade roll raha vahendajana vähenes, kujunedes oluliselt väiksemaks kui kahel viimasel aastal ning nende kaudu välismaalt Eestisse saabunud rahavoog oli väiksem kui 1% SKP suhtes (vt tabel 2.4.
Among the banks, direct participants who forward payment instructions, manage liquidity and participate in incident management have additional responsibility. 
Pankade seisukohast on lisavastutus aga otseliikmel, kes edastab kaudsete liikmete maksejuhiseid, juhib likviidsust ja osaleb intsidentide halduses.
Favourable loan and leasing conditions offered by banks, larger income of the population and growth in employment contributed in particular to the increasing net sales in the construction of residential buildings. 
Pankade soodsad laenu- ja liisingutingimused, elanikkonna sissetuleku ja tööhõive suurenemine aitasid kaasa eelkõige eluhoonete ehitamise müügitulu suurenemisele.
The favourable loan conditions offered by banks, people's bigger incomes and increased employment had so far mostly encouraged the construction of residential buildings, the share of which in construction volume grew to a record-high 28% by the end of 2006 (instead of the usual 10–14% at the beginning of the 2000s). 
Pankade soodsad laenutingimused, inimeste kasvanud sissetulekud ja suurenenud tööhõive olid seni soodustanud eelkõige eluhoonete ehitamist, mille osatähtsus kogu ehitusmahus kasvas 2006. aasta lõpuks rekordilise 28%-ni (2000. aastate alguse tavapärase 10–14% asemel).
Solo Profitability of Banks 
Pankade soolo kasumlikkus
On a solo basis the aggregate share of loans overdue for more than 60 days of all loans granted to the non-financial sector declined to 0.4% by the end of the first quarter of 2005, i.e. to a 0.2 percentage points lower level than past twelve months average (see Figure 
Pankade soolo koondarvestuses on üle 60päevaste viivislaenude osatähtsus mittefinantssektorile antud laenudes jätkanud taandumist, jõudes 2005. aasta I kvartali lõpuks 0,4%le, s.o 0,2 protsendipunkti madalamale tasemele kui libiseva aasta keskmine (vt joonis
The desire of banks to use the standing facilities is dramatically reduced by their interest rates. 
Pankade soovi püsivõimalusi kasutada vähendavad märgatavalt nendele võimalustele kehtestatud intressimäärad.
Deductibility of vault cash in meeting the reserve requirement 
Pankade sularahakassa arvestuslimiit kohustusliku reservi nõude täitmisel
Share of vault cash in meeting the reserve requirement(1) 
Pankade sularahakassa tegelik osatähtsus kohustusliku reservi nõude täitmisel(1)
Pressure by banks to curb companies’ financial leverage may exert a drag on enterprises’ investment activity and thus also on their short-term and long-term growth potential. 
Pankade surve ettevõtete finantsvõimenduse vähendamiseks võib pärssida ettevõtete investeerimistegevust ning seeläbi ka lühi- ja pikaajalist kasvuvõimekust.
The systemic liquidity risk of banks has considerably decreased as a result of easing in financial markets and the liquidity measures of central banks. 
Pankade süsteemne likviidsusrisk on tänu keskpankade likviidsusmeetmetele ja finantsturgude leevenenud olukorrale oluliselt vähenenud.
This may lead to the need to recapitalize systemically important banks, which can be very costly, but it is essential for the functioning of the economy. 
Pankade taas jaluleaitamine on üldjuhul väga kallis, kuid majanduse toimimiseks ometi vajalik.
There was a significant increase in the term deposits of banks with Eesti Pank at the end of last year, but in 2013 they have shrunk, so that at the end of August they were one third smaller than at the end of last year (see Figure 3.1.2). 
Pankade tähtajaline hoiustamine Eesti Pangas suurenes eelmise aasta lõpus märgatavalt, kuid on 2013.aasta jooksul vähenenud – augusti lõpus oli selle tase kolmandiku võrra madalam kui eelmise aasta lõpus (vt joonis 3.1.2).
Fee income increased slightly for the banks in 2014, though mainly through transaction charges and contract fees. 
Pankade teenustasutulud 2014. aastal taas mõnevõrra kasvasid, kuid siiski pigem maksevahenduse ja lepingutasude arvelt.
The structure of income from service fees depends greatly on the core activities of each bank. 
Pankade teenustasutulude struktuur oleneb paljuski panga peamistest tegevusvaldkondadest.
The expansion of the corporate activity of the banks to the insurance market and increasing activities on the securities and leasing markets testify to the continuation of the shaping of financial conglomerates. 
Pankade tegevuse korporatiivne laienemine kindlustusturule ning selle süvenemine väärtpaberivahendus- ja liisingtegevuses annab tunnistust finantsühenduste kujunemisprotsessi jätkumisest.
The share of operations with securities in the activities of banks is increasing. 
Pankade tegevuses suureneb väärtpaberioperatsioonide osa.
Another factor contributing to operating earnings was an increase in the net interest income, since both Euribor and lending activity grew somewhat compared to the previous quarter. 
Pankade tegevuskasumi kasvule aitas kaasa ka puhasintressitulu suurenemine, kuna nii EURIBORi tase kui ka laenuaktiivsus tõusis eelmise kvartaliga võrreldes mõnevõrra.
The operating profit of banks is hampered by the modest loan portfolio growth and lower interest rates. 
Pankade tegevuskasumid on laenuportfelli tagasihoidlikuma kasvu ja madalamate intressimäärade tõttu surve all.
the operating environment of banks will be significantly affected by the new capital regulation, which should enter into force in the european Union at the start of 2013. 
Pankade tegevuskeskkonda mõjutab märkimisväärselt Euroopa Liidus eeldatavasti 2013. aasta alguses jõustuv uus kapitaliregulatsioon, mida liikmesriikide, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi aruteludes alles menetletakse.
In consequence, the operating costs of the banks as a ratio to assets are generally around 1.5% in Estonia, while in Sweden it is more like 1% or less (see Figure 3.1.7). 
Pankade tegevuskulud varade suhtes ulatuvad seetõttu Eestis keskmiselt 1,5% lähistele ning Rootsis pigem kuni 1%ni (vt joonis 3.1.7).
The activities of the banks are affected by low interest rates and by uncertainty about the outlook for the economy. 
Pankade tegevust mõjutavad nii madalad intressimäärad kui ka ebakindlus majanduse väljavaate suhtes.
Writedowns by banks made up some 4% of the value of the non-financial sector’s financing portfolio, which means that more than 60% of the overdue loans are already covered by provisions. 
Pankade tehtud allahindlused ulatusid ligi 4% ni reaalsektori finantseerimisportfelli väärtusest, mis tähendab, et üle 60% viivislaenudest on juba provisjonidega kaetud.
At the request of commercial banks, 353 expert opinions were issued on the foreign currency banknotes of countries quoted by Eesti Pank. 
Pankade tellimusel koostati 353 ekspertarvamust nende riikide pangatähtede kohta, kelle valuutat Eesti Pank noteerib.
The operating security of the banks depends on their business model and their capacity to bear losses. 
Pankade toimekindlus sõltub nende ärimudelist ja kahjumite kandmise võimest.
However, due to the more efficient liquidity management of banks and the increased volume of the money market, this instrument with severe interest rate and volume restrictions was no longer suitable for balancing the seasonal deviations of the money market.) 
Pankade tulemuslikuma likviidsusjuhtimise ning rahaturu kasvanud mahu tingimustes ei sobinud intressilaega ja ülimalt piiratud mahuga instrument aga enam rahaturu hooajaliste hälvete tasandamiseks.)
Regarding the future profitability of banks, it may be presumed that should the increase in key interest rates continue it would also be manifested in the growth of net interest margins. 
Pankade tulevase kasumlikkuse osas võib eeldada, et baasintressimäärade edasine võimalik tõus leiab jätkuvat kajastust ka puhta intressimarginaali kasvuna.
The future profitability of banks depends, among other things, on their ability to respond to the decline in income by cutting down on expenses. 
Pankade tulevase kasumlikkuse seisukohalt on jätkuvalt tähtis, et pangad reageeriksid tulude vähenemisele kulude kokkuhoiuga.
The future profitability of banks depends, among other things, on the efficiency of their cost management. 
Pankade tulevase kasumlikkuse seisukohast on muu hulgas oluline nende võime kulusid kontrolli all hoida.
The future profitability of banks largely relies on the interest environment and the further materialisation of credit risk. 
Pankade tulevaste kvartalite kasumlikkust mõjutab eelkõige krediidiriski edasine realiseerumine ning intressimäärad.
Banks’ income and expenses (% of total income) 
Pankade tulud ja kulud (% kogutulust)
Income and expense items of banks (% of average assets per quarter x 4) 
Pankade tulud ja kulud liigiti (% kvartali keskmistest varadest x 4)
Banks’ incomes and expenses by type 
Pankade tulud ja kulud liigiti
Income and expense items of banks (% of total assets) 
Pankade tulud ja kulud sooloarvestuses (% koguvaradest)
Administrative expenses have risen along with banks’ income growth. 
Pankade tulude kasvades on suurenenud ka administratiivkulud.
The market shares of banks have not changed significantly in light of tough competition. 
Pankade turuosade jaotus ei ole tiheda konkurentsi juures samas oluliselt muutunud.
A general picture of the price lists of the banks can be found in Estonian at http://www.minuraha.ee/maksed/?popup=teenustasudevordlustabelparent=16430. 
Pankade ülevaatliku hinnakirjaga saab tutvuda tarbijaveebis http://www.minuraha.ee/maksed/?popup=teenustasudevordlustabelparent=16430.
the development of the market risk evaluation and management systems the necessity of which derives from the banks' operations with securities; 
pankade väärtpaberioperatsioonidest tuleneva tururiski hindamise ja juhtimise süsteemi kujundamine;
There were no major changes in the securities portfolios of the banks in the first months of the year. 
Pankade väärtpaberiportfellides aasta esimeste kuude jooksul suuri muutusi ei toimunud.
Non-electronic domestic payments made through banks have been below 1% of all payments since 2009 (see Figure 4.3.1). 
Pankade vahendusel tehtud riigisiseseid mitteelektroonseid makseid on olnud juba alates 2009. aastast alla 1% (vt joonis 4.3.1).
Monthly change in banks’ liabilities to non-resident financial institutions 
Pankade välisrahastajate ees olevate kohustuste kuine muut
The structure of banks’ external financing did not change much within the past six months. 
Pankade välisrahastamise struktuur viimasel poolaastal oluliselt ei muutunud.
Banks’ external assets decreased by 3 billion and external liabilities increased by 4 billion kroons. 
Pankade välisvarad kahanesid ligi 3 miljardi ning väliskohustused kasvasid 4 miljardi krooni võrra.
The amount issued in mortgage loans by the banks in the past couple of years has been noticeably below the total number of transactions in the housing market (see Figure A.7). 
Pankade väljastatud eluasemelaenude maht on viimase paari aasta jooksul eluasemeturul tehtud tehingute kogumahule tunduvalt alla jäänud (vt joonis L.7).
Banks’ assets with Eesti Pank 
Pankade varad Eesti Pangas
Assets and liabilities of banks 
Pankade varad ja kohustused
Banks' Assets and Their Quality 
Pankade varad ja nende kvaliteet
Banks’ assets also decreased due to writing off more uncollectible receivables. 
Pankade varad kahanesid mõnevõrra ka bilansside korrastamise tagajärjel, kui pangad kandsid varasemast rohkem maha lootusetuks hinnatud nõudeid.
In 2006, banks’ assets increased due to the great loan demand by a total of 54 billion kroons, i.e. by 30%. 
Pankade varad kasvasid suure laenunõudluse mõjul 2006. aastal koondarvestuses ligi 54 miljardi krooni võrra ehk 30%.
Banks’ Assets and Sector’s Adaptation to the Changing Environment 
Pankade varad ning sektori kohandumine muutunud keskkonnaga
The growth in banks’ assets has been over 30% for the fourth quarter in a row and has exceeded the historical average growth rate of financial deepening by about twice. 
Pankade varade kasv on neljandat kvartalit järjest küündinud üle 30% ning ületanud umbes kahekordselt ajalooliselt keskmist finantssüvenemise tempot.
The quality of assets has remained good during the past two quarters both in case of banks as well as banking groups. 
Pankade varade kvaliteet on püsinud viimase kahe kvartali jooksul hea nii pankade kui ka pangagruppide lõikes.
With the economy recovering, the quality of banks’ assets has been improved by the restored loan repayment ability of some loan customers. 
Pankade varade kvaliteeti on majandusolukorra kosudes parandanud osa laenuklientide taas maksejõuliseks muutumine.
The return on assets of banks reached 1.7%. 
Pankade varade tulukus ulatus 1,7%ni.
This means the ability of banks to withstand short-term liquidity shocks has increased slightly. 
Pankade vastupanuvõime lühiajalistele likviidsusšokkidele on seega pisut paranenud.
Banks’ aggregate return on equity for the last four quarters is over 17%. 
Pankade viimase nelja kvartali omakapitali tulukus ületab 17%.
In order to regulate the risks taken by banks, starting from 1 July 1993, new prudential ratios were established: solvency ratio, liquidity ratio, risk concentration of a bank and the customer. 
Pankade võetavate riskide reguleerimiseks kehtestati neile alates 1993.a. 1. juulist uued usaldatavusnormatiivid: maksejõulisuse määr, likviidsusmäär, kliendi ja panga riskikontsentratsioon.
In order to estimate the potential loan losses incurred by banks, the model of overdue loans has been applied. 
Pankade võimalike laenukahjumite hindamiseks kasutati viivislaenude mudelit.
The ability of the banks to bear losses is good, because of their levels of profitability and capital. 
Pankade võime kahjusid kanda on kasumlikkuse ja omakapitali taset arvestades hea.
At the end of September, the stock of bank bonds comprised 36% of the bond market’s total capitalisation. 
Pankade võlakirjade mahu jääk moodustas septembri lõpus 36% võlakirjaturu kogukapitalisatsioonist.Tänu võlakirjade esmasturu käibe kasvule elavnes veidi ka võlaväärtpaberite järelturg.
The bond risk premiums of banks have advanced by an average of 13 basis points from the beginning of the year (see Figure 16 ). 
Pankade võlakirjade riskipreemiad on võrreldes aasta algusega kasvanud keskmiselt 13 baaspunkti võrra (vt joonis 16 ).
At the beginning of October, the yields of banks’ debt securities grew by almost one percentage point. 
Pankade võlakirjade tulumäärad kasvasid oktoobri alguses ligi protsendipunkti võrra.
Yields on bank bonds have grown quite substantially compared to the beginning of September and spreads with government bonds have significantly increased. 
Pankade võlakirjade tulumäärad on septembri alguse tasemetelt tublisti kasvanud ning erinevused riigivõlakirjadega on märkimisväärselt suurenenud.
External and Own Funds of the Banks 
Pankade võõrvahendid ning omakapital
163 contracts were signed with banks -100 entrepreneurs received investment loans with KredEx’s guarantee and 63 received a working capital loan. 
Pankadega sõlmiti 163 lepingut - 100 ettevõtjat said KredExi tagatisega investeerimislaenu ja 63 käibekapitalilaenu.
341 agreements were concluded with banks - guarantees of investment loan were issued in total for 146 million kroons, guarantees of working capital loan or overdraft for 123 million kroons, leasing guarantees for 12 million kroons and guarantees of bank guarantee in total amount of 76 million kroons. 
Pankadega sõlmiti 341 lepingut - investeerimislaenu käendusi väljastati kogusummas 146 mln krooni, käibekapitalilaenu või arvelduskrediidi käendusi 123 mln krooni, liisingkäendusi 12 mln krooni ja pangagarantii käendusi kogusummas 76 mln krooni.
470 new guarantee agreements were concluded with banks to finance the obligations of 370 companies in the amount of 804 million kroons, which is 125% more than the guarantee amount of year 2008. 
Pankadega sõlmiti 470 uut käenduslepingut 370 ettevõtte kohustuste tagamiseks summas 804 mln krooni, mis on 125% enam kui 2008. aasta käendusmaht.
521 new guarantee agreements were concluded with banks to guarantee the liabilities of 406 enterprises in the amount of 1,054.3 million kroons, which is 30.9% more than the guarantee volume of year 2009. 
Pankadega sõlmiti 521 uut käenduslepingut 406 ettevõtte kohustuste tagamiseks summas 1 054,3 mln krooni, mis on 30,9% enam kui 2009. aasta käendusmaht.
All in all 192 contracts were signed with banks and leasing companies -123 companies received an investment loan or leasing and 69 a working capital loan together with KredEx’s guarantee. 
Pankadeja liisingfirmadega sõlmiti 192 lepingut - 123 ettevõtet said KredExi tagatisega investeerimislaenu või liisingut ning 69 käibekapitalilaenu.
Owing to the reduction of the reserve requirement, banks no longer have a liquidity buffer for making payments in Eesti Pank’s payment and settlement systems. 
Pankadel ei ole kohustusliku reservi nõude vähenemise tõttu enam Eesti Panga arveldussüsteemides tehingute teostamiseks likviidsusvaru.
Banks have had no problems with meeting the reserve requirement.1 
Pankadel ei ole olnud probleeme kohustusliku reservi nõude täitmisega.1
Banks have even now enough capital to cover losses and meet loan demand. 
Pankadel on praegugi piisavalt kapitali kahjumite katmiseks ja laenunõudluse rahuldamiseks.