natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Item 15 - Accounts of banks and other current liabilities This includes the correspondent accounts of Estonian commercial banks with Eesti Pank. 
Kirje 15 - Pankade kontod ja muud jooksvad kohustused Sellel kirjel kajastuvad Eesti kommertspankade korrespondentkontod Eesti Pangas.
Item 15 - Accounts of other banks and other current liabilities 
Kirje 15 - Pankade kontod ja muud jooksvad kohustused
Item 16 - Securities The short-term Certificates of Deposit shown here are 28 day discountable papers issued to Estonian commercial banks with EEK 100,000 nominal value. 
Kirje 16 - Väärtpaberid Sellel kirjel kajastatud lühiajalised laenusertifikaadid on Eesti Panga emiteeritud 28-päevase kestvusega diskonteeritavad väärtpaberid nominaalväärtusega 100 000 krooni.
Item 16 - Securities 
Kirje 16 - Väärtpaberid
Item 17 - Convertible foreign currency deposits The convertible foreign currency account shows demand deposits of the Republic of Estonia held with Eesti Pank. 
Kirje 17 - Konverteeritav välisraha Konverteeritava välisraha konto kajastab Eesti Vabariigi nõudmiseni deposiite Eesti Pangas.
Item 17 - Convertible foreign currency deposits 
Kirje 17 - Konverteeritav välisraha
ITEM 17 - CONVERTIBLE FOREIGN CURRENCY DEPOSITS 
Kirje 17 - Konverteeritav välisvaluuta
Item 18 - Non-convertible foreign currency deposits This item includes non-convertible currency demand deposits of the Government of the Republic of Estonia and of Estonian commercial banks with Eesti Pank. 
Kirje 18 - Mittekonverteeritav välisraha Sellel kirjel kajastatakse Eesti Vabariigi Valitsuse ja Eesti pankade mittekonverteeritava raha intressita ' nõudmiseni hoiuseid Eesti Pangas.
Item 18 - Non-convertible foreign currency deposits 
Kirje 18 - Mittekonverteeritav välisraha
Item 19 - Other liabilities This item includes sundry other accounts payable in 1996 for 1995 costs. 
Kirje 19 - Muud passivad Sellel kirjel kajastatakse Eesti Panga võlgnevusi mitmesuguste 1995. aasta majandustegevusega seotud arvelduste alal, mille maksetähtajad langesid 1996. aasta algusesse.
Item 19 - Other liabilities 
Kirje 19 - Muud passivad
item 19 reflects Eesti Pank’s share of the total euro banknotes in circulation (see "Banknotes in circulation" in the notes on accounting policies). 
Kirje 19 kajastab Eesti Panga osa ringluses olevate europangatähtede koguväärtusest (vt „Ringluses olevad pangatähed” arvestuspõhimõtteid käsitlevas lisas).
Item 2 - Convertible foreign currency assets 
Kirje 2 - Konverteeritav välisraha
ITEM 2 - CONVERTIBLE FOREIGN CURRENCY ASSETS 
Kirje 2 - Konverteeritav välisvaluuta
iTEM 2 – rElaTiONS WiTh ThE iNTErNaTiONal MONETary FuND ( iMF) 
KIRJE 2 – SUhtED RahVUSVahElISE ValUUtaFOnDIga ( ImF)
Item 20 - Capital and reserves Capital and reserves can be analysed as follows: 
Kirje 20 - Kapital ja reservid Kapital ja reservid jagunevad järgmiselt:
Item 20 - Capital and reserves 
Kirje 20 - Kapital ja reservid
Item 21- Profit/(loss) for the year 
Kirje 21 - Kasum /(kahjum)
ITEM 24 - OTHER OPERATING INCOME 
Kirje 24 - Muud tegevustulud
ITEM 27 - EXCEPTIONAL ITEMS 
Kirje 27 - Muud erakorralised tulud
iTEM 3 – balaNCES WiTh baNkS, SECuriTy iNvESTMENTS aND EXTErNal lOaNS 
KIRJE 3 – PangaKOntODE JäägID, VääRtPaBERIInVEStEERIngUD, VälISlaEnUD
Item 4 (and item 12) - Participation in IMF Participation in the IMF is recorded in the assets' side of the balance sheet and equals the country's quota in the IMF, which is recorded in the liabilities' side of the balance sheet ("IMF kroon accounts"). 
Kirje 4 (kirje 12) - Osalus Rahvusvahelises Valuutafondis Rahvusvahelise Valuutafondi liikmeksolek kajastatakse bilansi aktivapoolel ja see võrdub riigi kvoodiga Valuutafondis, mis on kajastatud kroonides bilansi passivapoolel ("IMF-i kroonikontod Eesti Pangas").
iTEM 5 –FiXED aSSETS 
KIRJE 5 – matERIaalnE PÕhIVaRa
ITEM 5 (AND ITEM 17) - OTHER CLAIMS ON IMF 
Kirje 5 (ja kirje 17) - Muud nõuded Rahvusvahelisele Valuutafondile
Item 5 (and item 18) - Non-convertible foreign currency assets and deposits This item shows the accounts of Eesti Pank held with the central banks of CIS countries, Latvia and Lithuania and used for settlement of payment transactions with those countries on behalf of Estonian commercial banks and the Government of Estonia. 
Kirje 5 (kirje 18) - Mittekonverteeritav välisraha Sellel kirjel kajastatakse Eesti Panga kontosid SRÜ riikide, Läti ja Leedu keskpankades, mida käsutatakse Eesti Valitsuse ja kommertspankade ning nimetatud riikide vahelistes arveldustes läbi Eesti Panga.
Item 5 (and item 18) - Non-convertible foreign currency assets and deposits 
Kirje 5 (kirje 18) - Mittekonverteeritav välisraha
Item 6 - Loans By the end of 1995 total loans had decreased compared to the end of 1994 by more than 240 million kroons. 
Kirje 6 - Laenud 1995. aasta lõpuks on laenusumma võrreldes 1994. aasta lõpuga vähenenud rohkem kui 240 miljoni krooni võrra.
Item 6 - Loans 
Kirje 6 - Laenud
iTEM 6 – OThEr FiNaNCial aSSETS – investment in shares and units 
KIRJE 6 – mUUD FInantSVaRaD – investeeringud aktsiatesse ja osalustesse
ITEM 7 – OFF-BALANCE-SHEET INSTRUMENTS REVALUATION DIFFERENCES 
KIRJE 7 – BILANSIVÄLISTE INSTRUMENTIDE ÜMBERHINDLUSE ERISUS
Item 7- Bonds Bonds held in Estonian institutions are analysed as follows: 
Kirje 7 - Pikaajalised võlakohustused Alljärgnev tabel sisaldab pikaajaliste võlakohustuste koosseisu:
Item 8 - Shares Shares held by Eesti Pank comprise the following: 
Kirje 8 - Aktsiad ja osalused Eesti Panga omanduses olevad aktsiad:
Item 8 - Shares 
Kirje 8 - Aktsiad ja osalused
iTEM 9 – SuNDry aSSETS 
KIRJE 9 – mItmESUgUSED mUUD VaRaD
Item 9 - Other assets 
Kirje 9 - Muud aktivad
This item also includes positive balances related to swap and forward transactions in foreign currency that were outstanding on 31 December 2009 and totalled 11.8 million kroons (53 million kroons in 2008). 
Kirje hõlmab ka 2009. aasta 31. detsembriks lõpetamata valuutavahetus- ja valuutaforvardtehingute positiivseid saldosid summas 11,8 miljonit krooni (53 mln kr 2008. a).
Revaluation gains in outstanding interest rate swap transactions are also included in this item. 
Kirje hõlmab ka pooleliolevate intressimäära vahetustehingutega seotud ümberhindluskasumit.
This item includes mainly loans issued to employees of Eesti Pank in the total amount of 45 million kroons (41.4 million in 2006) and euro cash in the total amount of 46.9 million kroons. 
Kirje hõlmab peamiselt Eesti Panga töötajatele antud laene summas 45 miljonit krooni (41,4 mln 2006. a) ja euro sularaha summas 46,9 miljonit krooni.
This includes income connected with adjustments in respect of prior year items and with various charges for sundry non banking related services. 
Kirjel "Muud põhitegevustulud" kajastatakse tulusid, mis on seotud eelmiste aastate finantstulemite korrigeerimisega ja mitmesuguste tasudega erinevate teenuste eest, mis ei ole otseselt seotud pangateenustega.
This includes income connected with various charges for sundry non-banking related services, including services which are not connected with the Bank’s main objectives. 
Kirjel "Muud tegevustulud" kajastatakse tulusid, mis on seotud mitmesuguste tasudega erinevate teenuste eest, mis ei ole otseselt seotud pangateenustega ja Eesti Panga põhiülesannete täitmisega.
The revaluations reserve includes the unrealised difference between the cost and market price of foreign securities. 
Kirjel "Ümberhindlus" on kajastatud realiseerimata välisväärtpaberite ostu ja turuhinna vahe.
The revaluation reserve includes the unrealized difference between the cost and market value of foreign securities. 
Kirjel "Ümberhindlus" on kajastatud realiseerimata välisväärtpaberite soetusmaksumuse ja turuväärtuse vahe.
Item 11 includes the settlement accounts of credit institutions with Eesti Pank. 
Kirjel 11 on kajastatud Eesti krediidiasutuste arvelduskontod Eesti Pangas.
Item 12 reflects the funds in the account of the Financial Supervision Authority held with Eesti Pank, which subjects of financial supervision pay as supervision fees. 
Kirjel 12 kajastuvad finantsinspektsiooni Eesti Pangas avatud arvelduskontol olevad vahendid, mida finantsjärelevalve subjektid tasuvad järelevalvetasuna.
Item 13 reflects the euro settlement accounts of Estonian credit institutions that have joined the TARGET. 
Kirjel 13 kajastatakse TARGETiga liitunud Eesti krediidiasutuste euro-arvelduskontod.
Item 14 reflects repurchase agreements. 
Kirjel 14 kajastuvad repotehingud.
item 16 reflects valuation changes in swap and forward transactions in foreign currency that were outstanding at the year-end. these valuation changes are the result of the conversion of such transactions into their euro equivalents at the central exchange rates prevailing on the balance sheet date, compared with the euro values resulting from the conversion of the transactions at the average cost of the respective foreign currency on that date. 
Kirjel 16 kajastatakse aasta lõpuks lõpetamata valuutavahetustehingute ja valuutaforvardite ümberhindlusest tulenevaid muutusi. muutused tulenevad sellest, et tehingud hinnatakse ümber bilansipäeval kehtiva vahetuskursi alusel, võrreldes väärtusega eurodes, mis saadakse tehingute konverteerimisel vastava välisvääringu keskmise maksumuse alusel kõnealusel päeval.
Item 17 consists of performance bonuses to employees of the Financial Markets Department for the results of the financial year. 
Kirjel 17 kajastatakse finantsturgude osakonna töötajate tulemuspreemia majandusaasta tulemuste eest.
Item 3 reflects bank balances in foreign currency with credit institutions outside the euro area and the security investments denominated in US dollars of non-euro area residents. 
Kirjel 3 kajastatakse pangakontode jäägid välisvääringus euroalavälistes krediidiasutustes ja USA dollarites nomineeritud investeeringud euroalaväliste residentide väärtpaberitesse.
Item 4 reflects participation of Eesti Pank in the European Central Bank ( ECB). 
Kirjel 4 kajastatakse Eesti Panga osalust Euroopa Keskpangas ( EKP).
Item 4 reflects bank balances in foreign currency with credit institutions in the euro area and the investments in equities denominated in US dollars of euro area residents. 
Kirjel 4 kajastatakse pangakontode jäägid välisvääringus euroala krediidiasutustes ja USA dollarites nomineeritud investeeringud euroala residentide aktsiatesse.
item 4 reflects the balances with banks vis-à-vis euro area residents denominated in foreign currency. 
Kirjel 4 kajastatakse pangakontode jäägid välisvääringus euroala residentide vastu.
Item 5 reflects bank balances in euro with credit institutions outside the euro area and the security investments denominated in euro of non-euro area residents. 
Kirjel 5 kajastatakse pangakontode jäägid eurodes euroalavälistes krediidiasutustes ja eurodes nomineeritud investeeringud euroalaväliste residentide väärtpaberitesse.
Item 7 reflects valuation changes in swap and forward transactions in foreign currency outstanding at year-end. 
Kirjel 7 kajastatakse aasta lõpuks lõpetamata valuutavahetustehingute ja valuutaforvardite ümberhindlusest tulenevaid muutusi.
item 7 reflects the balances with banks vis-à-vis euro area credit institutions denominated in euro. 
Kirjel 7 kajastatakse pangakontode jäägid eurodes euroala krediidiasutuste vastu.
The item records the service charge for the fourth quarter of 2002, paid by the Guarantee Fund in 2003. 
Kirjel kajastatakse 2002. aasta IV kvartali teenustasu, mille Tagatisfond on tasunud 2003. aastal.
The item records the service charge for the fourth quarter of 2005, which the Guarantee Fund paid in 2006. 
Kirjel kajastatakse 2005. aasta IV kvartali teenustasu nõue, mille Tagatisfond on tasunud 2006. aastal.
The item reflects participation of Eesti Pank in the European Central Bank (ECB). 
Kirjel kajastatakse Eesti Panga osalust Euroopa Keskpangas (EKP).
The item reflects the Republic of Estonia’s claim on the IMF, which is recognised on the Balance Sheet of Eesti Pank as the bank’s liability to the Government of the Republic of Estonia. 
Kirjel kajastatakse Eesti Vabariigi Valitsuse nõuet Rahvusvahelise Valuutafondi vastu, mis kajastatakse Eesti Panga bilansis kohustusena Eesti Vabariigi Valitsuse ees.
This includes income connected with adjustments in respect of prior year items and with various charges for sundry non-banking related services including services which are not connected with the Bank's main objectives. 
Kirjel kajastatakse tulusid, mis on seotud eelmiste aastate finantstulemite korrigeerimisega ja mitmesuguste tasudega erinevate teenuste eest, mis ei ole otseselt seotud pangateenustega ja Eesti Panga põhiülesannete täitmisega.
This item reflects the funds in the account of the Financial Supervision Authority held with Eesti Pank, which subjects of financial supervision pay as supervision fees. 
Kirjel kajastuvad Finantsinspektsiooni Eesti Pangas avatud arvelduskontol olevad vahendid, mida finantsjärelevalve subjektid tasuvad järelevalvetasuna.
In this article, I will describe how e-service providers could make their lives easier, spend less time dealing with the technical details of eID and focus on developing the business functionality of their service. 
Kirjeldan siin, kuidas e-teenuse pakkujad saavad oma elu lihtsamaks muuta, eID tehniliste detailidega palju vähem tegeleda ning keskenduda oma teenuse ärifunktsionaalsuse arendamisele.
It also describes a number of competitiveness factors other than price. 
Kirjeldatakse ka mitut konkurentsivõime hinnavälist tegurit.
The correlation between the export volume and value added (incl. labour costs, depreciation and net profit) of the Estonian exporter has been outlined in the article. 
Kirjeldatakse seost Eesti eksportija ekspordimahu ja lisandväärtuse (sisaldab tööjõukulusida mortisatsiooni ning puhaskasumit) vahel.
The changes described above are mainly based on the negative developments in the economy and the financial sector, and the amendment of the Support of Enterprise and State Loan Securing Act that entered into force on May 29th, 2009. 
Kirjeldatud muutused on peamiselt tingitud majanduses ja finantssektoris toimunud negatiivsetest arengutest ning 29. mail 2009. aastal jõustunud Ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seadusese muudatusest.
The above steps constituted part of the Memorandum of Economic Policies prepared jointly by Eesti Pank, the Government of the Republic and the International Monetary Fund for the second half of 1997 and for 1998. 
Kirjeldatud sammud olid osa Eesti Panga, Vabariigi Valitsuse ja Rahvusvahelise Valuutafondi koostöös 1997. a teiseks pooleks ja 1998. aastaks valminud majanduspoliitilisest programmist.
Against this backdrop, macroeconomic policies should focus on underpinning Estonia’s hard-earned fiscal and financial stability as well as safeguarding competitiveness to support growth and employment. 
Kirjeldatud taustal peaks Eesti majanduspoliitika keskenduma raskesti kätte tulnud eelarve- ja finantsstabiilsuse toetamisele ning konkurentsivõime kindlustamisele, et soodustada majanduse ja tööhõive kasvu.
The depicted trends deepened during the second half of the year. 
Kirjeldatud trendid süvenesid teisel poolaastal.
A similar trend characterises the share of sales to non-residents in total turnover. 
Kirjeldatule sekundeerivad andmed mitteresidentidele müügist saadud tulu osatähtsuse kohta.
Descriptions (such as ontologies of data objects) are useful in the sense that they are human-readable as well as the fact that they are machine-readable. 
Kirjeldused (nt andmeobjektide ontoloogiad) on kasulikud nii selle poolest, et need on inimloetavad, kui ka selle poolest, et need on masinloetavad.
The number of letters sent decreased significantly (by 15%) due to the continuous development of e-channels. 
Kirju saadeti e-kanalite jätkuva arengu tõttu tunduvalt (15%) vähem kui aasta varem.
to write a research paper on a topic that is related to the core operations of the bank and is listed in the strategic research plan, collecting the data needed for it and examining and processing the topic, or 
kirjutama uurimistööd teemal, mis on seotud panga põhitegevusega ja mida on mainitud panga strateegilises uurimisplaanis, sh koguma selleks vajalikke andmeid ning tutvuma praktikatöö ainesega ja töötama seda läbi, või
The most important conditions affecting the price are specified by enterprises. 
Kirjutatakse välja olulisemad hinda mõjutavad tingimused.
For a narrower definition this could also exclude liabilities within the financial sector that are not connected to core activities. 
Kitsama määratluse puhul jäetakse lisaks välja põhitegevusega mitteseotud kohustused finantssektori sees.
Owens and Shreft have given a narrower definition for ‘credit crunch’, identifying it as a sharp increase in non-price credit rationing.7 
Kitsamalt on credit crunch’i selgitanud Owens ja Schreft7, kes määratlevad seda kui laenude normeerimise järsku suurenemist.
Limited export bases: 
kitsas ekspordibaas:
Bottlenecks in electricity production and distribution, road and rail transportation, air and seaports, affordable housing availability, etc. are among the greatest constraints to growth and development of India. 
Kitsaskohad elektritootmises ja -jaotuses, maantee- ja raudteetranspordis, lennujaamades ja meresadamates, soodsate eluasemete kättesaadavuses jne seavad India majanduskasvule ja arengule suuri piiranguid.
Another bottleneck is the lack of co-operation between operators in export markets which, considering the small volume of export, is often essential for succeeding. 
Kitsaskoht on ka vähene ettevõtjate omavaheline koostöö eksporditurgude!, kus see on Eesti mahtude väiksuse tõttu ekspordi õnnestumiseks sageli hädavajalik.
In the event of a market without restrictions, the inflation pressure will last for a limited time, i.e., the period it takes for demand and supply adjustment. 
Kitsendusteta turu puhul on selline inflatsiooniline surve lühiajaline - see toimib nõudluse ja pakkumise kohanemise perioodil.
Transit transport of coal rose by 80%. 
Kivisöe vedu transiidina kasvas 80%.
The transport of coal as a transit article fell by a half over the year. 
Kivisöe vedu transiitkaubana vähenes aastaga poole võrra.
Coal transport in transit decreased by a half. 
Kivisöe vedu transiitkaubana vähenes poole võrra.
Transport of coal declined nearly three times. 
Kivisöe vedu vähenes ligi kolm korda.
However, the quantity of coal and lignite; and crude petroleum and natural gas amounted to 1.9 million tonnes. 
Kivisütt, pruunsütt, toornaftat ja maagaasi aga 1,9 miljonit tonni.
Salary income and social transfers of the population still grew significantly in 2008 (by 17%) but consumption expenditure growth was three times lower. 
Klanike palgatulu ja sotsiaalsiirded kasvasid 2008. aastal veel jõudsalt (arvestuslikult 17%), tarbimiskulutuste kasv jäi aga sellele kolmekordselt alla.
The divisions of the classification are divided into 69 groups (2nd level) and groups are broken down into classes (3rd level). 
Klassifikaatori osad jagunevad 69 grupiks (2. tase) ja grupid omakorda klassideks (3. tase).
The basic structure of the COFOG-Special classification is as follows: 
Klassifikaatori põhistruktuur on järgmine:
The classifications are available on the website of Statistics Estonia at http://www.stat.ee/metadata under “Classifications". 
Klassifikaatorid asuvad Statistikaameti veebilehel aadressil www.stat.ee/metaandmed rubriigis "Klassifikaatorid“.
According to the classical school, economy is stable by nature due to flexible wages and prices. 
Klassikalise koolkonna järgi on majandus loomult stabiilne, sest palgad ja hinnad on paindlikud.
All Intellectual Property Rights in the Client Data will remain vested in the Client (or its relevant licensors). 
Kliendi poolt edastatud Kliendi Andmete Intellektuaalomandi Õigused kuuluvad Kliendile (või talle vastava litsentsi andnud isikutele).
It takes approximately five minutes for a money transfer to be transferred from one bank to another. 
Kliendi tehtud rahaülekanne ühest pangast teise võtab aega umbes viis minutit.
Customers increasingly prefer mobile services to services in the fixed-line network. 
Kliendid eelistavad järjest enam püsivõrguteenustele mobiilsideteenuseid.
Our customer manager asks IT department to prepare a report for you 
Kliendihaldur laseb IT osakonnal koostada Teie jaoks raporti
We will send you a test-report: 
Kliendihaldur saadab Teile raporti testimiseks:
the cost of funding for banks is the increasing share of time deposits. 
kliendihoiuste osakaalu kasv tähendab pankade jaoks kallimat ressursihinda.
Customer's account with Eesti Pank 
Kliendikonto Eesti Pangas
cross-border customer payments: 11 
kliendimaksed: 11
The share of customer payments remained the same, amounting to 75% of all RTGS payments. 
Kliendimaksete arvu osatähtsus jäi samale tasemele, moodustades 75% kõikidest RTGSi maksetest.
Our client portfolio was rather thin at the beginning of 2010 and so was our organisation. 
Kliendiportfell oli 2010. aasta alguses õhuke nagu ka organisatsioon.
The Client grants AS Krediidiinfo a perpetual, royalty free, non-exclusive, non-transferable licence to use (and copy) the Client Data in order to perform this Agreement and for other agreed purposes and in order for AS Krediidiinfo to comply with any requests made to AS Krediidiinfo under statute. 
Klient annab AS-le Krediidiinfo igavese tasuta mittevõõrandatava lihtlitsentsi, mille alusel AS Krediidiinfo võib kasutada (ja kopeerida) Kliendi Andmeid, et täita käesoleva Lepingu tingimusi, muudel poolte vahel kooskõlastatud eesmärkidel ning AS-le Krediidiinfo õigusaktide alusel esitatud nõude täitmiseks AS Krediidiinfo poolt.
The Client shall pay the fees set out in and/or referred to in the Specific Terms. 
Klient maksab Erikokkuleppes sätestatud või viidatud tasu.
The Client agrees that it will: 
Klient nõustub, et ta:
The Client shall use all reasonable endeavours to ensure that any information provided to AS Krediidiinfo is complete, accurate and in the agreed format. 
Klient teeb kõik mõistlikud jõupingutused, kindlustamaks, et tema poolt AS-ile Krediidiinfo edastatud andmed on täielikud, täpsed ning kokku lepitud formaadis.
Occupancy rates and stabilised prices indicate that the number of customers has increased. 
Kliente on juurde tulnud, seda täituvusprotsent ja hinna stabiliseerumine näitab.
Customers’ price sensitivity and risk aversion have facilitated growth in time deposits in banks’ resources, which in turn has increased the cost of funding for banks. 
Klientide hinnatundlikkus ja vähene riskivõtmise soov on aga suurendanud tähtajaliste hoiuste osakaalu pankade ressursi hulgas, mis on kokkuvõttes muutnud rahastamise pankade jaoks kallimaks.
The rapid growth in client deposits has mainly been in demand deposits, as low deposit interest rates do not encourage money to be put in time deposits. 
Klientide hoiuste hoogne suurenemine on tulnud eeskätt nõudmiseni hoiuste kasvust: madalad hoiuseintressimäärad ei soodusta raha tähtajalist hoiustamist.
The amount of customer deposits has been sufficient in the past quarters to meet the lower demand for credit. 
Klientide hoiuste maht on viimastes kvartalites olnud piisav, et rahuldada vähenenud laenunõudlust.
It is important to expand the product mix and to offer new solutions for the clients. 
Klientide jaoks on oluline suurendada ka tootevalikut ning pakkuda välja uudislahendusi.
International Transactions of Customers via the Estonian Banking System 
Klientide rahvusvahelised tehingud pangasüsteemi vahendusel
Climate and Energy Agency (KENA) run by the manager of KENA and a committee appointed by the Minister of Economic Affairs and Communications. 
Kliima ja Energiaagentuur (KENA), mille tegevust juhivad KENA juht ja majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt määratud nõukoda.
85.5 million kroons have been provided for the operating expenses of the Climate and Energy Agency, and 230.0 million kroons for the application of the green investment scheme (Annex 12, 13). 
Kliima- ja Energiaagentuuri tegevuskuludeks on eraldatud 85,5 mln krooni ja rohelise investeerimisskeemi rakendamiseks 230,0 mln krooni (lisa 12,13).