natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The income earned by Estonian residents abroad declined 2% and the income earned by non-residents in Estonia decreased 5%. 
Eesti residentide välismaal teenitud tulu kahanes aastaga 2% ning mitteresidentide Eestis teenitud tulu 5%.
The income earned by Estonian residents abroad grew 14%, while the income earned by non-residents in Estonia increased 5%. 
Eesti residentide välismaal teenitud tulu kasvas 14% ning mitteresidentide Eestis teenitud tulu 5%.
The income earned by Estonian investors abroad grew by nearly a half and the income earned by non-residents in Estonia by a fourth, reaching 12.1 and 21.5 billion kroons, respectively. 
Eesti residentide välismaal teenitud tulu kasvas ligi poole ja mitteresidentide Eestis teenitud tulu neljandiku võrra, ulatudes vastavalt 12,1 ja 21,5 mld kroonini.
Investments abroad by Estonian residents (foreign assets) stood at 20.3 billion euros and investments in Estonia by non-residents (foreign liabilities) stood at 29.6 billion euros. 
Eesti residentide välismaale paigutatud investeeringud (välisnõuded) moodustasid 20,3 mld eurot ja mitteresidentide Eestisse tehtud investeeringud (väliskohustused) 29,6 mld eurot.
Investments abroad by Estonian residents (foreign assets) stood at 20.3 billion euros and investments in Estonia by non-residents (foreign liabilities) stood at 29.7 billion euros. 
Eesti residentide välismaale paigutatud investeeringud (välisnõuded) moodustasid 20,3 mld eurot ning mitteresidentide Eestisse tehtud investeeringud (väliskohustused) 29,7 mld eurot.
Total investments abroad by Estonian residents increased over the year by 18% and stood at 20.2 billion euros at the end of the year. 
Eesti residentide välismaale paigutatud investeeringute kogumaht kasvas aastaga 18% ning oli aasta lõpus 20,2 miljardit eurot.
Total investment abroad by Estonian residents increased in the third quarter by 4% to 19.4 billion euros at the end of the quarter. 
Eesti residentide välismaale paigutatud investeeringute kogumaht kasvas III kvartali jooksul 4% ning oli kvartali lõpus 19,4 miljardit eurot.
Estonian residents’ investment abroad grew by 4% from the previous quarter, to 17.9 billion euros at the end of the quarter. 
Eesti residentide välismaale paigutatud investeeringute kogumaht kasvas kvartaliga 4% ning oli kvartali lõpus 17,9 miljardit eurot.
Estonian residents’ investment abroad grew by 4% from the previous quarter, to 18.6 billion euros at the end of the second quarter. 
Eesti residentide välismaale paigutatud investeeringute kogumaht kasvas kvartaliga 4% ning oli kvartali lõpus 18,6 miljardit eurot.
Estonian residents’ investment abroad grew by 4% from the previous quarter to 18.6 billion euros at the end of the quarter. 
Eesti residentide välismaale paigutatud investeeringute kogumaht kasvas kvartaliga 4% ning oli kvartali lõpus 18,6 mld eurot.
Outbound travel 
Eesti residentide välisreisid
The debt investments of Estonian residents were greater still, with the net debt thus continuing to reduce. 
Eesti residentide võla tüüpi rahapaigutused välismaale olid aga suuremad ja seetõttu vähenes netovõlg jätkuvalt.
The share of loans issued to Estonian residents has been decreasing steadily in this aggregate portfolio. 
Eesti residentidele väljastatud laenude osatähtsus on selles jätkuvalt kahanenud.
The Estonian laws on state financing and the European Union rules forbid structural deficits in the state budget. 
Eesti riigi rahandust reguleerivad seadused ning Euroopa Liidu reeglid ei luba riigieelarve struktuurset puudujääki.
The state debt level of Estonia is noncompetitively the lowest in Europe. 
Eesti riigi võlatase on siiani konkurentsitult Euroopa madalaim.
Estonia’s budget balance and reference value for the budget balance criterion (% of GDP) 
Eesti riigieelarve tasakaal ja eelarvekriteeriumi kontrollväärtus (% SKPst)
Estonia has accordingly reached a point of decision in terms of foreign economic policy: how to increase knowledge, activities and representation in regard to Asia to provide the necessary support to entrepreneurs. 
Eesti riigil on seega välismajanduspoliitikas mõttekoht: kuidas Aasiateadmisi, tegevust ja esindatust suurendada nii, et anda ettevõtjatele vajalikku tuge.
The working group led by the Estonian president includes healthcare experts, patients, representatives of medical, pharmaceutical and ICT industry, legal experts and policy makers from various countries. 
Eesti riigipea juhitud töörühma kuulusid eri riikide tervishoiueksperdid, patsientide, meditsiini-, ravimi- ja IKT-tööstuse esindajad, õiguseksperdid ja poliitikud.
Estonia's country ratings fall and many fear the risk foreign investors will leave. 
Eesti riigireitingud langevad ja paljud riskikartlikumad välisinvestorid lahkuvad.
Estonia’s sovereign rating is mainly supported by the strong fiscal policy, rapid economic growth arising from the flexible and competitive economic system and the strong banking sector. 
Eesti riigireitingut toetavad peamiselt tugev eelarvepoliitika, paindliku ja konkurentsivõimelise majandussüsteemiga kaasnenud kiire majanduskasv ning tugev pangandussektor.
According to S&P, the reasons for keeping Estonia's negative outlook are risks arising from the economic situation of Estonia's neighbouring countries and main trading partners. 
Eesti riigireitingute väljavaate jätmist negatiivseks põhjendas S&P ohtudega, mis tulenevad Eesti naaberriikide ja peamiste kaubanduspartnerite majanduste olukorrast.
Estonia’s sovereign risk ratings, which set an upper limit to the rating of enterprises operating in the country, remained the same. 
Eesti riigiriski reitingud, mis seavad riigis tegutsevate ettevõtete reitingule ülempiiri, jäid muutumatuks.
In 2007, direct debits comprised 0.7% of the total value of non-cash domestic payments in Estonia (see Figure 8). 
Eesti riigisiseste sularahata maksete koguväärtusest moodustasid otsekorraldusmaksed 2007. aastal 0,7% (vt joonis 8).
The Estonian public debt is divided almost equally between the central government and local governments (see Table a). 
Eesti riigivõlg jaguneb peaaegu võrdselt keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste vahel (vt tabel a).
The Estonian state should not rush to borrow money that is exceptionally cheap because of central bank policies and to increase the national debt, because the Estonian economy is not currently in need of any additional stimulus, says Ardo Hansson, Governor of Eesti Pank. 
Eesti riik ei peaks kiirustama keskpankade poliitika tõttu üliodavat raha laenama ja riigivõlga suurendama, sest Eesti majandus praegu lisastiimulit ei vaja, leiab Eesti Panga president Ardo Hansson.
Estonia can be among the most successful in the world, if it is able to function as well as the very best in all four categories. 
Eesti riik pääseb maailma edukate hulka vaid juhul, kui suudab kõigis neljas kategoorias parimatega samal tasemel toimida.
The aim of Estonian state support for companies is partly to ensure the sustainability of the national economy by changing its structure and partly to ease the impact of possible market failures in the financing of companies. 
Eesti riiklike ettevõtlustoetuste eesmärk on ühelt poolt toetada riigi majanduse kestlikkust majanduse struktuuri muutmise kaudu ning teiselt poolt leevendada ettevõtluse rahastamisel tekkivaid võimalikke turutõrkeid.
The Estonian agencies could also facilitate joint collaboration at Nordic level. 
Eesti riiklikud asutused võiksid veel vahendada ka ühist koostööd Põhjamaade tasemel.
At the end of 2009 there were 545,692 passenger cars, 81,111 lorries, 4,117 buses and 18,626 motorcycles registered in the Estonian Motor Vehicle Registration Centre. 
Eesti Riiklikus Autoregistrikeskuses oli 2009. aasta lõpus arvel 545 692 sõiduautot, 81 111 veoautot, 4117 bussi ja 18 626 mootorratast.
The ranking of eco-innovation performance across the European Union compiled by the Eco-Innovation Observatory gives some idea about the state of the Estonian green economy compared to other countries. 
Eesti rohemajanduse olukorrast võrreldes teiste riikidega annab aimu Eco-Innovation Observatory poolt kokku pandud Euroopa Liidu ökoinnovatsiooni pingerida.
Estonia has taken a strong role in designing EU and NATO exercises like Cyber Europe and Cyber Coalition, and along with the CCD CoE host regional exercises like Baltic Cyber Shield and Locked Shields, and invites foreign observers to its various domestic technical and tabletop exercises. 
Eesti roll ELi ja NATO õppuste, näiteks "Cyber Europe’i“ ja "Cyber Coalitioni“ kavandamisel on olnud väga suur ja koos küberkaitse kompetentsikeskusega korraldatakse piirkondlikke õppusi, nagu "Locked Shield“, samuti kutsub Eesti välisvaatlejaid oma tehnilistele ja teoreetilistele õppustele.
Estonia’s role in the international supply chain is to provide mostly intermediate goods for final goods assembled elsewhere, so the share of final goods in our exports is relatively small. 
Eesti roll rahvusvahelises tööjaotuses on pakkuda enamasti lihtsamaid pooltooteid mujal kokkupandavate lõpptarbekaupade jaoks, mistõttu
The data on Estonian RGDP are published both according to the regions of NUTS 3 and based on the Estonian administrative division by 15 counties as follows (ibid.): 
Eesti RSKP andmed on avaldatud nii NUTS 3 piirkondade järgi kui ka vastavalt Eesti haldusjaotusele 15 maakonna kaupa järgmiselt (sealsamas).
Since 1997, Estonia is being assessed by three major international rating agencies: Moody’s Investors Service, StandardPoor’s and FitchRatings. 
Eesti saab alates 1997. aastast riigireitingu hinnanguid kolmelt peamiselt üleilmselt reitinguagentuurilt: Moody’s Investors Service, Standard & Poor’s ja Fitch Ratings.
Since 1997 Estonia is being assessed by three main international rating agencies: Moody’s Investors Service, Standard & Poor’s and FitchRatings. 
Eesti saab alates 1997. aastast riigireitingu hinnanguid kolmelt peamiselt üleilmselt reitinguagentuurilt: Moody’s Investors Service, Standard & Poor’s ja FitchRatings.
Since 1997, Estonia has been assessed by three major international rating agencies, Moody’s Investors Service, Standard & Poor’s and FitchRatings. 
Eesti saab alates 1997. aastast riigireitingu hinnanguid kolmelt peamiselt üleilmselt reitinguagentuurilt: Moody’s Investors Service, Standard
Estonia somehow gets by and the situation remains relatively stable. 
Eesti saab kuidagi hakkama ja meie seisund on suhteliselt stabiilne.
Estonia’s sustainable development strategy “Sustainable Estonia 21" sets the target to achieve ecological balance. 
Eesti säästva arengu strateegia "Säästev Eesti 21“ seab eesmärgiks saavutada ökoloogiline tasakaal.
Estonia achieved autonomy after the February revolution in Russia in 1917, when Estonia was a governorate of Russia. 
Eesti saavutas autonoomia pärast Venemaal toimunud veebruarirevolutsiooni 1917. aastal, mil Eestist moodustati üks kubermang.
In 2010, Estonian ports were visited by 9.5 million passengers in international and domestic traffic. 
Eesti sadamaid läbis 2010. aastal rahvusvaheliste ja riigisiseste vedudega 9,5 miljonit inimest.
Transit cargo through the ports of Estonia in 2006 still grewr eaching almost 39 million tonnes, which was also 6% more than in 2005. 
Eesti sadamate kaudu kulgenud transiitveoste maht kasvas 2006. aastal endiselt, ulatudes ligi 39 miljoni tonnini, mis oli samuti 6% rohkem kui 2005. aastal.
The volume of transit through Estonian ports increased to 38.8 million tons in 2006, including the more than doubled volume of unloaded transit goods. 
Eesti sadamate kaudu kulgenud transiitveoste maht kasvas 2006. aastal ligi 38,8 miljoni tonnini, sealhulgas suurenes transiitkauba lossimine üle kahe korra.
By 2013, the flow of transit goods moving through Estonian ports was back at the same level as at the beginning of the century, i.e. about 28 million tons per year, and it is unlikely that transit volumes would reach the level of 2006, for instance. 
Eesti sadamate kaudu kulgev transiitkaupade voog oli 2013. aastaks jõudnud tagasi sajandi algusaastate tasemele ehk ligi 28 miljoni tonnini ja on ebatõenäoline, et transiitkaubavedude maht taastuks näiteks 2006. aasta tasemeni.
88% of passengers were transported through Estonian ports in the intra-EU international traffic context. 
Eesti sadamate kaudu veeti 88% sõitjatest EL-i sisestel rahvusvahelistel liinidel.
The total capacity of Estonian ports decreased in 2012 compared to the previous year after three years of increase in the volume of loading and unloading of goods. 
Eesti sadamate kogukaubamaht vähenes 2012. aastal varasema aastaga võrreldes pärast kolm aastat kestnud kaupade lastimise ja lossimise mahu kasvu.
The total cargo volume of the Estonian ports decreased 1.4% compared to the year 2012. 
Eesti sadamate kogukaubamaht vähenes võrreldes 2012. aastaga 1,4%.
The most frequently handled group of goods in Estonian ports was refined petroleum products (around 30 million tonnes), and the transport of these products increased 8%. 
Eesti sadamates käideldi enim rafineeritud naftatooteid (ligi 30 miljonit tonni), mille vedu kasvas aastaga 8%.
In 2012 passenger transport through Estonian ports increased 4%. 
Eesti sadamates kasvas reisijate arv varasema aastaga võrreldes ka 2012. aastal 4%.
In 2008, loading of transit goods in Estonian ports decreased by 30% and amounted to 21.3 million tonnes. 
Eesti sadamates laevadele lastitud transiitveoste maht vähenes 2008. aastal 30% ja ulatus 21,3 miljoni tonnini.
In 2012, a total of 43.3 million tons of goods were loaded and unloaded in Estonian ports, which was 10% less than the previous year. 
Eesti sadamates lastiti ja lossiti 2012. aastal kokku 43,3 miljonit tonni kaupa, mis oli 10% vähem eelmisest aastast.
In 2013, a total of 42.9 million tons of goods were loaded and unloaded in the Estonian ports, which was 1.4% less than the previous year. 
Eesti sadamates lastiti ja lossiti 2013. aastal kokku 42,9 miljonit tonni kaupa, mis oli 1,4% vähem eelmisest aastast.
In Estonian ports 38.5 million tonnes of cargo – 6% more than in 2008 – were loaded and unloaded. 
Eesti sadamates lastiti ja lossiti 38,5 miljonit tonni kaupa – 6% enam kui 2008. aastal.
The number of cargo ships calling at Estonian ports increased 12% compared to the previous year. 
Eesti sadamates peatunud kaubalaevu oli 12% enam kui aasta varem.
In 2010 more passenger ships visited the ports of Estonia than in 2009. 
Eesti sadamates peatus 2010. aastal rohkem reisilaevu kui 2009. aastal.
The share of transit goods loaded onto trains at Estonian ports in the total transport of transit goods by rail is marginal. 
Eesti sadamates raudteesõidukitele laaditud transiitkaupade osatähtsus kogu transiitkaubaveos raudteel on väga väike.
Estonian ports are visited by more and more sea passengers. 
Eesti sadamates teenindatakse üha suuremat arvu merereisijaid.
In 2012 cargo volumes in Estonian ports were a tenth lower than the year before. 
Eesti sadamates vähenes kaubamaht 2012. aastal kümnendiku võrra.
The number of ships calling at Estonian ports in 2013 was 11,185 – 287 fewer than the year before. 
Eesti sadamatesse saabus 2013. aastal välismaalt 11 185 laeva – 287 võrra vähem kui aasta varem.
as Estonia joined the schengen visa zone in 
Eesti Schengeni viisaruumiga liitumise tõttu
Estonian legislation requires certification that the signer’s certificate is valid at the time of the signature (incidentally, that is why we must be connected to the Internet at the moment of the signature – so that this confirmation can be obtained). 
Eesti seadusandlus nõuab digitaalallkirja koosseisu tõendust, et allkirjastaja sertifikaat allkirjastamise ajal kehtib (muide: sellepärast peamegi olema allkirjastamise ajal internetti ühendatud, et seda tõendust hankida).
In these chapters Estonian legislation is in principle in compliance with the EU acquis. 
Eesti seadusandlus vastab põhimõtteliselt vastavate peatükkide ELi acquisle.
Under Estonian law, a person uses a qualified certificate to authenticate his or her association with the identifier. 
Eesti seadusandluse kohaselt tõestab isik digimaailmas oma seotuse identifikaatoriga kvalifitseeritud sertifikaadi abil.
Estonia, together with the entire Western world, is facing low birth rates, rising life expectancy and declining working age population. 
Eesti seisab sarnaselt läänemaailmaga silmitsi madala sündimuse, pikeneva eluea ja tööealise elanikkonna vähenemisega.
Estonia supports the overall idea that indirect taxes in the European Union should be harmonised, i.e. there should be as few exceptions in the VAT and excise duty system as possible. 
Eesti seisab üldise idee eest, et Euroopa Liidus peaksid kaudsed maksud olema ühtlustatud, see tähendab võimalikult vähe erandeid käibemaksu- ning aktsiisisüsteemis.
The requirement to make the transition to SEPA direct debits needs particular attention, given the current payment landscape in Estonia. 
Eesti senist maksekeskkonda arvestades vajab tähelepanu määruse nõue minna üle SEPA otsekorraldustele.
The current partnerships will not be sufficient for Estonia, if we want to raise our standard of living in the long run. 
Eesti senistest partneritest ei piisa enam, kui tahame pikemas plaanis oluliselt tõsta oma elatustaset.
Estonian internal trade was in a big decline in 2009. 
Eesti sisekaubandus oli 2009. aastal suures languses.
In Estonia, the real growth of the gross domestic product (GDP) was 3.2% last year, while the GDP of the European Union (EU) as a whole declined 0.3%. 
Eesti sisemajanduse koguprodukt (SKP) kasvas möödunud aastal hinnamuutuse mõju arvestades 3,2%, Euroopa Liidu (EL) majandus kokku kahanes aga 0,3%.
The first signs of a shock in Estonia’s domestic economy appeared at the beginning of 2009. 
Eesti sisemajanduses ilmnesid 2009. aasta algul esimesed märgid võimaliku šoki suurusest.
Domestic demand remains weak and the impact of wage growth recovery on prices will be limited due to rapid productivity pickup. 
Eesti sisenõudlus püsib nõrk ning palgakasvu taastumise mõju hindadele jääb tootlikkuse kiire tõusu tõttu piiratuks.
Estonia’s domestic demand started to shrink already two years ago – in spring 2007. 
Eesti sisenõudluse kasv hakkas vähenema juba kaks aastat tagasi 2007. aasta kevadel.
In the field of domestic retail payments most of the banks participating in the Estonian market offer increasingly more interbank direct debit facilities, which enable clients to use domestic direct debit service even if the settlement accounts of the payer and the receiver are not in the same bank. 
Eesti siseriiklikke jaemaksete arendusena pakuvad enamik Eesti turul tegutsevatest pankadest üha enam pankadevahelist otsekorraldusteenust, mis võimaldab kliendil teha siseriiklikke otsekorraldusi ka juhul, kui maksja ja saaja arvelduskontod ei asu samas pangas.
Domestic consumption in Estonia was lower than total incomes for the second consecutive quarter. 
Eesti sisetarbimine oli teist kvartalit järjest väiksem kui majanduses teenitud tulud kokku.
The value of merchandise imported for the needs of the Estonian domestic market in 1996 exceeded the respective figure of 1995 by 5.5 billion kroons (25.4%). 
Eesti siseturu vajadusteks 1996. aastal imporditud kaupade maksumus ületas 5,5 miljardi krooni võrra (25,4%) 1995. aasta vastava mahu.
The Estonian income and price levels are among the lowest in the European Union. 
Eesti sissetuleku- ja hinnatase on Euroopa Liidu madalamaid.
Income and price level in Estonia compared to the EU average 
Eesti sissetuleku- ja hinnatase võrreldes Euroopa Liidu keskmisega
Estonian incomes were converging to the European Union average before the global financial crisis struck. 
Eesti sissetulekute tase lähenes üleilmse finantskriisi eel jõudsalt Euroopa Liidu keskmisele.
An appreciation of 1% in the REER calculated from the Estonian GDP deflator slowed growth in goods imports by 0.6 percentage point rather than accelerating it. 
Eesti SKP deflaatori baasil arvutatud REERi 1% kallinemine pidurdas, mitte ei kiirendanud, kaubaimpordi kasvu 0,6 protsendipunkti.
Estonian GDP prices rose during the past six years by about the same amount as those in our trading partners, and there were no great gains or losses in price competition. 
Eesti SKP hinnad kasvasid viimase kuue aasta jooksul ligikaudu sama palju kui meie kaubanduspartneritel ning suurt hinnakonkurentsi võitu ega kaotust pole selles vallas olnud.
The per capita GDP in Estonia is 64% of the average of the EU 27 and the real wages have continued to decline in the past two years, accounting for only 30% of the EU 15 average. 
Eesti SKP inimese kohta on 64% EL 27 keskmisest ja Eestis on reaalp alk viimased kaks aastat järjest langenud, moodustades vaid 30% EL 15 keskmisest.
GDP growth in Estonia in recent years has been quite employment intensive, while the productivity of labour has grown to a lesser extent (see Figure 3). 
Eesti SKP kasv on viimastel aastatel toetunud peamiselt tööjõu sisendi, st hõive, suurenemisele ning tööjõu tootlikkuse kasv on olnud väga väike (vt joonis 3).
During this period, Estonia’s GDP grew 3.6 times, the world’s GDP – 2.3 times. 
Eesti SKP kasvas sellel perioodil 3,6, maailma oma aga 2,3 korda.
The growth of the Estonian GDP is facilitated by exports becoming broaderM easures by the increased share of products and services with a greater value added, and by the development of domestic consumption. 
Eesti SKP kasvu toetab ekspordi muutumine laiapõhjalisemakss uurema lisandväärtusega toodete ja teenuste osatähtsuse kasv ning sisetarbimise areng.
Fast drop in both the domestic and external demand influenced the decrease of the GDP in Estonia. 
Eesti SKP langust mõjutas nii sise- kui ka välisnõudluse kiire vähenemine.
According to the structure of Estonia’s GDP, the largest economic activities in Estonia have always been manufacturing, construction, retail and wholesale trade, and real estate activities. 
Eesti SKP struktuurist selgub, et suurimad tegevusalad on siinses majanduses läbi aegade olnud töötlev tööstus, ehitus, jae- ja hulgikaubandus ning kinnisvara.
Estonia’s GDP per capita at current prices was 13,000 euros in 2012, while the European Union average was 25,600 euros. 
Eesti SKP ühe elaniku kohta oli 2012. aastal jooksevhindades 13 000 eurot, samal ajal kui Euroopa Liidu keskmine oli 25 600 eurot.
This can be seen in Eurostat figures that show Estonia’s GDP per capita at current prices was 6.5 times higher in 2012 than in 1995. 
Eesti SKP ühe elaniku kohta suurenes Eurostati andemetel jooksevhindades 1995.–2012. aastal 6,5 korda.
The net outflow of income reached a record level owing to the favourable investment environment in Estonia. 
Eesti soodne investeerimiskeskkond tõi kaasa tulu netoväljavoolu rekordtaseme.
Estonia has been a favourable investment environment, as reinvested earnings are not subject to taxation here. 
Eesti soodne investeerimiskeskkond, mis vabastab maksustamisest reinvesteeritud tulu, motiveerib välisinvestorid reinvesteerima oma otseinvesteeringutelt saadud tulu.
Estonia wants to continue to be a leader in this area in Europe, taking part in many international projects such as STORK and e-CODEX. 
Eesti soovib olla jätkuvalt üks selle ala juhtriike Euroopas, osaledes mitmetes rahvusvahelistes projektides, nagu STORK ja e-CODEX.
The crisis of Eesti Sotsiaalpank (ESP) and Eesti Tööstuse Arengu Pank (ETAP) had a significant influence on the development of the Estonian banking system in 1994. 
Eesti Sotsiaalpanga (ESP) ning Eesti Tööstuse Arengu Panga (ETAP) kriis mõjutas oluliselt pangasüsteemi arengut 1994. aastal.
THE CRISIS OF EESTI SOTSIAALPANK AND EESTI TÖÖSTUSE ARENGU PANK ORGANISATION OF BANKING SUPERVISION Stricter requirements Organisational changes LEGISLATION AND NORMS Law on Credit Institutions Improving the banking regulations Institutional subordination of the banking supervision INTERNATIONAL COOPERATION IN BANKING SUPERVISION 
EESTI SOTSIAALPANGA JA EESTI TÖÖSTUSE ARENGU PANGA KRIIS PANGAJÄRELEVALVE KORRALDUS Uuendatud hindamisalused Organisatsioonilised ümberkorraldused SEADUSANDLUS JA NORMATIIVID Krediidiasutuste seadus Krediidiasutuste tegevust reguleeriva normatiivse raamistiku täiendamine Pangajärelevalve institutsionaalsest alluvusest RAHVUSVAHELINE PANGAJÄRELEVALVEALANE KOOSTÖÖ