natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The annual growth of collected gross premiums stood at 18% and 20%, respectively, which is comparable to last year’s nominal GDP growth. 
Kogutud brutopreemiate aastakasv oli vastavalt 18% ning 20%, mis on võrreldav viimase aasta nominaalse majanduskasvuga.
Most of them were still unit-linked life insurance premiums and capital insurance premiums (83% in total), but since the fourth quarter of 2008 the percentage of these premiums has changed in favour of the latter. 
Kogutud maksetest moodustasid endiselt suurema osa investeerimisriskiga elukindlustuse ja kapitalikogumiskindlustuse maksed (kokku 83%), kuid alates 2008. aasta IV k var talist on toimunud muutus nende kindlustusliikide maksete osakaaludes viimase kasuks.
The total revenues increased to 6.3 billion euros (up 7%) and the total expenditures to 6.1 billion euros (up 5%). 
Kogutulud olid 6,3 miljardit eurot (kasv 7%) ja kogukulud 6,1 miljardit eurot (kasv 5%).
The growth of the net outflow of total income was slowed down by the 48% annual increase of the inflow of income (see Table 14). 
Kogutulude netoväljavoolu kasvu pidurdas tulude sissevoolu 48%line aastakasv (vt tabel 14).
Total profitability decreased significantly in manufacturing, trade and construction (see Figure 4). 
Kogutulusus alanes märgatavalt töötlevas tööstuses, kaubanduses ning ehituses (vt joonis 4).
Collect various economic and financial data that are necessary for the implementation of monetary policy and the fulfilment of the Eurosystem’s other tasks. 
Koguvad mitmesuguseid majandus- ja finantsandmeid, mida on vaja rahapoliitika teostamiseks ja eurosüsteemi teiste ülesannete täitmiseks.
The decrease in the gross external debt arose from a decline in long-term and short-term debt liabilities of credit institutions. 
Koguvälisvõla kahanemine tulenes krediidiasutuste pika- ja lühiajaliste võlakohustuste vähenemisest.
The growth was owing to other sectors and the general government sector. 
Koguvälisvõla kasvu taga olid muud sektorid ja valitsemissektor.
The gross external debt increased by 2% in the quarter, driven mainly by other sectors and to a smaller extent by the general government. 
Koguvälisvõla maht suurenes kvartaliga ligi 2%, mille põhjustasid valdavalt muud sektorid ja väiksemas ulatuses valitsemissektor.
Gross external debt was increased equally by credit institutions, other sectors as well as intercompany lending of direct investment companies. 
Koguvälisvõla suurendasid enam-vähem võrdses mahus nii krediidiasutused, muud sektorid kui ka otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete grupisisesed võlad.
The increase in the gross external debt arose mainly from a rise in long-term debt liabilities of credit institutions. 
Koguvälisvõla suurenemine tulenes põhiliselt krediidiasutuste pikaajaliste võlakohustuste kasvust.
The growth in the gross external debt mainly stemmed from a rise in credit institutions’ debt liabilities, in particular short-term debt liabilities. 
Koguvälisvõla suurenemine tulenes põhiliselt krediidiasutuste võlakohustuste, eelkõige lühiajaliste võlakohustuste kasvust.
The growth in the gross external debt was mainly boosted by credit institutions and the intercompany lending of direct investment companies. 
Koguvälisvõla suurenemist mõjutasid eelkõige krediidiasutused ja otseinvesteeringuettevõtete grupisisesed võlad.
The growth in the gross external debt was mainly affected by other sectors and credit institutions, whose debt liabilities increased by 40% and 23%, respectively. 
Koguvälisvõla suurenemist mõjutasid eelkõige muud sektorid ja krediidiasutused, mille võlakohustused kasvasid vastavalt 40% ja 23%.
The contraction can be ascribed to credit institutions, other sectors and intercompany lending between direct investment companies. 
Koguvälisvõla vähenemise taga olid nii krediidiasutused, muud sektorid kui ka otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete grupisisene laenamine.
40% of the gross external debt was related to Sweden and Finland. 
Koguvälisvõlast 40% oli seotud Rootsi ja Soomega.
52% of the gross debt liabilities are related to Sweden and Finland, 60% being the debt liabilities of credit institutions. 
Koguvälisvõlast 52% oli seotud Rootsi ja Soomega ning 60% hõlmasid krediidiasutuste võlakohustused.
gross external debt (% of GDP) net external debt (% of GDP) 
koguvälisvõlg (% SKP suhtes) netovälisvõlg (% SKP suhtes)
gross external debt (% of GDP) 
koguvälisvõlg (% SKP suhtes)
gross external debt as a ratio to GDP (right scale) 
koguvälisvõlg (% SKP suhtes, parem telg)
gross external debt (% of GDP; right scale) 
koguvälisvõlg (% SKP suhtes; parem telg)
Gross external debt (% of GDP) 
Koguvälisvõlg (% SKPst)
gros external debt (EEK bn) net external debt (EEK bn) gross external debt (% of GDP) net external debt (% of GDP) 
koguvälisvõlg (mld kr) netovälisvõlg (mld kr) koguvälisvõlg (% SKP suhtes) netovälisvõlg (% SKP suhtes)
gross external debt (EEK m) gross external debt (% of GDP) 
koguvälisvõlg (mln kr) koguvälisvõlg (% SKP suhtes)
Estonia’s gross external debt comprised 62%, or 261 billion kroons, of total external liabilities, having shrunk by 4%, or 10 billion kroons, from the second quarter. 
Koguvälisvõlg ehk kõigi sektorite võlakohustused moodustasid väliskohustustest 62% ehk 261 miljardit krooni, olles kvartaliga vähenenud 4% ehk 10 miljardi krooni võrra.
Estonia’s gross external debt, that is the total external debt of all economic sectors, grew by 2% quarter-on-quarter to 58%, or 16.1 billion euros, of total direct investment in Estonia. 
Koguvälisvõlg ehk riigi kõigi majandussektorite välisvõlg hõlmas Eestisse tehtud välisinvesteeringute positsioonist 58% ehk 16,1 miljardit krooni, olles kvartaliga suurenenud 2%.
Estonia’s gross external debt, that is the total external debt of all economic sectors, comprised 58% or 15.8 billion euros of total direct investment in Estonia, having increased by 2% quarter-on-quarter. 
Koguvälisvõlg ehk riigi kõigi majandussektorite välisvõlg hõlmas Eestisse tehtud välisinvesteeringutest 58% ehk 15,8 mld eurot, olles kvartaliga suurenenud 2%.
Estonia’s gross external debt, that is the total external debt of all economic sectors, comprised 59% or 15.7 billion euros of total direct investment in Estonia, having shrunk by 5% year-on-year. 
Koguvälisvõlg ehk riigi kõigi majandussektorite välisvõlg hõlmas Eestisse tehtud välisinvesteeringutest 59% ehk 15,7 miljardit eurot, olles aastaga vähenenud 5%.
The gross external debt, which is the external debt of all the economic sectors in the country as a ratio to GDP, fell by the end of 2013 from a year earlier by eight percentage points to 87% of GDP, mainly because credit institutions and other private sector companies reduced their indebtedness. 
Koguvälisvõlg ehk riigi kõikide majandussektorite välisvõlg suhtena SKPsse vähenes 2013. aasta lõpuks aastaga ligikaudu kaheksa protsendipunkti 87%ni SKPst peamiselt krediidiasutuste ja muu erasektori vähenenud võlgnevuse tõttu.
The gross external debt formed 48% of external liabilities. 
Koguvälisvõlg hõlmas 48% väliskohustuste mahust.
The gross external debt amounted to 49% of the external liabilities. 
Koguvälisvõlg hõlmas 49% väliskohustuste mahust.
Gross external debt was 61%, or 16 billion euros, of foreign investment in Estonia, having contracted 5% quarter-on-quarter. 
Koguvälisvõlg hõlmas Eestisse paigutatud välisinvesteeringutest 61% ehk 16 miljardit eurot, olles kvartaliga vähenenud 5%.
The gross external debt amounted to a half of the external liabilities. 
Koguvälisvõlg hõlmas pool väliskohustuste mahust.
The gross external debt formed 47% of external liabilities. 
Koguvälisvõlg hõlmas väliskohustuste mahust 47%.
The gross external debt formed a half of the volume of external liabilities. 
Koguvälisvõlg hõlmas väliskohustuste mahust poole.
The gross external debt accounted for 52% of the external liabilities. 
Koguvälisvõlg moodustas 52% väliskohustuste mahust.
The gross external debt was equal to 56% of total foreign investment in Estonia or to 98% of GDP. 
Koguvälisvõlg moodustas 56% Eestisse paigutatud välisinvesteeringute kogumahust ja 98% SKPst.
The gross external debt accounted for 58% of total foreign investments in Estonia and made up 98% of GDP. 
Koguvälisvõlg moodustas 58% Eestisse paigutatud välisinvesteeringute kogumahust ja 98% SKPst.
The gross external debt accounted for 65% of total external liabilities. 
Koguvälisvõlg moodustas 65% väliskohustuste mahust.
The gross external debt constituted 67% of total external liabilities. 
Koguvälisvõlg moodustas 67% väliskohustustest.
The gross external debt comprised 68% of total external liabilities. 
Koguvälisvõlg moodustas 68% väliskohustuste mahust.
The gross external debt 
Koguvälisvõlg moodustas
Gross external debt was the lowest in the following countries: the Czech Republic and International comparison Romania (respectively, 63% and 68% of the GDP), Poland and Lithuania (both 70% of the GDP). 
Koguvälisvõlg oli väikseim Tšehhis ja Rumeenias (vastavalt 63% ja 68% SKP-st), Poolas ja Leedus (mõlemas 70% SKP-st).
gross external debt as a ratio to GDP (right scale) net external debt as a ratio to GDP (right scale) 
koguvälisvõlg suhtena SKPsse (parem telg) netovälisvõlg suhtena SKPsse (parem telg)
As a ratio of GDP, gross external debt remained almost unchanged quarter-on- quarter and was 24% bigger than GDP at the end of the second quarter (see Table 2 and Figure 1). 
Koguvälisvõlg suhtena SKPsse kvartali jooksul peaaegu ei muutunud ning oli kvartali lõpus SKPst 24% suurem (vt tabel 2 ja joonis 1).
As a ratio of GDP, gross external debt decreased by 11 percentage points and was 14% larger than annual GDP (see Table 2 and Figure 1). 
Koguvälisvõlg suhtena SKPsse langes aasta jooksul 11 protsendipunkti võrra ning oli aastasest SKPst 14% suurem (vt tabel 2 ja joonis 1).
As a ratio of GDP, gross external debt was 97% at the end of the quarter (see Table 2 and Figure 1). 
Koguvälisvõlg suhtena SKPsse oli kvartali lõpus 97% (vt tabel 2 ja joonis 1).
As a ratio of GDP, gross external debt decreased by 5 percentage points and was about 9% larger than annual GDP (see Table 2 and Figure 1). 
Koguvälisvõlg suhtena SKPsse vähenes kvartali jooksul 5 protsendipunkti võrra ning oli aastasest SKPst 9% suurem (vt tabel 2 ja joonis 1).
The gross external debt grew primarily owing to the increase in the long-term debt liabilities of credit institutions. 
Koguvälisvõlg suurenes eelkõige krediidiasutuste pikaajaliste võlakohustuste kasvu tõttu.
The gross external debt grew mainly because the long- and short-term debt liabilities of other sectors increased by a third. 
Koguvälisvõlg suurenes seetõttu, et muude sektorite pika- ja lühiajalised võlakohustused kasvasid kolmandiku võrra.
The gross external debt grew mostly owing to the increase in short-term debt liabilities. 
Koguvälisvõlg suurenes valdavalt krediidiasutuste lühiajaliste võlakohustuste kasvu tõttu.
The gross external debt grew mainly owing to the increase in the long-term liabilities of credit institutions. 
Koguvälisvõlg suurenes valdavalt krediidiasutuste pikaajaliste võlakohustuste kasvu tõttu.
The gross external debt was boosted primarily by the business sector and somewhat also by the general government. 
Koguvälisvõlga suurendas peamiselt ettevõtlussektor ja mõnevõrra ka valitsemissektor.
Gross external debt was increased by the general government but reduced by credit institutions and the business sector. 
Koguvälisvõlga suurendas valitsemissek tor, vähendasid aga krediidiasutused ja ettevõtlussek tor.
The gross external debt increased mainly due to other sectors and to a smaller extent due to the general government. 
Koguvälisvõlga suurendasid eelkõige muud sektorid ja väiksemal määral valitsemissektor.
Credit institutions and other sectors contributed the most to the increase, comprising 55% and 24% of the debt, respectively. 
Koguvälisvõlga suurendasid krediidiasutused ja muud sektorid, kusjuures esimeste osakaal koguvälisvõlas oli 55% ja viimaste oma 24%.
The gross external debt was boosted primarily by other sectors and the general government. 
Koguvälisvõlga suurendasid peamiselt muud sektorid ja valitsemissektor.
The gross external debt was boosted primarily by long-term loans to other sectors and the general government. 
Koguvälisvõlga suurendasid peamiselt muude sektorite ja valitsemissektori pikaajalised laenud.
The main driver of the growth in gross external debt was long-term loans to the general government sector. 
Koguvälisvõlga suurendasid peamiselt valitsemissektori pikaajalised laenud.
The gross external debt increased owing to the general government and the business sector, but fell because of credit institutions. 
Koguvälisvõlga suurendasid valitsemis- ja ettevõtlussektor, vähendasid aga krediidiasutused.
The gross external debt was boosted primarily by the general government and other sectors. 
Koguvälisvõlga suurendasid valitsemissektor ja muud sektorid.
Credit institutions contributed the most to the decrease, comprising 56% of the debt. 
Koguvälisvõlga vähendasid peamiselt krediidiasutused, mille osakaal võlas hõlmas 56%.
Credit institutions contributed the most to the reduction in the debt. 
Koguvälisvõlga vähendasid peamiselt krediidiasutused.
The gross external debt shrank, mostly owing to credit institutions and intercompany lending between direct investment companies. 
Koguvälisvõlga vähendasid põhiliselt krediidiasutused ja otseinvesteeringusuhetes olevate ettevõtete grupisisene laenamine.
44% of gross external debt was related to Sweden and Finland (47% at the end of the second quarter), of which 60% were the debt liabilities of credit institutions. 
Koguvõlast 44% oli seotud Rootsi ja Soomega (II kvartali lõpus 47%) ning nende riikide võlast omakorda 60% olid krediidiasutuste võlad.
The external debt of credit institutions accounted for 56% and that of other sectors for 24% of the gross external debt. 
Koguvõlast 56% moodustas krediidiasutuste ja 24% muude sektorite välisvõlg.
56% of the gross debt liabilities are related to Sweden and Finland, 64% being the debt liabilities of credit institutions. 
Koguvõlast 56% oli seotud Rootsi ja Soomega, millest omakorda 64% olid krediidiasutuste võlakohustused.
The gross external debt amounted to 52% of the external liabilities. 
Koguvõlg hõlmas 52% väliskohustuste mahust.
Gross debt amounted to 55% of external liabilities. 
Koguvõlg hõlmas 55% väliskohustuste mahust.
The applicable countercyclical capital buffer rate: 0% 
kohaldatav vastutsüklilise kapitalipuhvri määr: 0%
The domestic interbank money market continued to operate but its importance decreased, as the banking system integrated more closely with the international money and capital market. 
Kohalik pankadevaheline rahaturg jätkas küll tegevust, kuid tema osatähtsus vähenes, sest pangandussüsteem lõimus üha tihedamalt rahvusvahelise raha- ja kapitalituruga.
The local bond market has been very passive in the past five years. 
Kohalik võlakirjaturg on olnud viimased viis aastat väga passiivne.
The percentage of local issuers increased to around 91% by the end of the year owing to the low levels of activity in the primary bond market. 
Kohalike emitentide osatähtsus kasvas võlakirjade esmasturu üldise passiivsuse tõttu aasta lõpuks ligikaudu 91% ni.
Two investment funds supplied almost 90% of this local investment in Estonia: BaltCap, which is one of the largest private equity funds in the Baltic states, and SmartCap, the subsidiary of Eesti Arengufond. 
Kohalike investorite investeeringutest Eestisse tuli ligikaudu 90% kahelt investeerimisfondilt: BaltCap, mis on üks suuremaid Baltimaades tegutsevaid erakapitalifonde, ja Arengufondi tütarettevõttelt SmartCap.
Local investors constituted 48% of the market at the end of September, 12% being private investors. 
Kohalike investorite osakaal aktsiaturul oli septembri lõpus 48%, millest eraisikud hõlmavad ligikaudu 12%.
A low interest of domestic investors in investing in the Estonian stock market has stimulated non-residents to acquire Estonian enterprises relatively cheaply. 
Kohalike investorite vähene aktiivsus investeerimisel Eesti aktsiaturule on suurendanud mitteresidentide huvi omandada suhteliselt odavalt Eesti ettevõtteid.
The share of local and foreign investors has remained the same also after the turmoil in stock markets. 
Kohalike ja välisinvestorite osatähtsus on püsinud samaväärne ka pärast aktsiaturgudel toimunud rahutusi.
The deficit of local governments will be covered from external funds and the nominal amount of their debt will increase. 
Kohalike omavalitsuste eelarvete puudujääk kaetakse võõrvahenditest ning nende nominaalne võlg suureneb.
The deficit of local governments budget was smaller (about 0.2% of GDP). 
Kohalike omavalitsuste eelarvete puudujääk oli väiksem (ca 0,2% SKP suhtes).
There was rapid wage growth in areas administered by local governments last year, which is probably largely because of the new wage agreements for health and education that came into force during the year. 
Kohalike omavalitsuste haldusalas kiirenes palgakasv eelmisel aastal tuntavalt, mis tulenes tõenäoliselt suurel määral aasta kestel jõustunud palgalepetest hariduses ja tervishoius.
the expenditure of local governments is likely to remain larger than their income 
Kohalike omavalitsuste kulud jäävad tõenäoselt tuludest suuremaks
The deficit of the local government sector increased almost three times over the year, amounting to 83 million euros. 
Kohalike omavalitsuste sektori defitsiit suurenes aastaga ligi kolm korda ja oli 83 miljonit eurot.
In the local government sector, revenues amounted to 16.9 million euros more than expenditures. 
Kohalike omavalitsuste sektoris kogunes tulusid 16,9 miljonit eurot rohkem, kui tehti kulutusi.
In the local government sector, there are very few other units besides local governments – foundations, health care facilities and non-market producer enterprises account for only 9% of the whole sub-sector. 
Kohalike omavalitsuste sektoris oli peale omavalitsusasutuste muid üksusi ehk siht- ja tervishoiuasutusi ning mitteturutootjatest ettevõtteid väga vähe – vaid ligi 9% kogu allsektorist.
In the local government sector, there are very few other units besides local governments – foundations, health care facilities and non-market producer enterprises account for only 8% of the whole sub-sector. 
Kohalike omavalitsuste sektoris on peale omavalitsusasutuste muid üksusi ehk siht- ja tervishoiuasutusi ning mitteturutootjatest ettevõtteid väga vähe – vaid ligi 8% kogu allsektorist.
The overall debt level of local governments grew 5% compared to 2011. 
Kohalike omavalitsuste üldine võlatase kasvas 2011. aastaga võrreldes 5%.
The overall debt level of local governments grew 12% compared to 2012, amounting to 636 million euros by the end of 2013. 
Kohalike omavalitsuste üldine võlatase kasvas 2012. aastaga võrreldes 12%, jõudes 2013. aasta lõpuks 636 miljoni euroni.
According to the local government capacity index, the local governments that have developed their services tend to be more successful (Kohaliku … 2013). 
Kohalike omavalitsuste võimekuse indeksi järgi on edukamad just need kohalikud omavalitsused, kes on arendanud oma teenuseid (Kohaliku … 2013).
Debt securities issued by local governments 
Kohalike omavalitsuste võlakohustused
Total debt of local governments 
Kohalike omavalitsuste võlg kokku
The fiscal policy of local governments has been looser and therefore the Rural Municipality and City Budgets Act has set limits on their borrowing. 
Kohalike omavalituste eelarvepoliitika on olnud lõdvem ning seetõttu on nende laenuvõtmisele valla- ja linnaeelarve seadusega seatud piirangud.
The grant for local authorities covers 50% of the total eost of purehase of housing or building costs in respeet to ereate housing for a new work force coming to the region and for the tenants of restituted buildings. 
Kohalikele omavalitsustele mõeldud toetus elukohtade loomiseks piirkonda saabuvale uuele tööjõule ja tagastatud eluruumide üürnikele katab kuni 50% eluruumi ostu või ehituse kogumaksumusest.
to local governments 
kohalikele omavalitsustele
Local governments took 22 new municipal residential premises in use in 2008. 
Kohalikes omavalitsustes võeti 2008. aastal kasutusse 22 uut munitsipaaleluruumi.
Entrepreneurs’ attitude to local governments varies. 
Kohalikesse omavalitsustesse suhtuvad Setumaa ettevõtjad erinevalt.
Local governments were supported by covering of installation costs of standard chargers in the amount of 43,056 euros, including 
Kohalikke omavalitsusi toetati tavalaadijate paigalduskulude katmisega summas 43 056 eurot, sh
Finding an optimum level of and a balance between business activity and the versatility of local economy is certainly a challenge for planners of local development. 
Kohaliku arengu kavandajatele on kindlasti proovikiviks leida optimaalne ettevõtlusaktiivsus ja majandustegevuse mitmekülgsus ning otsida nende vahel tasakaalu.
Such small centres are very important for the local development, because all essential services for rural settlements – an educational institutionr ural municipality office, shops, family physician – tend to be concentrated there. 
Kohaliku arengu seisukohalt on väiksed keskusesarnased asulad väga tähtsad, sest sinna koonduvad kõik maa-asulale vajaminevad teenused: haridusasutus, vallamaja, kauplused, perearst.
Developing local biofuels. 
Kohaliku bioenergeetika arendamine.
The poor demand of the domestic construction market forced construction enterprises to look for work outside of Estonia, mainly with our closest neighbours. 
Kohaliku ehitusturu kesine nõudlus sundis ehitusettevõtteid otsima tööd väljastpoolt Eestit, põhiliselt lähinaabrite juurest.
On the local market, the respective figures were 1.7 billion euro and 26%. 
Kohaliku ehitusturu kohta olid vastavad näitajad 1,7 miljardit eurot ja 26% rohkem.
Regarding local business environment, Setomaa Development Programme was considered positive. 
Kohaliku ettevõtluskeskkonna suhtes peeti Setomaa arengu programmi igati positiivseks.
Development of local capital markets. 
Kohaliku kapitalituru arendamine.
Proficiency in the local language is also very important. 
Kohaliku keele valdamine on samuti väga oluline.
The decrease in domestic demand has increased construction outside Estonia. 
Kohaliku nõudluse vähenemine on suurendanud ehitamist väljaspool Eestit.
In the local governments’ sector there are a few other units besides local governments – foundations, health care facilities and non-market producer enterprises – comprising only 7% of the whole sub-sector. 
Kohaliku omavalitsuse allsektoris on peale kohaliku omavalitsuse asutuste muid üksusi – sihtasutusi, tervishoiuasutusi ja mitteturutootjatest ettevõtteid – väga vähev aid 7% kogu allsektorist.
Financial resources of a local government 
Kohaliku omavalitsuse rahalised vahendid
The sub-index of financial resources of a local government consists of one indicator: local government revenue per capita. 
Kohaliku omavalitsuse rahaliste vahendite osaindeks koosneb ühest näitajast – kohaliku omavalitsuse tulu elaniku kohta.
However, local government revenue per capita is above Estonia’s mean level in 105 and below that level in 121 local government units. 
Kohaliku omavalitsuse tulu elaniku kohta on Eesti keskmisest suurem 105 ja väiksem 121 kohalikus omavalitsuses.
The Estonian money market interest rates have remained at relatively high levels mostly owing to the increased demand of foreign companies for the Baltic currencies, as they wish to hedge the foreign exchange risk for operating in the region. 
Kohaliku rahaturu intressimäärad hoiab suhteliselt kõrgel tasemel peamiselt välisettevõtete suurenenud nõudlus Balti riikide vääringute järele, et maandada välisvaluutariski selles piirkonnas tegutsemisel.
Due to the small domestic market, many enterprises have looked for work abroad. 
Kohaliku turu piiratus on sundinud ettevõtteid otsima tööd välismaal.
the share of the local bond market in the estonian financial sector is expected to remain marginal. 
Kohaliku võlakirjaturu osatähtsus Eesti finantssektoris jääb ka edaspidi tõenäoliselt marginaalseks.
Allow the members of local councils to hold office for only two consecutive terms. 
Kohaliku volikogu liikmetel lubada ametis olla ainult kaks järjestikust valimisperioodi.
Local budgets 
Kohalikud eelarved