natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Figure 2.18. Households with a housing loan by income brackets 
Joonis 2.18. Eluasemelaenu võtnud perede osakaal tuluvahemike lõikes
Figure 2.19. Notarised purchase-sale contracts of dwellings and residential buildings as movable 
Joonis 2.19. Notariaalsed kinnis- ja vallasvara ostu-müügitehingud eluruumide ja -hoonetega,
Figure 2.2. Estonian exports of goods and services at current prices 
Joonis 2.2. Eesti kaupade ja teenuste ekspordi maksumus jooksevhindades
Figure 2.2. Corporate deposit growth 
Joonis 2.2. Ettevõtete hoiuste kasv
Figure 2.2. Corporate sector net lending and borrowing by countries in 2004 (% of GDP) 
Joonis 2.2. Ettevõtete netolaenuandmine ja -võtmine riigiti 2004. aastal (% SKPst)
Figure 2.2. Real GDP growth and consolidated budget balance (% of GDP) 
Joonis 2.2. SKP reaalkasv ja koondeelarve saldo (% SKP suhtes)
Figure 2.20. Ratio of the price of a two-room dwelling to gross monthly wages 
Joonis 2.20. Piirkonna kahetoalise korteri hind suhtena keskmisse brutokuupalka
Figure 2.20. Maturity structure of new housing loans 
Joonis 2.20. Uute eluasemelaenude tähtajaline struktuur
Figure 2.22. Consumer credit interest rates 
Joonis 2.22. Tarbimislaenude intressimäärad
Figure 2.23. Households with consumer loan by income brackets 
Joonis 2.23. Tarbimislaenu võtnud perede osakaal tuluvahemike lõikes
Figure 2.24. Households’ loan and leasing interest payments during a year, interest rates on 
Joonis 2.24. Majapidamiste laenu ja liisingu intressimaksed aasta jooksul, väljastatud laenude
Figure 2.24. Consumer loan interest rates 
Joonis 2.24. Tarbimislaenude intressimäärad
Figure 2.25. European countries with fastest loan growth rate in the last five years 
Joonis 2.25. Kiireima laenukasvutempoga Euroopa riigid viimase viie aasta jooksul
Figure 2.25. Marginal propensity to consume out of housing wealth in selected countries (%) 
Joonis 2.25. Kinnisvararikkusest tulenev tarbimise piirkalduvus valitud riikides (%)
Figure 2.26. Marginal propensity to consume out of housing wealth in Estonia (%) 
Joonis 2.26. Kinnisvararikkusest tulenev tarbimise piirkalduvus Eestis (%)
Figure 2.26. Households’ indebtedness in ratio to GDP as at end-2005 
Joonis 2.26. Majapidamiste laenukoormus SKP suhtes 2005. aasta lõpus
Figure 2.27. European countries with largest indebtedness growth in 2004-2005 
Joonis 2.27. 2004.-2005. aastal suurima võlakoormuse kasvuga riigid Euroopas
Figure 2.28. Households with financial liabilities where loan-servicing costs in ratio to 
Joonis 2.28. Finantskohustusi omavate perede osakaal, kus laenuteenindamiskulu suhtena pere
Figure 2.29. Structure of loans taken by non-financial corporations and households in 
Joonis 2.29. Mittefinantssektori ettevõtete ja majapidamiste laenude struktuur ELi riikides
Figure 2.3. Growth in the output, sales and exports of manufacturing 
Joonis 2.3. Töötleva tööstuse toodangu, müügi ja ekspordi kasv
Figure 2.4. Volume of corporate loans and debt securities issued and their ratio to liquid financial 
Joonis 2.4. Ettevõtete laenu- ja võlakirjakohustused ning nende kaetus likviidsete finantsvaradega
Figure 2.4. Key labour market indicators 
Joonis 2.4. Tähtsamad tööturunäitajad
Figure 2.5. Growth in market share of Estonian exports of goods and services at current prices (2000 = 100) 
Joonis 2.5. Eesti kaupade ja teenuste ekspordi turuosa kasv jooksevhindades (2000=100)
Figure 2.5. Growth rate of corporate debt (%) 
Joonis 2.5. Ettevõtete võla kasvutempo (%)
Figure 2.5. Balance of current account and its components (% of GDP) 
Joonis 2.5. Jooksevkonto ja selle komponentide saldo (% SKP suhtes)
Figure 2.5. Net lending and borrowing (% of GDP) 
Joonis 2.5. Netolaenuandmise ja -võtmise kujunemine (% SKPst)
Figure 2.6. Corporate debt growth 
Joonis 2.6. Ettevõtete võla kasvutempo
Figure 2.6. Corporate debt (% of GDP) 
Joonis 2.6. Ettevõtete võlg (% SKP suhtes)
Figure 2.7. Corporate debt (% of GDP; left scale) and growth rate (right scale) 
Joonis 2.7. Ettevõtete võlg (% SKP suhtes; vasak telg) ja kasvutempo (parem telg)
Figure 2.7. Debt-to-GDP ratio of EU companies at the end of 2005 (%) 
Joonis 2.7. Euroopa Liidu ettevõtete võlakohustused 2005. aasta lõpus (% SKPst)
Figure 2.7. Relation between complexity of exports and productivity by country, 2011 
Joonis 2.7. Seos riikide ekspordi keerukuse ja tootlikkuse vahel 2011. aastal
Figure 2.8. Long-term corporate interest rates 
Joonis 2.8. Ettevõtete pikaajalised laenuintressimäärad
Figure 2.8. Corporate net borrowing of companies in the first half of 2006 (EEK bn) 
Joonis 2.8. Muutused ettevõtete võla finantseerimises 2006. aasta esimesel poolel (mld kr)
Figure 2.9. Bank loans taken by non-real estate companies for acquiring real estate (EEK m) 
Joonis 2.9. Ettevõtete kinnisvara finantseerimiseks võetud pangalaenud (mln kr)
Figure 2.9. Financial assets and liabilities of households to domestic banks and leasing companies 
Joonis 2.9. Majapidamiste finantsvarad ja -kohustused kodumaise panga- ja liiisingusektori suhtes
Figure 2.9. Employment in foreign-owned companies as a share of total employment, 2011 
Joonis 2.9. Välisomandisse kuuluvate ettevõtete hõive osatähtsus kogu hõives 2011. aastal
Figure 3.1. Annual growth in consumer prices in Estonia and in the euro area 
Joonis 3.1. Eesti ja euroala tarbijahindade aastakasv
Figure 3.1. Banking sector assets (EEK bn) 
Joonis 3.1. Pangasektori koondvarad (mld kr)
Figure 3.1. Domestic financing by banks and leasing companies (as at 31/03/2005) 
Joonis 3.1. Pankade ja liisinguettevõtete kodumaine finantseerimisportfell (31.03.2005 seisuga)
Figure 3.10. Weighted average interest rate on funds raised 
Joonis 3.10. Kvartali jooksul kaasatud ressursside keskmine kaalutud intressimäär
Figure 3.11. Relation of export premiums to share of exports in sales revenue 
Joonis 3.11. Ekspordipreemiate seos ekspordi osakaaluga müügitulus
Figure 3.118 also shows the distribution of productivity for the countries analysed. 
Joonis 3.118 annab ülevaate ka ettevõtete tootlikkuse jaotusest analüüsitud riikides.
Figure 3.12. Weighted average interest rate on funds 
Joonis 3.12. Kvartali jooksul kaasatud ressursi kaalutud keskmine intress
Figure 3.12. Income and expense items by type (% of total income) 
Joonis 3.12. Tulud ja kulud liigi järgi (% kogutuludest)
Figure 3.13. Share of liquid assets in total assets and the liquidity ratio 
Joonis 3.13. Likviidsete varade osakaal koguvarades ja likviidsusnäitaja
Figure 3.13. Structure of liquid assets and their share in current liabilities (% of total assets) 
Joonis 3.13. Likviidsete varade struktuur ja osakaal jooksvates kohustustes (% koguvaradest)
Figure 3.15. Structure of funding in Estonia and the European Union 
Joonis 3.15. Pankade rahastamisstruktuur Eestis ja Euroopa Liidus
Figure 3.2. Difference in labour productivity of exporting and non-exporting companies 
Joonis 3.2. Eksportivate ja mitteeksportivate ettevõtete tööjõu tootlikkuse erinevus
Figure 3.2. Core consumer price inflation (all components, except food, alcohol, tobacco and energy) 
Joonis 3.2. Tarbijahinna alusinflatsioon (kõik komponendid, v.a toit, alkohol, tubakas, energia)
Figure 3.3. Difference in wages in exporting and non-exporting companies 
Joonis 3.3. Eksportivate ja mitteeksportivate ettevõtete palgakulude erinevus
Figure 3.3. Contributions of various goods and services to CPI growth (percentage points) 
Joonis 3.3. Erinevate kaupade ja teenuste panused THI kasvu (protsendipunkti)
Figure 3.3. Liabilities of credit institutions (EEK bn) 
Joonis 3.3. Pangasektori kohustused (mld kr)
Figure 3.4. Share of wage costs in GDP structure 
Joonis 3.4. Palgakulude osatähtsus SKP struktuuris
Figure 3.5. Difference in number of employees in exporting and non-exporting companies 
Joonis 3.5. Eksportivate ja mitteeksportivate ettevõtete töötajate arvu erinevus
Figure 3.5. Loan collaterals by type 
Joonis 3.5. Pangalaenude tagatised
Figure 3.5. Volume of overdue loans (EEK bn; left scale) and share of overdue loans and allowance 
Joonis 3.5. Viivislaenude maht (mld kr; vasak telg) ning viivislaenude ja ebatõenäoliselt laekuvaks
Figure 3.6. Volume of overdue loans (EEK bn; left scale) and share of overdue loans and 
Joonis 3.6. Viivislaenude maht (mld kr; vasak telg) ja viivislaenude ning ebatõenäoliselt laekuvaks
Figure 3.6. Overdue loans by economic sectors 
Joonis 3.6. Viivislaenude osakaalu muutused majandussektorite lõikes
Figure 3.7. Difference in labour productivity in exporting and non-exporting companies by export status 
Joonis 3.7. Eksportivate ja mitteeksportivate ettevõtete tööjõu tootlikkuse erinevus ekspordi staatuse põhjal
Figure 3.8. Exporting companies as a share of productivity groups 
Joonis 3.8. Eksportivate ettevõtete osakaal tootlikkuse rühmade kaupa
Figure 3.8. Banking sector solo profit (four-quarter moving cumulative; EEK bn) 
Joonis 3.8. Pangasektori soolo kasum (nelja kvartali libisev kumulatiivne näitaja; mld kr)
Figure 3.8. Capital adequacy of banks and banking groups 
Joonis 3.8. Pankade ja pangagruppide kapitali adekvaatsus
Figure 3.8. Structure of banks’ aggregate risk weighted items and own funds (EEK bn) 
Joonis 3.8. Pankade riskivarade struktuur ja omavahendid (mld kr)
Figure 3.9. Relation of export premiums to value added per employee 
Joonis 3.9. Ekspordipreemiate seos lisandväärtusega töötaja kohta
Figure 3.9. Loan-to-deposit ratio and share of institutional foreign borrowing in total liabilities 
Joonis 3.9. Laenu- ja liisingfinantseerimise ja hoiuste suhe ning institutsionaalse välislaenamise
Figure 3.9. Consolidated profit of banking groups (four quarter moving cumulative; EEK bn) 
Joonis 3.9. Pangagruppide konsolideeritud kasum (nelja kvartali libisev kumulatiivne näitaja; mld kr)
Figure 3.9. Structure of banks’ own funds (EEK bn) 
Joonis 3.9. Pankade omavahendite struktuur (mld kr)
Figure 4.1 Eesti Pank net foreign assets (foreign assets minus foreign liabilities) and domestic liabilities, between 1992 and 1997 (EEK mn) 
Joonis 4.1 Eesti Panga netovälisaktivad (välisaktivad miinus välismaised kohustused) ja kodumaised kohustused 1992-1997 (mln kr)
Figure 4.1. Money market interest rates in Estonia and in the euro area (%) 
Joonis 4.1. Eesti ja euroala rahaturu intressimäärad (%)
Figure 4.1. ECB’s key interest rate and money market interest rates of the Estonian kroon and the euro 
Joonis 4.1. EKP baasintressimäär ning Eesti krooni ja euro rahaturu intressimäärad
Figure 4.11 Weighted annual average interest rates of kroon time deposits and kroon loans as well as DEM loans, between 1995 and 1997 (%) 
Joonis 4.11 Tähtajaliste kroonihoiuste ja -laenude ning Saksa markades antud laenude kaalutud keskmine aastaintress 1995-1997 (%)
Figure 4.2 Foreign exchange purchase and sale transactions between Eesti Pank and credit institutions, between 1995 and 1997 (EEK mn) 
Joonis 4.2 Eesti Panga ja krediidiasutuste vahelised valuuta ostu- ja müügitehingud 1995-1997 (mln kr)
Figure 4.2. Interest rates of domestic non-financial sector 
Joonis 4.2. Kodumaise reaalsektori intressimäärad
Figure 4.3 Liquid assets of credit institutions, between 1995 and 1997 (quarterly average, EEK mn) 
Joonis 4.3 Krediidiasutuste likviidsed varad 1995-1997 (kvartali keskmine, mln kr)
Figure 4.3. Supply of the Estonian kroon liquidity in Estonian money markets (monthly turnover; EEK bn) 
Joonis 4.3. Eesti krooni pakkumine rahaturul tehinguliikide lõikes (käive kuus; mld kr)
Figure 4.3. Yield difference between the Estonian Government Eurobonds and respective 
Joonis 4.3. Eesti valitsuse eurovõlakirja tulusus võrreldes Austria ja Saksamaa võrreldavate
Figure 4.3. Annual growth in money supply 
Joonis 4.3. Rahapakkumise aastakasv
Figure 4.4 Estonian monetary aggregates, between 1993 and 1997 (EEK mn) 
Joonis 4.4 Eesti rahaagregaadid 1993-1997 (mln kr)
Figure 4.4. Volume of quarterly issued bonds and secondary bond market turnover (EEK m) 
Joonis 4.4. Kvartali jooksul emiteeritud võlakirjade maht emitentide lõikes ja järelturu käive (mln kr)
Figure 4.4. Quarterly growth in residents’ deposits and domestic non-financial sector financing 
Joonis 4.4. Residentide hoiuste ja reaalsektori kodumaise finantseerimise kasv kvartali jooksul
Figure 4.5 Growth of monetary aggregates against the respective month of the previous year, between 1994 and 1997 (%) 
Joonis 4.5 Rahaagregaatide kasv aastail 1994-1997 (% eelmise aasta sama kuu suhtes)
Figure 4.5. Weighted moving average interest rate on kroon-denominated bonds (%) 
Joonis 4.5. Kroonivõlakirjade kaalutud libisev keskmine intress (%)
Figure 4.5. Structure of secondary bond market turnover (EEK m) 
Joonis 4.5. Võlakirjade järelturu käibe struktuur (mln kr)
Figure 4.6 Structure of M2, between 1993 and 1997 (%) 
Joonis 4.6 Rahaagregaadi M2 struktuur 1993-1997 (%)
Figure 4.6. Dynamics of stock exchange indices of the new EU Member States, the euro area and 
Joonis 4.6. ELi uute liikmesriikide, euroala ja Venemaa aktsiaindeksite areng
Figure 4.7 Growth of monetary and loan aggregates against the respective month of the previous year, between 1995 and 1997 (%) 
Joonis 4.7 Raha- ja laenuagregaatide kasv aastail 1995-1997 (% eelmise aasta sama kuu suhtes)
Figure 4.8 Growth of credit volume against the respective month of the previous year, between 1995 and 1997 (%) 
Joonis 4.8 Laenumahu kasv aastail 1995-1997 (% eelmise aasta sama kuu suhtes)
Figure 4.8. Stock turnover on the Tallinn Stock Exchange and OTC market (EEK bn; left scale) and 
Joonis 4.8. Aktsiate käive Tallinna Börsil ja börsivälisel turul (mld kr; vasak telg) ning börsiindeks
Figure 4.9 End of day balance of banks' correspondent accounts with Eesti Pank and meeting the reserve requirement and additional liquidity requirement in 1997 (EEK mn) 
Joonis 4.9 Krediidiasutuste päeva lõpu jääk Eesti Panga korrespondentkontol ning kohustusliku reservi ja lisalikviidsusnõude täitmine 1997. aastal (mln kr)
Figure 4.9. Number of securities accounts holding shares listed on the Tallinn Stock Exchange 
Joonis 4.9. Tallinna Börsil noteeritud aktsiaid hoidvate väärtpaberikontode arv
Figure 4.9. Structure of investors by residency and share of foreign investors of shares listed 
Joonis 4.9. Tallinna Börsil noteeritud aktsiate investorid residentsuse järgi ja välisinvestorite
Figure 5.1. Real GDP growth 
Joonis 5.1. SKP reaalkasv
Figure 5.10. Investment structure of life insurance companies (EEK bn) 
Joonis 5.10. Elukindlustusseltside investeeringute struktuur (mld kr)
Figure 5.10. Gross premiums collected by non-life insurance companies (EEK m) 
Joonis 5.10. Kahjukindlustusseltside kogutud brutopreemiad (mln kr)
Figure 5.12. Investment structure of non-life insurance companies (EEK bn) 
Joonis 5.12. Kahjukindlustusseltside investeeringute struktuur (mld kr)
Figure 5.2. Volume of investment funds’ assets (EEK bn) 
Joonis 5.2. Investeerimisfondide maht (mln kr)
Figure 5.2. Volume of investment fund assets at end-month (EEK bn) 
Joonis 5.2. Investeerimisfondide varade maht kuu lõpus (mld kr)
Figure 5.2. Contribution of components to growth 
Joonis 5.2. Majanduskasvu komponentide panus
Figure 5.2. Productivity, real wages and real unit labour cost 
Joonis 5.2. Tootlus, reaalpalk ja reaalne tööjõu erikulu
Figure 5.3. Estonia’s real exports growth 
Joonis 5.3. Eesti reaalekspordi kasv
Figure 5.3. Structure of investment and pensions funds’ assets (EEK bn; left scale) and share of foreign assets (%; right scale) 
Joonis 5.3. Investeerimis- ja pensionifondide varade struktuur (mld kr; vasak telg) ja välisvarade osakaal (%; parem telg)
Figure 5.3. Productivity and wages 
Joonis 5.3. Tootlikkus ja palk
Figure 5.4. Foreign investments of investment and pension funds by residency as at end of period (%) 
Joonis 5.4. Investeerimis- ja pensionifondide välisinvesteeringud residentsuse järgi kvartali lõpus (%)
Figure 5.4. Foreign investments of investment and pension funds by residency at end of 
Joonis 5.4. Investeerimis- ja pensionifondide välisinvesteeringud residentsuse järgi kvartali
Figure 5.4. Current account structure (% of GDP) 
Joonis 5.4. Jooksevkonto struktuur (% SKPst)
Figure 5.5. Inflation forecast (% year-on-year) 
Joonis 5.5. Inflatsiooniprognoos (% aasta arvestuses)
Figure 5.5. Current account structure (% of GDP) 
Joonis 5.5. Jooksevkonto struktuur (% SKP suhtes)
Figure 5.5. Volume of pension funds’ assets (EEK bn) 
Joonis 5.5. Pensionifondide varade maht (mld kr)
Figure 5.6. Real GDP growth and inflation forecast: risk scenarios I and II 
Joonis 5.6. SKP reaalkasvu ja inflatsiooniprognoos: riskistsenaariumid I ja II
Figure 5.6. Structure of II pillar pension funds’ assets as at 31 March 2005 (position on 30 September 
Joonis 5.6. Teise samba pensionifondide varade struktuur 31. märtsil 2005 (sulgudes 30. septembril
Figure 5.7. Structure of III pillar pension funds’ assets as at 31 March 2005 (position on 30 September 
Joonis 5.7. Kolmanda samba pensionifondide varade struktuur 31. märtsil 2005 (sulgudes 30. septembril
Figure 5.7. Net asset value of pension fund shares and units at end-month 
Joonis 5.7. Pensionifondide osakute puhasväärtus kuu lõpus
Figure 5.8. Gross premiums collected by life insurance companies (EEK m) 
Joonis 5.8. Elukindlustusseltside kogutud brutopreemiad (mln kr)
Figure 5.8. Annual yield of pension funds at end-month 
Joonis 5.8. Pensionifondide aastatootlus kuu lõpus
Figure 6.1. Number of payments processed per day in the RTGS system and their average 
Joonis 6.1. RTGSis arveldatud maksete arv päevas ja kuu keskmine päevakäive
Figure 6.3. Channels for retail payments in Estonia (end-of-period figures) 
Joonis 6.3. Jaemaksete teostamise võimalused Eestis aastate lõikes (perioodi lõpu seisuga)
Figure 6.4. Retail payment channels in Estonia (as at end of period) 
Joonis 6.4. Jaemaksete teostamise võimalused Eestis aastate lõikes (perioodi lõpu seisuga)
Figure 6.6. Credit institutions issuing payment cards and POS infrastructure managers in Estonia 
Joonis 6.6. Pangakaarte väljastavad krediidiasutused ja müügikohtadega seonduvate infrastruktuuride haldajad Eestis
Figure 6.8. Percentage of credit cards in Estonia (as at end of September 2006) 
Joonis 6.8. Krediitkaartide osakaal Eestis (2006. aasta septembri seisuga)
Figure 7 indicates the usage of guarantees by regions. 
Joonis 7 viitab käenduste kasutamisele piirkonniti.
Figure 8 shows the proportion of housing loans with KredEx’s guarantee against the total amount of housing loans provided in 2000-2003. 
Joonis 8 näitab aga seda, missugune on olnud KredExi käendusega väljastatud eluasemelaenude osakaal kõigist Eestis väljastatud eluasemelaenudest aastatel 2000- 2003.
Figure 9. investment fund assets and gross insurance premiums 
joonis 9. investeerimisfondide varad ja kindlustuspreemiad
The figure also shows that the reference value of inflation fluctuates significantly from month to month as countries with inflation rates around zero move in and out of the reference group. 
Joonis näitab ka seda, et inflatsiooni kontrollväärtus kõigub oluliselt kuust kuusse, kui nullilähedase inflatsiooniga riigid liiguvad kontroll- rühmast sisse ja välja.
On the basis of possible combinations of the two main dimensions illustrated in Figure 14, four different scenarios will be formed for the economic development that we mark with the names "Stagnant Water"; "Natural Selection"; "Idling Speed" and "North Star". 
Joonisel 14 toodud kahe põhidimensiooni võimalike kombinatsioonide alusel kujuneb neli erinevat stsenaariumi majanduse arenguks, mida tähistame nimetustega "Seisev vesi"; "Looduslik valik"; "Tühikäik" jaP õhjatäht''.
Figure 2 shows the state of Estonia amongst the European Union Member States as compared to the five most successful ones on the basis of indicators describing various aspects of competitiveness creation and realisation. 
Joonisel 2 on näidatud Eesti seisundit Euroopa Liidu liikmesriikide hulgas võrrelduna viie edukamaga konkurentsivõime loomise ja realiseerimise eri aspekte kirjeldavate näitajate alusel.
Based on the previous logic, Figure 24 presents the relationship between the average growth rate and initial income level in the EU countries (excluding Ireland and Luxembourg) in 1996–2008. 
Joonisel 24 on eelnevale loogikale tuginedes esitatud Euroopa Liidu riikide (v.a Luksemburg ja Iirimaa) keskmise kasvumäära ja esialgse tulutaseme vaheline seos aastatel 1996 –2008.
Data presented in Figure 3 show that Estonian economic growth has been very rapid as compared to both old and new European Union Member States. 
Joonisel 3 esitatud andmed näitavad, et Eestis on majanduskasv olnud väga kiire võrrelduna nii Euroopa Liidu vanade kui ka uute liikmesriikidega.
Data presented in Figure 3 show that the unemployment among males has increased sharply in the context of both genders. 
Joonisel 3 esitatud andmed näitavad, et meeste tööpuudus on naistega omaga võrreldes tunduvalt järsemalt suurenenud.
The statistics given in Figure 4 show that the increase in unemployment has been first of all caused by the sudden growth in unemployment among the youth aged 15–24 which began in the second quarter of 2008 and deepened at the beginning of 2009, whereas the unemployment rate of young men (30.1%) is almost twice as high as that of young women (17.1%). 
Joonisel 4 esitatud statistika näitab, et tööpuuduse suurenemise on põhjustanud eeskätt 15–24-aastaste töötuse järsk kasv, mis algas 2008. aasta teises kvartalis ja võimendus 2009. aasta alguses, kusjuures noormeeste töötuse määr (30,1%) on peagu kaks korda kõrgem kui neidudel (17,1%).
Figure 4 comparatively presents the levels of external debt in Estonia and other new European Union Member States, and change in the period from 2000 to 2006 (in the case of Estonia, also an assessment for the year 2007). 
Joonisel 4 on võrdlevalt esitatud Eesti ja teiste Euroopa Liidu uute liikmesriikide välisvõla tase ja selle muutumine ajavahemikus 2000 kuni 2006 (Eesti puhul ka hinnang 2007. aasta kohta).
The GDP presented in Figure 5 has been calculated according to chain-linking method. 
Joonisel 5 esitatud SKP on arvestatud aheldamise meetodil.
Figure 5 shows that the employment rate has grown among the older age groups. 
Joonisel 5 on näha, et vanusegruppide lõikes on kasvanud vanemaealiste hõive.
Figure 7 shows the job-to-job movement rate, which rose to 8.1% in 2012. 
Joonisel 7 esitatakse töökoha vahetamise määr, mis tõusis 2012. aastal 8,1%ni.
Figure 9 displays the structure of Estonian and EU labour policy expenditures in 2007. 
Joonisel 9 on esitatud Eesti ja Euroopa Liidu tööpoliitika kulutuste struktuur 2007. aastal.
Figure A shows that the higher the pre-crisis debt level (horizontal axis), the smaller economic growth after the crisis (vertical axis). 
Joonisel a on näha, et mida suurem on olnud võla tase enne kriisi (horisontaaltelg), seda aeglasem on majanduskasv peale kriisi (vertikaaltelg).
Figure a compares the population forecasts. 
Joonisel a võrreldakse rahvaarvu prognoose.
Figure B shows pre-crisis debt growth on the horizontal axis and post-crisis economic growth on the vertical axis. 
Joonisel b on horisontaalteljel võla kasv enne kriisi ja vertikaalteljel majanduskasv peale kriisi.
Figure g depicts changes in the number of 
Joonisel g on toodud töötajate arvu muutus absoluutarvudes.
The figure shows the calculation for companies with at least 20 employees. 
Joonisel on esitatud arvutused vähemalt 20 töötajaga ettevõtete jaoks.
The figure shows a clear connection between the excise duty rate and the amount of alcohol consumed: the correlation coefficient is r = –0.95. 
Joonisel on selgelt näha seos aktsiisimäära ja tarbitava alkoholi koguse vahel: korrelatsioonikordaja r = – 0,95.
From Figure 11, it appears that in 2004 the level of investments made in fixed assets in Estonia was even lower than the indicators of Slovenia, Slovakia, Hungary, Czech Republic, and Poland. 
Jooniselt 11 selgub, et 2004. aastal oli põhivarasse tehtud investeeringute tase Eestis madalam ka Sloveenia, Slovakkia, Ungari, Tšehhi ja Poola näitajatest.
It can be seen from Figure 3.9 that the effect of competitiveness on the market share gain of Estonian exports has mainly been positive. 
Jooniselt 3.9 on näha, et konkurentsivõime mõju Eesti ekspord i turuosa kasvule on valdavalt olnud positiivne.
Figure 4 shows that dairy processors’ margins decreased significantly in 2009. 
Jooniselt 4 ilmneb, et piimatöötlejate marginaal vähenes oluliselt 2009. aastal.