natgillin/translations-raw huggingface dataset:
In the foreign trade balance the early-2001 surplus of capital goods was replaced by a deficit of the same magnitude (see Table 6). 
Valiskaubandusbilansis asendus kapitalikaupade 2001. a alguse positiivne saldo sama suure negatiivse saldoga (vt tabel 6).
In the foreign trade balance, the year 2000 small surplus of capital goods again turned into a large deficit (see Table 7), while the deficit of intermediate goods and consumer goods decreased. 
Valiskaubandusbilansis muutus kapitalikaupade 2000. aasta vaike Ulejaak taas suureks puudujaagiks (vt tabel 7), vahetarbimis- ja tarbekaupade puudujaak aga vahenes.
The foreign trade balance deteriorated in the first quarter of 2003 (see Table 2). 
Väliskaubandusbilanss muutus 2003. aasta I kvartalis Eesti jaoks tavapärasest halvemaks (vt tabel 2).
The foreign trade balance was in deficit for all of 1993, being especially large in the last quarter. 
Väliskaubandusbilanss oli 1993. aasta kõigi kvartalite osas puudujäägiga, kusjuures eriti suur oli see aasta viimases kvartalis.
Foreign trade with the EU was in deficit by 2.8 billion euros (see Table 1.10). 
Väliskaubandusbilanss oli Euroopa Liiduga 2,8 mld suuruses defitsiidis (vt tabel 1.10).
Foreign trade was only in deficit with EU countries (see Table 9). 
Väliskaubandusbilanss oli negatiivne vaid Euroopa Liidu riikidega (v t tabel 9).
Foreign trade was in deficit only with the European Union (see Table 9). 
Väliskaubandusbilanss oli negatiivne vaid Euroopa Liiduga (vt tabel 9).
Foreign trade balance was negative for all groups of countries (see Table 8). 
Väliskaubandusbilanss oli puudujäägiga kõigi riikide ühenduste lõikes (vt tabel 8).
The foreign trade balance was negative in all groups of countries (see Table 8). 
Väliskaubandusbilanss oli puudujäägiga kõikide riikide ühenduste lõikes (vt tabel 8).
The largest contribution to the growth in the goods deficit came from mineral products, metal products and transport vehicles. 
Väliskaubandusdefitsiidi kasvu panustasid eelkõige mineraalsed tooted, metallitooted ja transpordivahendid.
The foreign trade deficit declined by 4 percentage points and constituted 15% of the third-quarter GDP. 
Väliskaubandusdefitsiit suhtena sama kvartali SKPsse langes 4 protsendipunkti võrra ja oli 15%.
The foreign trade deficit declined slightly and constituted 17% of GDP. 
Väliskaubandusdefitsiit suhtena SKPsse kahanes pisut ja oli 17%.
The development of foreign trade can be extensive as well as intensive. 
Väliskaubanduse areng võib olla ekstensiivne või intensiivne.
In the external trade sector, the importance of Europe increased and the importance of Asia decreased in 2010. 
Väliskaubanduse arenguid sektoris iseloomustaski 2010. aastal Euroopa osatähtsuse suurenemine ning Aasia tähtsuse vähenemine.
Trends in foreign trade – goods and services in Estonia’s trade 
Väliskaubanduse arengusuunad – kaubad ja teenused Eesti kaubavahetuses
Foreign trade is compiled at current prices by taking the change in the value of goods into account. 
Väliskaubanduse arvestust peetakse jooksevhindades, mis arvestab kaupade maksumust koos hindade muutumisega.
With respect to foreign trade balance, trade surplus was recorded with 117 countries. 
Väliskaubanduse bilanss oli positiivne 117 riigiga.
A positive foreign trade balance was recorded in case of 133 countries. 
Väliskaubanduse bilanss oli positiivne 133 riigiga.
Trade balance was positive in trade with wood and products thereof (539 million euros) and with miscellaneous manufactured articles incl. furniture (461 million euros). 
Väliskaubanduse bilanss oli positiivne puidu ja puittoodete (539 miljonit eurot) ning mitmesuguste tööstuskaupade, sh mööbli (461 miljonit eurot) puhul.
Foreign trade with the EU and the CIS was in deficit, whereas the latter’s deficit decreased considerably (see Table 9). 
Väliskaubanduse bilanss oli puudujäägiga Euroopa Liidu ja SRÜga, kusjuures SRÜ puudujääk vähenes oluliselt (vt tabel 9).
The ratio of the foreign trade deficit to the GDP fell from 15.8% to 14.4%. 
Valiskaubanduse defitsiidi suhe SKPsse vahenes 15,8%lt 14,4%ni.
The main contributors to the reduction in the trade account deficit were wood and wood products and various manufactured goods. 
Väliskaubanduse defitsiidi vähendamisse panustasid enim puit ja puidutooted ning mitmesugused tööstuskaubad.
The foreign trade deficit more than tripled, largely in consequence of increased domestic demand for imported investment goods. 
Väliskaubanduse defitsiit suurenes enam kui kolm korda ning oli paljuski seotud suurenenud sisenõudlusega imporditud investeerimiskaupade järele.
The foreign trade deficit more than doubled, largely in consequence of increased domestic demand for imported investment goods. 
Väliskaubanduse defitsiit suurenes üle kahe korra ja oli paljuski seotud suurenenud sisenõudlusega imporditud investeerimiskaupade järele.
Foreign trade dynamics and reasons for its inflation, primarily in 2010.................................... 
Väliskaubanduse dünaamika ja selle inflatsiooni põhjused peamiselt 2010. aastal ....................
Foreign trade dynamics and reasons for its inflation, primarily in 2010 PART III. 
Väliskaubanduse dünaamika ja selle inflatsiooni põhjused peamiselt 2010. aastal III OSA.
Foreign trade turnover (% of GDP) 
Väliskaubanduse käibe osatähtsus SKP suhtes (%)
Foreign trade turnover increased by 71%, exports by 59% and imports by 82% in 1994 (current prices here and elsewhere in this chapter). 
Väliskaubanduse käive kasvas 1994. aastal 71% - eksport 59% ning import 82% (siin ning edaspidi käsitletakse jooksvaid hindu).
The foreign trade turnover was largely affected by processed goods (mostly motor fuels), as their turnover decreased notably. 
Väliskaubanduse käivet mõjutasid suuresti töötluskaubad (peamiselt mootorikütused), mille käive vähenes oluliselt.
The faster- than-expected pickup in trade has benefited all exporting countries, but it has been especially advantageous to those exporting mostly consumer goods or commodities. 
Väliskaubanduse oodatust kiiremast elavnemisest on kasu saanud kõik eksportivad riigid, kuid enim need, kus ekspordis on ülekaalus tarbekaubad või toorained.
The share of foreign trade in Estonia’s GDP has increased for the last three years and is now at the highest level in history. 
Väliskaubanduse osatähtsus Eesti SKP-s on kasvanud viimased kolm aastat, olles praegu kõigi aegade suurim.
External trade showed poor performance; the current account deficit rose to over 6% of GDP. 
Väliskaubanduse panus majanduskasvu oli negatiivne; jooksevkonto puudujääk tõusis üle 6% SKPst.
The surplus of the foreign trade served to compensate for the deficit of other subbalances of the current account. 
Väliskaubanduse positiivne saldo kompenseeris jooksevkonto muude osabilansside puudujäägi.
The decease in trade deficit can largely be attributed to the goods groups of transport vehicles, machinery and equipment, and metals, as their deficits declined by 
Väliskaubanduse puudujäägi alanemist mõjutasid enam transpordivahendite, masinate ja seadmete ning metallide kaubagrupid, mille puudujäägid vähenesid kokku ligi
The decrease in trade deficit can largely be attributed to the goods groups of transport vehicles and machinery and equipment. 
Väliskaubanduse puudujäägi alanemist mõjutasid enim transpordivahendid ning masinad ja seadmed.
The foreign trade deficit was mainly boosted by transport vehicles and mineral products (motor fuels). 
Väliskaubanduse puudujäägi kasvu mõjutasid enim transpordivahendid ja mineraalsed tooted (mootorikütused).
The increase in the foreign trade deficit resulted from the increase in imports, while the latter was caused by the intensification of the capital inflow. 
Väliskaubanduse puudujäägi suurenemine tulenes impordi kasvust, viimane aga oli tingitud kapitali sissevoolu intensiivistumisest.
The annual growth in the foreign trade deficit was most affected by the increase in the negative balance of machinery and equipment by 1.9 billion kroons (see Table 6). 
Väliskaubanduse puudujäägi suurenemist mõjutas aastataguse perioodiga võrreldes enim masinate ja seadmete negatiivse saldo kasv 1,9 mld krooni võrra (vt tabel 6).
The decease in trade deficit can largely be attributed to the trade of transport vehicles and machinery and equipment. 
Väliskaubanduse puudujäägi vähenemisele avaldas suurimat mõju transpordivahendite ning masinate ja seadmete kaubavahetus.
The foreign trade deficit was primarily reduced by the declining deficits on metals, transport vehicles and other industrial goods as well as the growing surplus on timber products. 
Väliskaubanduse puudujäägi vähenemist mõjutasid enim metallide, transpordivahendite ja muude tööstuskaupade puudujääkide kahanemine ning puittoodete ülejäägi suurenemine.
Foreign trade deficit declined primarily owing to a significant decrease in the deficit on transport vehicles, machinery and equipment, and metals. 
Väliskaubanduse puudujääk alanes peamiselt transpordivahendite, masinate ja seadmete ning metallide puudujäägi ulatusliku vähenemise tõttu.
Foreign trade deficit contracted primarily because of the deficit on machinery and equipment turned into a surplus. 
Väliskaubanduse puudujääk kahanes põhiliselt seetõttu, et masinate ja seadmete varasem puudujääk asendus ülejäägiga.
The trade deficit grew mainly due to an increase in imports of investment goods. 
Väliskaubanduse puudujääk kasvas valdavalt investeeringukaupade impordi suurenemise tõttu.
The total foreign trade deficit decreased by 3 billion kroons of which 0.9 billon accounted for the decline in the deficit of metals, 0.7 billion in the deficit of transport vehicles and 0.7 billion in the deficit of other industrial goods. 
Väliskaubanduse puudujääk kokku vähenes 3 mld krooni võrra, millest 0,9 mld krooni hõlmas metallide, 0,7 mld krooni transpordivahendite ning 0,7 mld krooni muude tööstuskaupade defitsiidi vähenemine.
Compared to 2002, foreign trade deficit increased by 0.3 billion kroons and the surplus of the services and transfers balances both decreased by 0.2 billion kroons. 
Väliskaubanduse puudujääk oli võrreldes 2002. aastaga 0,3 mld kr võrra suurem, teenuste ning ülekannete bilansi ülejääk kahanesid aga võrdselt 0,2 mld kr.
The foreign trade deficit declined from 18% to 12% as a ratio to the third-quarter GDP. 
Väliskaubanduse puudujääk suhtena sama kvartali SKPsse vähenes 18%lt 12%ni.
The foreign trade deficit declined from 19% to 12% as a ratio to the second-quarter GDP. 
Väliskaubanduse puudujääk suhtena sama kvartali SKPsse vähenes 19%lt 12%ni.
The foreign trade deficit as a ratio to the first-quarter GDP declined from 19% to 13%. 
Väliskaubanduse puudujääk suhtena sama kvartali SKPsse vähenes 19%lt 13%ni.
The foreign trade deficit was 500 million euros higher than in 2011 and reached 1.2 billion euros (see Table 1.7). 
Väliskaubanduse puudujääk suurenes 2011. aastaga võrreldes 500 mln euro võrra ja ulatus 1,2 mld euroni (vt tabel 1.7).
The foreign trade deficit almost doubled from 2011 and reached 1.2 billion euros (see Table 6). 
Väliskaubanduse puudujääk suurenes 2011. aastaga võrreldes peaaegu kaks korda ja ulatus 1,2 mld euroni (vt tabel 6).
The foreign trade deficit increased by 3% year-on-year and amounted to 12.2 billion kroons (see Table 6). 
Väliskaubanduse puudujääk suurenes aastataguse perioodiga võrreldes 3% ning oli 12,2 mld krooni (vt tabel 6).
According to preliminary data, foreign trade deficit increased by 4.5 billion kroons (see Table 6). 
Väliskaubanduse puudujääk suurenes esialgsetel andmetel 4,5 miljardi krooni võrra (vt tabel 6).
The foreign trade deficit grew both quarter-on-quarter and year-on-year (see Table 6). 
Väliskaubanduse puudujääk suurenes mõlema võrdlusperioodi suhtes (v t tabel 6).
During the first six months, the foreign trade deficit increased to 1.2 billion euros. 
Väliskaubanduse puudujääk süvenes aasta esimesel poolel 1,2 miljardi euroni.
The foreign trade deficit stood at 10.4 billion kroons, having decreased by 2.8 billion kroons year-on-year. 
Väliskaubanduse puudujääk ulatus 10,4 mld kroonini, vähenedes aastataguse perioodi suhtes 2,8 mld krooni võrra.
The foreign trade deficit decreased 21% year-on-year and amounted to 10 billion kroons (see Table 6). 
Väliskaubanduse puudujääk vähenes aastataguse perioodiga võrreldes 21% ning oli 10 mld krooni (vt tabel 6).
The foreign trade deficit decreased year-on-year, mainly owing to the 0.8 billion kroon decline in the deficit on mineral products (see Table 6). 
Väliskaubanduse puudujääk vähenes aastataguse perioodiga võrreldes eelkõige seetõttu, et mineraalsete toodete defitsiit vähenes 0,8 mld krooni võrra (vt tabel 6).
According to preliminary estimates, foreign trade deficit decreased by nearly 350 million kroons (see Table 6). 
Väliskaubanduse puudujääk vähenes esialgsetel andmetel ligi 350 mln krooni võrra (vt tabel 6).
Foreign trade deficit contracted mostly because of the surplus on timber, paper and products made thereof increased, whereas the deficit on mineral products decreased. 
Väliskaubanduse puudujääk vähenes peamiselt seetõttu, et puidu, paberi ja nendest valmistatud toodete ning mööblitoodete ülejääk kasvas ning mineraalsete toodete puudujääk kahanes.
Quarter-on-quarter, foreign trade deficit decreased by 0.3 billion kroons and totalled 6.4 billion kroons (see Table 5). 
Väliskaubanduse puudujääk vähenes võrreldes I kvartaliga 0,3 mld kr võrra ja moodustas 6,4 mld kr (vt tabel 5).
The foreign trade deficit of GDP, being only slightly below the previous period, showed a rapid downward trend due to decreasing imports in the second half of the year. 
Väliskaubanduse puudujääk, mis aasta esimesel poolel oli SKP suhtes vaid veidi varasemast väiksem, hakkas tänu impordi vähenemisele II poolaastal kiiresti kahanema.
Foreign trade deficit contracted primarily because the deficit on mineral products decreased, while the surplus on timber, paper and products made thereof, and furniture and other goods increased. 
Väliskaubanduse puudujääki kahandas mineraalsete toodete puudujäägi vähenemine ning puidu, paberi ja nendest valmistatud toodete, mööblitoodete ning muude kaupade ülejäägi kasv.
Foreign trade posted a surplus in the groups of timber and timber products, furniture and other industrial goods. 
Väliskaubanduse saldo oli ülejäägiga puidu ja puittoodete ning mööbli ja muude tööstuskaupade grupil.
Foreign trade balance by main groups of goods (EUR million) 
Väliskaubanduse saldo peamiste kaubagruppide järgi (mln eurot)
Foreign trade balance by major groups of goods (EEK m) 
Väliskaubanduse saldo peamiste kaubagruppide järgi (mln kr)
Foreign trade balance by groups of countries (EUR million) 
Väliskaubanduse saldo riikide ühenduste järgi (mln eurot)
Foreign trade balance by groups of countries (EEK m) 
Väliskaubanduse saldo riikide ühenduste järgi (mln kr)
The interconnection between trade and economy can be also described by the ratio of exports to the GDP. 
Väliskaubanduse seoseid majandusega näitab ka ekspordi suhe SKP-sse.
The trade-to-GDP ratio has stood at 40%, making the country less reliant on international markets and more on internal demand. 
Väliskaubanduse suhe SKPsse on püsinud 40% juures, muutes India teistest vähem sõltuvaks rahvusvahelistest turgudest ja rohkem sisenõudlusele tuginevaks.
The foreign trade surplus first of all reflects the capital outflow caused by the so far unstable economic environment. 
Väliskaubanduse ülejääk peegeldab eelkõige senisest ebastabiilsest majanduskeskkonnast tingitud kapitali väljavoolu.
The indirect effect of a possible reduction in foreign trade, including through our main trading partners or other countries, could be quite large though. 
Väliskaubanduse võimaliku vähenemise kaudne mõju, sealhulgas teiste riikide kaubandusp artnerite kaudu, võib siiski olla küllaltki suur.
Foreign trade is important for the Estonian economy (Figure 5, p. 
Väliskaubandusel on Eesti majanduses oluline osa (joonis 5).
It is much harder for businesses that are open to foreign trade to raise prices as higher prices reduce competitiveness and sales. 
Väliskaubandusele avatud tegevusaladel on hindade tõstmine märksa raskem, sest kõrgem hind vähendab konkurentsivõimet ja vähendab läbimüüki.
The calculation of value added in foreign trade is important. 
Väliskaubanduses on lisandväärtuse mõõtmine tähtis.
The foreign trade turnover exceeded GDP by 13% (by a third in the third quarter of 2006). 
Väliskaubanduskäive ületas SKPd 13% võrra (2006. aasta III kvartalis kolmandiku võrra).
The foreign trade turnover exceeded GDP by 13%. 
Väliskaubanduskäive ületas SKPd 13% võrra.
The foreign trade turnover was largely affected by processed goods (mostly motor fuels), as both their imports and exports decreased notably. 
Väliskaubanduskäivet mõjutasid suuresti tööt- luskaubad (valdavalt mootorikütused), mille käive kahanes märgatavalt.
The foreign trade turnover was largely affected by processed goods, as both their imports and exports 
Väliskaubanduskäivet mõjutasid suuresti töötluskaubad, mille sisse- ja väljavedu kahanes märgatavalt.
Foreign trading partners' inflation (%) 
Väliskaubanduspartnerite inflatsioon (%)
Lower confidence among external trading partners has, however, already had some effect on the outlook for growth in the Nordic countries too. 
Väliskaubanduspartnerite vähenenud kindlustunne mõjutab samas juba kohati ka Põhjamaade majanduskasvu väljavaateid.
Foreign trade deficit increased by 4.7 billion kroons year-on-year and reached the record level of 18.5 billion kroons. 
Väliskaubanduspuudujääk kasvas aastaga 4,7 mld krooni ja moodustas rekordilise 18,5 mld krooni.
The foreign trade deficit was 379 million euros. 
Väliskaubanduspuudujääk oli 379 mln eurot.
In the conditions of persistently high domestic demand, the foreign trade deficit stood at 6 billion kroons for the second consecutive quarter (see Table 5). 
Väliskaubanduspuudujääk oli jätkuvalt kõrge sisenõudluse tingimustes teist kvartalit järjest 6 mld krooni (vt tabel 5).
The foreign trade deficit increased by 31% year-on-year and reached 22.6 billion kroons (see Table 6). 
Väliskaubanduspuudujääk suurenes aastaga 31% ja ulatus 22,6 mld kroonini (vt tabel 6).
The foreign trade deficit increased 31% year-on-year and amounted to 10.5 billion kroons (see Table 6). 
Väliskaubanduspuudujääk suurenes aastataguse perioodiga võrreldes 31% ning oli 10,5 mld krooni (vt tabel 6).
Foreign trade deficit increased by 4.5 billion kroons year-on-year, totalling 10.7 billion kroons. 
Väliskaubanduspuudujääk suurenes eelmise aasta II kvartaliga võrreldes 4,5 mld krooni võrra, ulatudes 10,7 mld kroonini.
Foreign trade deficit increased in the conditions of persistently high domestic demand by 1.6 billion kroons and reached a record high 6.7 billion kroons (see Table 5). 
Väliskaubanduspuudujääk suurenes jätkuvalt kõrge sisenõudluse tingimustes 1,6 mld krooni ja ulatus rekordilise 6,7 mld kroonini (vt tabel 5).
The foreign trade deficit amounted to 30.8 billion kroons, having decreased by 0.3 billion kroons from 2004. 
Väliskaubanduspuudujääk ulatus 30,8 mld kroonini, vähenedes 2004. aastaga võrreldes 0,3 mld krooni võrra.
The foreign trade deficit, which has remained approximately at the same level for the last five consecutive quarters, amounted to 12.2 billion kroons. 
Väliskaubanduspuudujääk, mis on juba viis kvartalit järjest püsinud samas suurusjärgus, oli 12,2 mld krooni.
Foreign trade balance by end consumption (EEK m) 
Väliskaubandussaldo lõpptarbimise järgi (mln kr)
The foreign trade balance was negative by 5 billion kroons for the second consecutive quarter. 
Väliskaubandussaldo püsis teist kvartalit järjest 5 mld krooniga miinuses.
According to foreign trade statistics Estonia’s goods exports significantly outpaced economic growth of the main target markets (20.1%) in the second half of 2004. 
Väliskaubandusstatistika andmetel oli Eesti kaubaeksport 2004. aasta II poolaastal oluliselt kiirem peamiste sihtturgude majanduskasvust (20,1%).
Foreign trade statistics indicate varied export developments in companies’ data — for motorized vehicles and their parts, the sale of goods of Estonian origin to foreign markets remained rather strong, sales decreased for other means of transport. 
Väliskaubandusstatistika näitab ettevõtete andmetest erinevaid ekspordiarenguid — mootorsõidukite ja nende osade puhul püsis Eesti päritolu kaupade müük välisturgudele üsna tugevana, muude transpordivahendite osas müük vähenes.
It is possible to distinguish between Estonian export goods of Estonian and foreign origin in the foreign trade statistics. 
Väliskaubandusstatistika põhjal on võimalik Eesti kaubaekspordis eristada Eesti ja välismaise päritoluga kaupu.
For compiling foreign trade statistics, the data collection system Extrastat is used for the exchange of goods between non-Member States. 
Väliskaubandusstatistika tegemisel kasutatakse EL-i väliste riikidega peetavas kaubavahetuses andmekogumissüsteemi Extrastat.
In 2013, foreign trade was affected by moderate foreign demand and a decrease of re-export. 
Väliskaubandust mõjutas 2013. aastal tagasihoidlik välisnõudlus ning re-ekspordi vähenemine.
Foreign trade theory suggests that premiums should be larger in countries with lower income levels because the companies operating in the domestic market are weak and the potential for learning from exporting is large. 
Väliskaubandusteooriate järgi peaks preemiad olema suuremad madalama sissetulekutasemega riikides, sest kodumaisele turule tootvad ettevõtted on nõrgad ja ekspordist õppimise potentsiaal on suurem.
The external environment is expected to recover in 2014, mostly in the second half of the year. 
Väliskeskkond elavneb ootuste järgi 2014. aastal, eelkõige aasta teisel poolel.
External environment and the Estonian economy Financial behaviour of companies and households and related risks Banking sector Other financial markets Payment and settlement systems Assessment of financial stability and risks 
Väliskeskkond ja Eesti majandus Reaalsektori finantskäitumine ja riskid Pangandus Muud finantsturud Maksevahendus ja pankadevaheline arveldussüsteem Hinnang finantsstabiilsusele ja riskid
external environment and the estonian economy 
Väliskeskkond ja Eesti majandus
External Environment and Capital Flows 
Väliskeskkond ja kapitalivood
The external economic environment is expected to remain favourable in the next years, although some 
Väliskeskkond jääb lähiaastatel soodsaks, kuigi maailmamajanduse kogutoodangu kasvus toimub
ExTERNAl ENvIRONMENT Demand and commodities prices 
välISKESKKOND Nõudlus ja toormehinnad
Since last autumn, the external environment has become considerably less favourable for Estonia. 
Väliskeskkond on alates sügisest Eesti jaoks jätkuvalt halvenenud.
Compared to the previous autumn, the external environment has become considerably more unfavourable for the Estonian economy. 
Väliskeskkond on eelmise sügisega võrreldes muutunud Eesti majanduse jaoks tunduvalt ebasoodsamaks.
The external environment has been more favourable to exports growth than in earlier years. 
Väliskeskkond on olnud ekspordikasvuks soodsam kui mitmel varasemal aastal.
The external environment has become more 
Väliskeskkond on viimase poolaasta jooksul
The external environment will continue to foster Estonia’s economic growth also in 2007–2008. 
Väliskeskkond soodustab Eesti majanduskasvu ka aastatel 2007–2008.
The external environment, which is a major factor in the development of a small open economy, continued to deteriorate in 2007 and expectations regarding the US and other advanced economies weakened further. 
Väliskeskkond, mis on Eesti-suguse väikese ja avatud majandusega riigi puhul väga oluline arengutegur, muutus 2007. aasta jooksul järjest ebasoodsamaks ning ootused USA, aga ka teiste arenenud riikide majanduse suhtes järjest negatiivsemaks.
Generally, the economic situation isn’t bad given the external environment. 
Väliskeskkonda arvestades ei ole Eesti majanduslik olukord üldsegi halb.
Developments in the external environment have remained uncertain. 
Väliskeskkonna areng on püsinud ebakindel.
Developments of the external environment became more complicated last year due to the weakening of the global economic situation and the continued European debt crisis. 
Väliskeskkonna arengud muutusid möödunud aastal keerulisemaks globaalse majandusolukorra nõrgenemise ning Euroopa võlakriisi jätkumise tõttu.