natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The number of domestic courier packages grew 13%, but the number of courier packages posted abroad and received from foreign countries decreased by 24% and 1%, respectively. 
Riigisiseste saadetiste arv kasvas 13%, kuid välisriiki lähetatud ja välisriigist saabunud kullerpostisaadetiste arv kahanes vastavalt 24% ja 1%.
The number of domestic cashless payments is growing continuously 
Riigisiseste sularahata maksete arv kasvab jätkuvalt
In domestic traffic, the freight turnover increased 1%. 
Riigisiseste vedude veosekäive kasvas 1%.
The freight turnover of domestic traffic decreased by about a third, of which 36% in road and 21% in rail transport. 
Riigisiseste vedude veosekäive vähenes ligi kolmandiku võrra, sealhulgas maanteevedudel 36% ja raudteevedudel 21%.
But the number of passengers on domestic flights was by 3% larger in 2009. 
Riigisisestel lendudel aga oli 2009. aastal 3% rohkem sõitjaid.
The number of passengers on domestic flights increased by 15%, but amounted nevertheless to only 27,000 passengers. 
Riigisisestel lendudel kasvas sõitjate arv 15%, kuid oli vaid 27 000.
Nearly 55,200 passengers were transported on domestic flights which is a tenth more than in 2009. 
Riigisisestel lendudel sõitis ligi 55 200 inimest – kümnendiku võrra rohkem kui 2009. aastal.
The domestic sea and rail traffic decreased by 6% and 7%, respectively, and the number of passengers of domestic road transport (excl. urban lines) decreased by 3%. 
Riigisisestel mere- ja raudteevedudel vähenes sõitjate arv vastavalt 6% ja 7% ning bussivedudel (v.a linnaliinidel) 3%.
The number of passengers in domestic sea transport and air transport increased by 1% and 12%, respectively. 
Riigisisestel merevedudel ja lendudel suurenes sõitjate arv vastavalt 1% ja 12%.
The number of passengers in domestic traffic (excl. urban transport) was 31.5 million and the average journey distance was 46 kilometres. 
Riigisisestel vedudel (v.a linnatransport) oli 31,5 miljonit sõitjat ja sõidu pikkus keskmiselt 46 km.
The average journey distance in domestic transport was 12 kilometres. 
Riigisisestel vedudel oli sõidu pikkus keskmiselt 12 kilomeetrit.
The freight turnover was 1.9 billion tonne-kilometres in domestic traffic and 11.9 billion tonnekilometres in international traffic – compared to 2011, this means an 8% and 3% decreaser espectively. 
Riigisisestel vedudel oli veosekäive 1,9 ja rahvusvaheliste vedudel 11,9 miljardit tonnkilomeetrit – vastavalt 8% ja 3% vähem kui 2011. aastal.
The domestic passenger traffic volume decreased 7%. 
Riigisisestel vedudel sõitjakäive vähenes 7%.
Domestic transport totalled 45 million tonnes and international transport 36 million tonnes of goods. 
Riigisisestel vedudel transportisid veondusettevõtted 45 miljonit tonni ja rahvusvahelistel vedudel 36 miljonit tonni kaupa.
44.4 million tonnes of goods were transported in domestic traffic and 34.3 million tonnes in international traffic. 
Riigisisestel vedudel veeti 44,4 ja rahvusvahelistel vedudel 34,3 miljonit tonni kaupa.
A majority of domestic bank-to-bank payments were related to the deposit tenders of the European Central Bank and collateral transfers to the retail payment system ESTA (see Figure 4.1.4). 
Riigisisestest pankadevahelistest maksetest moodustasid enamiku Euroopa Keskpanga deposiidioksjonitega seotud käibed ning jaemaksete süsteemi ESTA tagatismaksed (vt joonis 4.1.4).
As regards domestic risks, the credit risk associated with Estonian households and companies is gradually diminishing as a result of an improved outlook for economic growth. 
Riigisisestest riskidest on Eesti eraisikute ja ettevõtetega seotud krediidirisk tänu majanduskasvu paranenud väljavaadetele järk-järgult vähenemas.
The IMF may also be asked to help set the specific conditions for each state and monitor the fulfilment of the programme. 
Riigispetsiifilise tingimuslikkuse kindlaksmääramisse ja programmi täitmise seiresse soovitakse kaasata ka IMFi.
However, the proportions of nights spent by foreign and domestic tourists vary from country to country. 
Riigiti aga välis- ja siseturistide ööbimiste suhe erineb.
However, the distribution of the three groups varies a great deal across countries. 
Riigiti erineb maksutulude jaotus aga suuresti.
In geographical terms, other investment liabilities to Finland declined the most, followed by liabilities to Sweden, Latvia and Austria (see Figure 23 and Table 36). 
Riigiti kahanesid muude investeeringute kohustused Soome ees, millele järgnesid Rootsi, Läti ja Austria (vt joonis 23 ja tabel 36).
By country, assets to Sweden and the UK diminished the most. 
Riigiti kahanesid nõuded enim Rootsi ja Suurbritannia suhtes.
By countries, assets to Sweden and Denmark diminished the most. 
Riigiti kahanesid nõuded enim Rootsi ja Taani suhtes.
By countries, assets to Sweden, Denmark, Latvia and Germany grew the most. 
Riigiti kasvasid enim nõuded Rootsi, Taani, Läti ja Saksamaa suhtes.
Other investment capital liabilities to the British Virgin Islands, Sweden and Finland increased the most by countries and to EU Member States by groups of countries (see Figure 21 and Table 36). 
Riigiti kasvasid muu investeeringukapitali kohustused enim Briti Neitsisaarte, Rootsi ja Soome ees, riikide ühenduste lõikes aga Euroopa Liidu riikide ees (vt joonis 21 ja tabel 36).
By countries, other investment liabilities to Sweden, Finland and the United Kingdom increased the most (see Figure 21 and Table 36). 
Riigiti kasvasid muu investeeringukapitali kohustused enim Rootsi, Soome ja Ühendkuningriigi ees (vt joonis 21 ja tabel 36).
Other investment capital liabilities to Finland, Sweden and Russia increased the most by countries and to EU Member States by groups of countries (see Figure 21 and Table 36). 
Riigiti kasvasid muu investeeringukapitali kohustused enim Soome, Rootsi ja Venemaa ees, riikide ühenduste lõikes aga Euroopa Liidu riikide ees (vt joonis 21 ja tabel 36).
Other investment capital liabilities to Sweden and Finland increased 
Riigiti kasvasid muu investeeringukapitali kohustused peamiselt Rootsi ja Soome
By countries, other investment liabilities to Sweden, Finland 
Riigiti kasvasid muu investeeringukapitali kohustused
Other investment liabilities to the EU countries (Finland, Sweden, and Cyprus) were the largest (see Figure 21 and Table 36). 
Riigiti kasvasid muude investeeringute kohustused enim Euroopa Liidu riikide (Soome, Rootsi ja Küpros) ees (vt joonis 21 ja tabel 36).
By countries, other investment liabilities to Sweden and a few offshore regions increased the most (see Figure 21 and Table 36). 
Riigiti kasvasid muude investeeringute kohustused enim Rootsi ja mitmete offshore-piirkondade ees (vt joonis 21 ja tabel 36).
By countries, other investment liabilities to Sweden, Finland, and various offshore regions grew the most (see Figure 21 and Table 36). 
Riigiti kasvasid muude investeeringute kohustused peamiselt Rootsi, Soome ja erinevate madala maksumääraga piirkondade ees (vt joonis 21 ja tabel 36).
By countries, other investment claims increased most to Latvia, Germany, and Lithuania (see Figure 22). 
Riigiti kasvasid muude investeeringute nõuded enim Läti, Saksamaa ja Leedu suhtes (vt joonis 22).
By countries, portfolio investment liabilities to Norway increased the most, followed by liabilities to Sweden, Lithuania and Latvia (see Figure 19 and Table 32). 
Riigiti kasvasid portfelliinvesteeringute kohustused enim Norra ees, millele järgnesid Rootsi, Leedu ja Läti (vt joonis 19 ja tabel 32).
Economic growth varied by countries: while advanced economies showed a GDP growth of 1.6%, the growth was four times faster in emerging economies, amounting to 6.2%. 
Riigiti oli majanduskasv ebaühtlane: arenenud riikides moodustas SKP kasv hinnanguliselt 1,6%, samal ajal kui arenevates riikides oli see ligi neli korda kiirem ehk 6,2%.
The largest portfolio investors were the EU countries, particularly Germany, the United Kingdom, and Luxembourg (see Figure 18 and Table 32). 
Riigiti olid suurimad portfelliinvestorid Euroopa Liidu riigid, eriti aga Saksamaa, Suurbritannia ja Luksemburg (vt joonis 18 ja tabel 32).
By countries, the majority of direct investments were made into Lithuania (42%) and Latvia (34%; see Figure 25). 
Riigiti on kõige enam otseinvesteeringuid tehtud Leetu (42%) ja Lätti (34%; vt joonis 25).
By countries the majority of direct investments were made into Lithuania (44%) and Latvia (35%; see Figure 25). 
Riigiti on koige enam otseinvesteeringuid tehtud Leetu (44%) ja Latti (35%; vt joonis 25).
By countries, other investment capital was mainly channelled to Germany, Russia and Cyprus (see Figure 22). 
Riigiti suundus muu investeeringukapital peamiselt Saksamaale, Venemaale ja Küprosele (vt joonis 22).
By countries, other investment capital was mainly channelled to Finland, Germany and the United Kingdom (see Figure 22). 
Riigiti suundus muu investeeringukapital peamiselt Soome, Saksamaale ja Ühendkuningriiki (vt joonis 22).
By countries, portfolio investment went mainly to Germany, France, the Netherlands and 
Riigiti suundusid portfelliinvesteeringud peamiselt Saksamaale, Prantsusmaale, Hollandisse ja
By countries, portfolio investment went mainly to Finland, Austria, Luxembourg 
Riigiti suundusid portfelliinvesteeringud peamiselt Soome,
Other investment capital liabilities to Sweden, Denmark, Latvia and Russia increased the most by countries and to EU Member States by groups of countries (see Figure 21 and Table 36). 
Riigiti suurenesid muu investeeringukapitali kohustused enim Rootsi, Taani, Läti ja Venemaa ees, riikide ühenduste järgi aga Euroopa Liidu riikide ees (vt joonis 21 ja tabel 36).
By countries, other investment liabilities to the British Virgin Islands, the United Kingdom, Russia, Finland and the Cayman Islands increased the most (see Table 36 and Figure 22). 
Riigiti suurenesid muude investeeringute kohustused enim Briti Neitsisaarte, Ühendkuningriigid, Venemaa, Soome ja Kaimanisaarte ees (vt tabel 36 ja joonis 22).
By countries, other investment liabilities to Sweden, the UK, and Finland increased the most (see Figure 21 and Table 36). 
Riigiti suurenesid muude investeeringute kohustused enim Rootsi, Suurbritannia ja Soome ees (vt joonis 21 ja tabel 36).
By countries, other investment assets to Denmark, and Norway increased the most, followed by those to the European Central Bank, Greece and the UK (see Figure 24). 
Riigiti suurenesid muude investeeringute nõuded enim Taani ja Norra suhtes, järgnesid Euroopa Keskpank, Kreeka ja Suurbritannia (vt joonis 24).
By countries, other investment assets to Lithuania, Russia, and Sweden increased the most (see Figure 22). 
Riigiti suurenesid muude investeeringute nõuded peamiselt Leedu, Venemaa ja Rootsi suhtes (vt joonis 22).
By countries, assets to Norway increased the most. 
Riigiti suurenesid nõuded enim Norra suhtes.
By countries, claims to the USA, Latvia, and the United Kingdom grew most (see Figure 22). 
Riigiti suurenesid nõuded enim USA, Läti ja Suurbritannia suhtes (vt joonis 22).
By countries, portfolio investment liabilities to the United States, Lithuania, Finland and Latvia increased the most (see Table 32 and Figure 18). 
Riigiti suurenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Ameerika Ühendriikide, Leedu, Soome ja Läti ees (vt tabel 32 ja joonis 18).
By countries, portfolio investment liabilities to EU Member States, above all to the United Kingdom, increased the most (see Table 32 and Figure 18). 
Riigiti suurenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Euroopa Liidu riikide, eeskätt Ühendkuningriigi ees (vt tabel 32 ja joonis 18).
By countries, portfolio investment liabilities to Poland, Lithuania, Finland and the United States increased the most (see Figure 18 and Table 32). 
Riigiti suurenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Poola, Leedu, Soome ja Ameerika Ühendriikide ees (vt joonis 18 ja tabel 32).
By countries, portfolio investment liabilities to Finland increased the most, followed by Latvia, the Netherlands, Austria and Lithuania (see Table 32 and Figure 18). 
Riigiti suurenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Soome ees, millele järgnesid Läti, Holland, Austria ja Leedu (vt tabel 32 ja joonis 18).
By countries, por tfolio investment liabilities to Switzerland increased the most, followed by liabilities to Austria, France and Denmark (see Figure 19 and Table 32). 
Riigiti suurenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Šveitsi ees, järgnesid Austria, Prantsusmaa ja Taani (vt joonis 19 ja tabel 32).
By countries, portfolio investment liabilities to Switzerland increased the most, followed by liabilities to Austria, France and Finland (see Figure 1.15 and Table 1.33). 
Riigiti suurenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Šveitsi ees, millele järgnesid Austria, Prantsusmaa ja Soome (vt joonis 1.15 ja tabel 1.33).
By countries, primarily portfolio investment assets picked up to the Netherlands, Ireland, Germany and Norway (see Figure 1.16). 
Riigiti suurenesid portfelliinvesteeringute nõuded enim Hollandi, Iirimaa, Saksamaa ja Norra vastu (vt joonis 1.16).
The largest portfolio investors were the EU countries, particularly Germany and Luxembourg, while the United States was the biggest investor from outside the EU (see Figure 18 and Table 32). 
Riigiti tuli portfelliinvesteeringuid enim Euroopa Liidu riikidest, Saksamaalt ja Luksemburgist, väljaspool ELi aga Ameerika Ühendriikidest (vt joonis 18 ja tabel 32).
By countries, portfolio investment liabilities to EU Member States and the United States decreased the most (see Figure 18 and Table 32). 
Riigiti vähenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim ELi riikide ja USA ees (vt joonis 18 ja tabel 32).
By countries, portfolio investment liabilities to the EU Member States and the USA decreased the most (see Figure 18 and Table 32). 
Riigiti vähenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Euroopa Liidu riikide ja Ameerika Ühendriikide ees (vt joonis 18 ja tabel 32).
By countries, portfolio investment liabilities 
Riigiti vähenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Euroopa
By countries, portfolio investment liabilities to the United Kingdom, Latvia, the Netherlands, Finland and Luxembourg decreased the most (see Figure 18 and Table 32). 
Riigiti vähenesid portfelliinvesteeringute kohustused enim Ühendkuningriigi, Läti, Hollandi, Soome ja Luksemburgi suhtes (vt joonis 18 ja tabel 32).
By countries, portfolio investment liabilities to the Netherlands fell the most, followed by liabilities to Italy, the USA and Germany (see Figure 20 and Table 32). 
Riigiti vähenesid portfelliinvesteeringute nõuded enim Hollandi suhtes, millele järgnesid Itaalia, Ameerika Ühendriigid ja Saksamaa (vt joonis 20 ja tabel 32).
By countries, liabilities to Cyprus and Denmark decreased the most. 
Riigiti vähenesid tuletisinstrumentidega seotud kohustused enim Küprose ja Taani suhtes.
In terms of countries, liabilities to Sweden, Norway, Denmark and Lithuania declined the most. 
Riigiti vähenesid tuletisinstrumentidega seotud kohustused enim Rootsi, Norra, Taani ja Leedu suhtes.
By countries, financial derivative liabilities to Sweden decreased the most. 
Riigiti vähenesid tuletisinstrumentidega seotud kohustused põhiliselt Rootsi suhtes.
By countries 
Riigiti
Government, national defence and social insurance 
Riigivalitsemine ja -kaitse, sotsiaalkindlustus
Government and national defence; social insurance 
Riigivalitsemine ja -kaitse; sotsiaalkindlustus
As such, a smart and active state is a precondition for the success of other vision choices. 
Riigivalitsemine on Eesti arengu võimestaja ja võimaldaja, sest teiste võtmevalikute õnnestumise eeldus on tark ja aktiivne riik.
Citizen-centred, inclusive and whole-of-government governance. 
Riigivalitsemine on kodanikukeskne, kaasav ning valdkonnaülene.
Public administration 
Riigivalitsemine
In governance, the experts identified the need to move from an administrative and responding model to a more innovative and proactive one. 
Riigivalitsemise kategoorias nägid eksperdid vajadust liikuda administreerivalt ja reageerivalt mudelilt rohkem uuendusmeelse ja proaktiivse suunas.
The quality of governance should be considered as a necessary prerequisite for Estonia's continuous development. 
Riigivalitsemise kvaliteeti ja tänapäevast valitsemist tuleb vaadelda kui üht vajalikku eeldust Eesti pidevaks arenguks.
The weaknesses of governance include silo-structured institutions, lack of vision, growing bureaucracy, and apparent inability to see the big picture. 
Riigivalitsemise nõrkusteks on asutusekesksus, ettevaatamisvõime puudumine, järjest süvenev bürokratiseerumine ja vähene tervikpildi nägemine.
Governance challenges within future trends 
Riigivalitsemise väljakutsed tulevikutrendidest
In governance, flexibility of goals and strategic agility must be increased. 
Riigivalitsemises on tarvis suurendada eesmärkide paindlikkust ja strateegilist väledust.
Estonia has not had trouble meeting the public debt criterion, as our government sector’s debt is among the smallest in Europe. 
Riigivõla kriteeriumi täitmisega ei ole Eestil raskusi olnud, meie valitsussektori võlg on üks väiksemaid Euroopas.
Increasing the national debt has very far-reaching consequences, and so any such decision should not look only at short-term considerations. 
Riigivõla suurendamine on väga pikaajalise mõjuga otsus ning selle puhul ei peaks lähtuma lühiajalistest kaalutlustest.
The cost of servicing the state debts was also increased by the continuing division of the bond market into segments meant for foreign and domestic investors. 
Riigivõla teenindamise kulusid suurendas ka võlakirjaturu jätkuv jagamine välis- ja kodumaistele investoritele mõeldud segmentideks.
Interest rates on sovereign bonds have fallen at the same time, reaching their lowest ever levels in several countries (see Figure 1.1.2). 
Riigivõlakirjade intressimäärad on samal ajal veelgi langenud, jõudes mitmes riigis kõigi aegade madalaima tasemeni (vt joonis 1.1.2).
In October, the spreads between government bond interest rates and interbank interest rates grew considerably (see Figure 4). 
Riigivõlakirjade ja pankadevahelise laenuturu intressimäärade erinevused kasvasid oktoobris oluliselt (vt joonis 4).
On government-bond purchases: 
Riigivõlakirjade kokkuostmise kohta:
Around a quarter of the portfolio of sovereign bonds consists of bonds issued by the central governments of the other Baltic states. 
Riigivõlakirjade portfellist moodustavad ligikaudu veerandi teiste Balti riikide keskvalitsuste emissioonid.
Government bond markets were characterised in the last six months by a significant drop in long- term interest rates (see Figure 2). 
Riigivõlakirjaturge iseloomustas möödunud kuue kuu jooksul pikaajaliste intressimäärade märgatav langus (vt joonis 2).
Interest rates on US and German sovereign bonds were up in sovereign bond markets in the last months of 2013 (see Figure 1.1.2). 
Riigivõlakirjaturgudel tõusid 2013. aasta viim astel kuudel Ameerika Ühendriikide ja Saksamaa riiklike võlakirjade intressimäärad (vt joonis 1.1.2).
Government bond markets reacted to macroeconomic developments and the measures taken by central banks in general with a rise in interest rates (see Figure 1.1.2). 
Riigivõlakirjaturud reageerisid makromajanduses toimunud arengule ja keskpankade sammudele üldiselt intressitõusuga (vt joonis 1.1.2).
However, the state (politicians and officials) must be a proactive initiator and facilitator of development, resulting in governance supporting the development of society and the economy. 
Riik (poliitikud ja ametnikud) peab seejuures olema arengu proaktiivne algataja ja võimestaja - siis toetab riigivalitsemine ühiskonna ja majanduse arengut.
The state begins issuing mobile-ID certificates. 
Riik hakkab väljastama mobiil-ID sertifikaate.
The government uses social-economic challenges for enhancing the competitiveness of companies. 
Riik kasutab sotsiaalmajanduslikke väljakutseid ettevõtete konkurentsivõime tõstmiseks.
The state plans to support development of the market for corporate finance in various ways in 2014–2020. 
Riik kavandab toetada ettevõtete rahastamise turu arengut aastatel 2014–2020 mitmel viisil.
A new proposal from the government is to invest in early-stage venture capital funds of funds, but this is largely of symbolic importance for the corporate financing market, providing support for a market that is still only starting to develop. 
Riik kavandab uue tegevusena investeerida varase faasi riskikapitali fondifondi, kuid see on ettevõtete rahastamise turu jaoks eelkõige märgilise tähtsusega, pakkudes toetust arenemisjärgus turule.
The government in cooperation with local municipalities ensures that people have the access to necessary services regardless of where they live. 
Riik koostöös omavalitsustega tagab kõikidele inimestele sõltumata nende elukohast vajalike teenuste kättesaadavuse.
The state also stopped financing the economy through Eesti Pank. 
Riik loobus majanduse finantseerimisest Eesti Panga kaudu.
The state assigns a unique ID (personal identification code) to the person and issues his or her so-called papers (passport, ID card etc). 
Riik omistab isikule unikaalse identifikaatori (isikukoodi) ja väljastab n-ö paberi (passi, ID-kaardi vms).
The country has continued a conservative financial policy, being one of the few in Europe, where thanks to significant cuts the balance of the budget has stayed under control, and the level of foreign liabilities is low. 
Riik on jätkanud konservatiivset rahanduspoliitikat olles üks väheseid Euroopas, kus tänu märkimisväärsetele kärbetele on eelarve tasakaal püsinud kontrolli all ning väliskohustuste tase on madal.
The state has taken the first step, through Omniva, though it ought not to be the final step in improving matters”, he noted. 
Riik on Omniva kaudu esimese sammu astunud, kuid see ei peaks olema viimane samm olukorra parandamisel,” märkis Hansson.
The state regulates the labour market and there are effective measures for labour market protection. 
Riik osaleb tööturu reguleerimisel, tööturukaitse on tugev.
The country should build up the necessary infrastructure and stable business environment. 
Riik peaks looma vajaliku infrastruktuuri ja stabiilse ettevõtluskeskkonna.
The state should act as an initiator, interpreter, and catalyst of changes targeted at cooperation and efficient use of the resources. 
Riik peaks toimima koostööle ja ressursside kasutamise efektiivsusele suunatud muutuste aktiveerija, mõtestaja ja katalüsaatorina.
The state implements its interests through three major instruments: 
Riik realiseerib oma huvi kolme peamise instrumendi kaudu:
The state can help by offering assistance in: 
Riik saab kaasa aidata, pakkudes abi:
The state can help in: 
Riik saab kaasa aidata:
The state can also contribute to trade contracts that would eliminate trade barriers with foreign countries. 
Riik saab samuti aidata kaubandussidemete sõlmimisel ja kaubandustõkete likvideerimisel kaubavahetuses välisriikidega.
The state as a leader of strategic development can lay foundations for a wider change, because it is the only entity that has the levers of required content and scale, and the power to balance different interests and needs. 
Riik saab strateegilise arengu eestvedajana panna oma tegevusega aluse laiemale muutusele, omades selleks ainsana vajaliku sisu ja ulatusega hoobasid ning võimalust tasakaalustada erinevaid huve ja vajadusi.
The state could assist the increase of internationalisation of enterprises by: 
Riik saaks kaasa aidata ettevõtete rahvusvahelistumise kasvule:
The state supports the construction of a fibre-optic cable based trunking network in all settlements. 
Riik toetab ELi toetusfondide vahenditest fiiberoptilistel kaablitel põhineva baasvõrgu väljaehitamist kõikidesse asulatesse.
The state supports the development of creative enterprises and several centres for creative industries have been established. 
Riik toetab loomeettevõtete arendamist ja asutatud on loomemajanduskeskusi.