natgillin/translations-raw huggingface dataset:
The coverage of export guarantee is up to 100% for political risks, i.e. risks caused by the activity of a foreign country, and up to 90% for commercial risks, i.e. risks caused by the activity of the foreign buyer. 
Eksporditagatisega on kaitstud kuni 100% poliitilised ehk välisriigi tegevusest tulenevad ja kuni 90% kommerts- ehk välisostja tegevusest tulenevad riskid.
Regarding export guarantees, KredEx continually focused on offering of short-term guarantees in the direction of so-called non-marketable countries, as well as offering of medium and long-term export guarantees. 
Eksporditagatiste osas keskendus KredEx jätkuvalt lühiajaliste tagatiste pakkumisele nn mitteturukõlbulike riskidega riikide suunal ning kesk- ja pikaajaliste eksporditagatiste pakkumisele.
In regard to export guarantees, additional income in the amount of 28,068 euros occurred from decreasing of provisions. 
Eksporditagatiste osas oli eraldiste vähendamisest täiendavaid tulusid 28 068 eurot.
The volume of export guarantee portfolio reached 254.0 million kroons by the end of year 2010. 
Eksporditagatiste portfelli maht ulatus 2010. aasta lõpus 254,0 mln kroonini.
The content of exported products differs markedly from target country to target country and so sharp changes in demand in different target markets can have different impacts on Estonian value added and on economic growth. 
Eksporditavate toodete koosseis erineb sihtriigiti märkimisväärselt ning erinevate sihtturgude nõudluse järsul muutusel on seetõttu Eesti lisandväärtusele ja majanduskasvule erinev mõju.
associating the exported products with the accompanying services; 
eksporditavate toodete seostamisel kaasnevate teenustega;
Structure of exported goods 
Eksporditavate toodete struktuur
In connection with exporting activities different needs may arise: the need for innovation; the need to be more productive, as competition in the foreign market is stronger than in the domestic market; there might also be constant need to improve product quality (Falvey and Yu, 2005). 
Eksporditegevus mõjutab ettevõtet mitmeti: tekib vajadus uuenduste järele; vajadus olla tootlikum, sest välisturul on suurem konkurents kui siseturul; vajadus pidevalt toodete kvaliteeti parandada (Falvey ja Yu 2005).
The decrease in the incomes connected with export activity is due to the transfer of export guarantee activities to KredEx Credit Incurance Ltd. in year 2010. 
Eksporditegevusega seotud tulude vähenemine tuleneb ekspordi tagaistegevuse üleandmisest 2010. aastal AS-ile KredEx Krediidikindlustus.
Export activities are often seen as a key driver of and a prerequisite for economic growth, especially in small countries and developing economies. 
Eksporditegevust nähakse tihti kui üht riigi majanduskasvu keskset tegurit ja eeldust, eriti väikeriikides ja areneva majandusega piirkondades.
Guarantees for export transactions against the insolvency or political risks of a foreign buyer were granted mainly for exporting to Italy, Germany, Ireland, Sweden and United Kingdom (see Illustration 4). 
Eksporditehinguid välisostja maksejõuetuse või poliitiliste riskide eest garanteeriti peamiselt Itaaliasse, SaksamaaleI irimaale, Rootsi ja Inglismaale (Vt.Joonis 4).
Due to problems connected with insurance of export transactions, in December 2009, a new private credit insurance company was founded by KredEx, which can better evaluate the local situation and find flexible solutions to support especially the local companies in cooperation with reinsurers. 
Eksporditehingute kindlustamisega seotud probleemide tõttu loodi detsembris 2009 KredExi juurde uus eraõiguslik krediidikindlustusselts, mis saab kohalikke olusid paremini hinnata ning leiab edasikindlustajate ja teiste turuosalistega koostöös paindlikud lahendused just siinsete ettevõtete toetamiseks.
62% of the production was exported. 
Eksporditi 62% toodangust.
Exports also included peat, cement, pitch, coke and electricity. 
Eksporditi ka turvast, tsementi, pigi, koksi ja elektrit.
36% of the production was exported. 
Eksporditi ligi 36% toodangust.
Furniture was exported to Finland, Sweden and the United Kingdom, and prefabricated 
Eksporditi mobiilsideseadmeid, kaableid, mehaaniliste ja elektriliste masinate ja seadmete osi peamiselt Soome ja Rootsi.
Other export items included fish and fish products (to Ukraine, Finland and Lithuania), non-alcoholic beverages (Latvia and Lithuania), coffee (Russia, Latvia and Lithuania) and grape wines (Russia). 
Eksporditi veel ka kala ja kalatooteid (Ukrainasse, Soome, Leetu), mittealkohoolseid jooke (Lätti ja Leetu), kohvi (Venemaale, Lätti ja Leetu) ja viinamarjaveine (Venemaale).
The total value of exported goods and services and the share of the domestic value added they contain can be different both in value and in dynamics and structure. 
Eksporditud kaupade ja teenuste üldine maksumus ja selles sisalduv riigi territooriumil loodud lisandväärtuse osa on erinevad nii üldise maksumuse kui ka selle dünaamika ja struktuuri poolest.
The prices of exported services rose notably faster than those of exported goods, by 1.6 percentage points more a year over the 13 years. 
Eksporditud teenuste hinnad kasvasid kaubahindadest märgatavalt kiiremini – 13 aasta jooksul keskmiselt 1,6 prots endipunkti aastas enam.
Export earnings from transport services increased modestly, by about 4% compared to the year 2012. 
Eksporditulud transporditeenustest kasvasid tagasihoidlikumalt, ligi 4% võrreldes 2012. aastaga.
The proportion of export earnings in the growth of economy increased, and the growth of export was distributed more evenly between various components and markets. 
Eksporditulude osa majanduskasvus suurenes, kusjuures ekspordikasv jaotus ühtlasemalt eri komponentide ja turgude vahel.
The growth of turnover in the manufacture of computer, electronic and optical products decelerated remarkably due to the decrease in exports. 
Eksporditulude vähenemise tõttu aeglustus oluliselt müügitulu kasvutempo arvutite ning elektroonika- ja optikaseadmete tootmises.
Setbacks of export markets were smaller than expected and increase of export to some European markets has to be considered remarkable. 
Eksporditurgude tagasilöögid olid oodatust väiksemad; tähelepanuväärseks tuleb lugeda ekspordikasvu mõnedel Euroopa turgudel.
The collapse of export markets generated more problems in the largest of industries - food industry - as more than 75% of agricultural exports is sold to the Eastern bloc countries. 
Ekspordituru järsk kadumine tekitas enim probleeme suurimas tööstusharus - toiduainetööstuses, kuna üle 75% eksporditavaist põllumajandussaadustest müüakse idabloki maadele.
In the export sector, the main objective for 2004 is the continuous growth of export amounts, which increases the Estonian exporting capability and provides preconditions to reduce the foreign trade balance deficit. 
Ekspordivaldkonnas on 2004. aasta olulisimateks eesmärkideks ekspordigarantiide mahtude jätkuv suurendamine, misläbi kasvab Eesti ekspordivõime ning luuakse eeldused väliskaubandusbilansi defitsiidi vähendamiseks.
In the export field, the priority of KredEx for 2005 is to focus the programme to higher-risk markets, to medium- and long-term projects and better linking of export and business guarantee products. 
Ekspordivaldkonnas on KredExi 2005. aasta prioriteediks ekspordigarantiide programmi ümbersuunamine kõrgema riskiga turgudele, kesk-ja pikaajaliste projektidele ning samuti ekspordija ettevõtluse tagatistoodete parem sidumine.
The growth prospects of exports will weaken due to smaller import demand of Estonia’s main trading partners and probably also because of strong cost pressures. 
Ekspordiväljavaated halvenevad Eesti peamiste kaubanduspartnerite väiksema impordinõudluse ja tõenäoliselt ka tugeva kulusurve tõttu.
Contraction of export possibilities has a different impact on different economic activities, since the share of output targeted at the internal market and the possible inclusion of such output in the nomenclature of goods related to population’s primary needs varies. 
Ekspordivõimaluste kadumine mõjutab tegevusalasid erinevalt, sest erineb siseturule suunatud toodangu osatähtsus ja selle kuulumine või mittekuulumine tarbija esmavajadustega seotud kauba nomenklatuuri.
As a result indicators for the capacity to export are also considered important for the competitiveness of a country. 
Ekspordivõimega seotud näitajaid peetaksegi seetõttu riigi konkurentsivõime seisukohast samuti olulisteks.
Development assistance for companies with export capacity. 
Ekspordivõimekust omavate ettevõtete arengu soodustamine.
Exports – exportation of goods produced in Estonia, exportation of goods imported from a foreign country (re-exports), temporary exportation of goods for the purpose of processing abroad, re-exportation after inward processing and supplies for foreign vessels and aircraft stores. 
Eksport – Eestis toodetud kaupade väljavedu, välismaalt sisse toodud kaupade väljavedu (re-eksport), kaupade ajutine väljavedu nende töötlemiseks välisriigis, kaupade taasväljavedu pärast töötlemist Eestis ning välisriikide vee- ja õhusõidukite varude tarned.
Exports – export of goods produced in Estonia, export of goods imported from a foreign country (re-exports). 
Eksport – Eestis toodetud kaupade väljavedu, välismaalt sisse toodud kaupade väljavedu (re-eksport).
Exports (in f.o.b. prices) amounted to nearly 32 billion and imports (f.o.b.) to 39 billion kroons. 
Eksport (FOB-hindades) oli ligi 32 miljardit ja import (FOB-hindades) 39 miljardit krooni.
Exports to the USA also increased significantly (130%). 
Eksport Ameerika Ühendriikidesse suurenes samuti olulisel määral (130%).
Export makes a significant proportion of the Estonia’s value added and output growth driven by domestic demand alone would mean stagnation for a large part of the economy. 
Eksport annab Eestis toodetud lisandväärtusest märkimisväärse osa ja vaid sisenõudlusel põhinev kasv tähendaks suurele osale majandusest seisakut.
Exports to the EFTA countries4 dropped by a quarter. 
Eksport EFTA riikidesse4 oli aastatagusest perioodist veerandi võrra väiksem.
Exports exclude the re-exports of imported goods previously stored in customs warehouses or provisions for sea and air transport. 
Eksport ei sisalda eelnevalt tollilattu imporditud kaupade taasväljavedu ega nende vormistamist vee- ja õhusõidukite varudeks.
In Estonia, exports amounted to 9,370 euros and imports to 10,275 euros per capita in 2012, exceeding the EU average values, which were 8,956 and 9,006 euros per capita, respectively. 
Eksport elaniku kohta oli Eestis 2012. aastal 9370 eurot ja import 10 275 eurot, ületades ka EL-i riikide keskmisi näitajaid, mis olid vastavalt 8956 ja 9006 eurot.
Exports per capita were the lowest in Greece and Cyprus. 
Eksport elaniku kohta oli kõige väiksem Kreekas ja Küprosel.
Exports per capita were the smallest in Cyprus, Greece and Romania. 
Eksport elaniku kohta oli kõige väiksem Küprosel, Kreekas ja Rumeenias.
Exports per capita were the smallest in Cyprus, Greece, Romania and Bulgaria. 
Eksport elaniku kohta oli kõige väiksem Küprosel, Kreekas, Rumeenias ja Bulgaarias.
Exports per capita were the smallest in Cyprus, Romania and Greece. 
Eksport elaniku kohta oli kõige väiksem Küprosel, Rumeenias ja Kreekas.
Exports to CIS countries increased by more than a half, including 54% to Russia, which moved Russia up to the fourth position in the list of export countries. 
Eksport endistesse SRÜ riikidesse kasvas üle poole võrra, sh Venemaale 54%, millega Venemaa tõusis ekspordiriikide üldarvestuses neljandale kohale.
Exports to the euro-area countries accounted for 30% of Estonia’s total exports in 2013, while imports from these countries made up 38% of Estonia’s total imports – these figures are bigger than in 2012. 
Eksport euroala riikidesse oli 2013. aastal 30% Eesti koguekspordist, import neist riikidest aga 38% Eesti koguimpordist – samuti suuremad kui 2012. aastal.
Exports to the euro area countries accounted for 28% of Estonia’s total exports, while imports from these countries made up 37% of Estonia’s total imports. 
Eksport euroala riikidesse oli 28% Eesti koguekspordist, import neist riikidest aga 37% Eesti koguimpordist.
Exports to the euro area countries accounted for 31% of Estonia’s total exportsi mports from these countries made up 38% of Estonia’s total imports. 
Eksport euroala riikidesse oli 31% Eesti koguekspordist, import neist riikidest aga 38% Eesti koguimpordist.
Exports to the euro area grew by 4% and imports from there by 3%. 
Eksport euroalasse kasvas 4% ja import sealt 3%.
Exports to the EU mainly involve two countries: Lithuania and Latvia. 
Eksport Euroopa Liitu hõlmab peamiselt kaht riiki: Leedut ja Lätit.
exports imports balance balance (% of GDP; right scale) 
eksport import saldo saldo % SKP suhtes (parem telg)
export import balance balance (% of GDP) 
eksport import saldo saldo (% SKP suhtes)
exports imports balance balance as ratio of GDP (right scale) 
eksport import saldo saldo suhtena SKPsse (parem telg)
Within the same timeframe, the year-on-year increase in exports and imports reached 16% and 15%, respectively. 
Eksport ja import on samal ajaperioodil suurenenud aasta arvestuses vastavalt 16% ja 15%.
Exports and imports went up across all the major groups of goods (except for the imports of mineral products). 
Eksport ja import suurenesid kõigis olulisemates kaubagruppides (üksnes mineraalsete toodete import ei kasvanud).
Decreasing external demand and the appreciation of the Estonian kroon against the Finnish markka, Russian rouble and to some extent against the US dollar as well had a downward impact on the prices of exports and imports. 
Eksport- ja importkaupade hinnalangusele avaldas, eriti aasta teisel poolel, mõju ka välisnõudluse vähenemine ning Eesti krooni nominaalne kallinemine nii Soome marga, Vene rubla kui vähesel määral ka USA dollari suhtes.
Exports fell by a quarter due to the rapid deepening of the global economic crisis. 
Eksport kahanes aastaga ligi veerandi ulatuses, mis tulenes maailma majanduskriisi kiirest süvenemisest.
Exports fell sharply into all the three member states: To United States 39%, to Canada 29% and to Mexico 68%. 
Eksport kahanes järsult kõigisse kolme ühenduse liikmesriiki: Ameerika Ühendriikidesse 39%, Kanadasse 29% ja Mehhikosse 68%.
Exports increased by 4.5 per cent and imports by 8.2 per cent, again obtaining record results in absolute volumes. 
Eksport kasvas aastaga 4,5 protsendi ja import 8,2 protsendi võrra, saavutades absoluut- mahtudelt taas rekordilised tulemused.
Exports grew a little more (7.1%) but its growth was the slowest in recent years. 
Eksport kasvas küll mõnevõrra rohkem (7,1%), kuid ka seal oli kasv viimaste aastate aeglaseim.
Exports only rose in January and were already in slight decline during the next two months. 
Eksport kasvas vaid jaanuaris ja kahel järgneval kuul oli juba väikeses languses.
Exports as strategic measure 
eksport kui strateegiline tegevus:
Exports dropped by more than one third, bringing share of exports in total sales down to 69% (84% in 2008). 
Eksport kukkus enam kui kolmandiku võrram is langetas ekspordi osatähtsuse kogu müügis 69%-ni (2008.a 84%).
Exports declined to the lowest level throughout that period or to 4.4 billion kroons. 
Eksport langes võrreldavate aastate jooksul oma madalaimale tasemele ehk 4,4 miljardi kroonini.
The decline in exports to Latvia was mostly caused by the drop in exports of transport services, communication services and other business services. 
Eksport Lätti kahanes peamiselt veo-, side ja muude äriteenuste ekspordi vähenemise tõttu.
Exports to Lithuania grew similarly with Finland by 9%. 
Eksport Leetu kasvas sarnaselt Soomega 9%.
Exports to offshore regions grew 22%. 
Eksport madala maksumääraga riikidesse suurenes 22%.
Exports amounted to 30 billion kroons, and imports to 39 billion kroons. 
Eksport moodustas 30 miljardit ja import 39 miljardit krooni.
Exports amounted to 30 billion kroons, and imports of goods to 39 billion kroons. 
Eksport moodustas 30 mld ja import 39 mld krooni.
Exports volume increased by 13% in comparison with the previous year. 
Eksport oli 13% suurem kui aasta varem.
Compared to 2008e xports decreased by 24% (31.2 billion kroons) and imports 33% (56.9 billion kroons). 
Eksport oli 24% (31,2 miljardi krooni võrra) ja import 33% (56,9 miljardi krooni võrra) väiksem kui 2008. aastal.
Exports have decreased in principle across all commodity groups. 
Eksport on vähenenud peagu kõigis kaubagruppides.
Exports, chain-linked volume change (%) 
Eksport püsihindades, muutus (%)
Exports increased almost until the end of the year and the number of employees grew. 
Eksport püsis peaaegu aasta lõpuni kasvutrendil, töötajate arv suurenes.
Export to the markets receptive to green solutions where consumer purchasing power and mentality support green consumption. 
Eksport roheliste lahenduste suhtes vastuvõtlikele turgudele, kus tarbijate ostujõud ja mõtteviis toetavad rohelist tarbimist.
Exports to Sweden accounted for 13% and to Latvia for 10% of Estonia’s total exports. 
Eksport Rootsi oli 13% ja eksport Lätti 10% koguekspordist.
Exports to Sweden accounted for 16% and to Russia for 10% of Estonia’s total exports. 
Eksport Rootsi oli 16% ja eksport Venemaale 10% Eesti koguekspordist.
However, exports often contain imported content and so the amount of domestic value added is that much less. 
Eksport sisaldab enamasti imporditud sisendit ning sisemaine lisandväärtus on sellevõrra väiksem.
Exports to Finland accounted for 15% and to Russia for 11% of Estonia’s total exports. 
Eksport Soome oli 15% ja Venemaale 11% koguekspordist.
Exports to Finland accounted for 16% and exports to Russia for 11% of total exports. 
Eksport Soome oli 16% ja Venemaale 11% koguekspordist.
to Finland decreased by 28% year-on-year (mostly due to the drop in processing of mobile communication equipment), but import to Sweden was up 7% and to Germany by 40%. 
Eksport Soome vähenes aastaga 28% (peamiselt mobiilsidevahendite töötluse arvelt), Rootsi aga suurenes 7% ja Saksamaale koguni 40%.
Exports to the CIS increased 14%, whereas 80% of that went to Russia. 
Eksport SRÜ riikidesse kasvas 14%, kusjuures 80% SRÜ ekspordist läks Venemaale.
Exports to the CIS increased by 15%. 
Eksport SRÜ riikidesse kasvas 15%.
Exports to CIS increased 27%, with exports to Russia and Ukraine gaining over 30%. 
Eksport SRÜ riikidesse kasvas 27%, seejuures eksport Venemaale ja Ukrainasse üle 30%.
Exports to Slovenia, Cyprus and Malta increased as well. 
Eksport suurenes ka Sloveeniasse, Küprosele ja Maltale.
Expor ts to other countries fell slightly, with the USA, Norway and Nigeria the biggest trading par tners and mineral products making up the largest group of goods. 
Eksport ülejäänud riikidesse vähenes veidi, peamised partnerriigid olid USA, Norra ja Nigeeria ning suurim kaubagrupp oli mineraalsed tooted.
Exports diminished by 1%. 
Eksport vähenes 1%.
Export decreased and plants were working below capacity. 
Eksport vähenes ja ettevõtted töötasid alakoormusega.
Exports decreased somewhat, but this was compensated by the growth in sales of the domestic market. 
Eksport vähenes mõnevõrra, kuid seda kompenseeris siseturu müügi kasv.
Exports to Russia have shrunk notably, but a large part of those exports was produced in other countries, and so the impact on the Estonian economy has been minor. 
Eksport Venemaale on märkimisväärselt kahanenud, kuid kuna suure osa sellest moodustab teiste riikide toodang, on mõju Eesti majandusele olnud tagasihoidlikum.
Exports to Russia also increased significantly (by 41%). 
Eksport Venemaale suurenes samuti olulisel määral (41%).
Export, Economic Growth and its Financing 
Eksport, majanduskasv ja selle finantseerimine
Shale oil sales, the sell-off volumes of which grew by two-thirds, helped to boost the exports, but financially it meant nearly half greater export earnings than in the year 2012. 
Eksporti aitas suurendada põlevkiviõli müük, mille väljamüügi kogused kasvasid kahe kolmandiku võrrak uid rahaliselt tähendas see ligi poole võrra suuremat eksporditulu kui 2012. aastal.
Exports will be inhibited by the considerable weakening of external demand. 
Eksporti pärsib varasemast tublisti nõrgem välisnõudlus.
Exports to Germany increased as well, thanks to generators and power distribution equipment, transformers and medical equipment. 
Eksporti Saksamaale kasvatasid kiiresti samuti voolugeneraatorid, lisaks võib nimetada voolujaotus- seadmeid, trafosid ja meditsiiniaparatuuri.
Exports still showed growth during the first half-year but turned downwards in the second half-year. 
Eksporti suudeti esimesel poolaastal veel kasvatada, kuid aasta teisel poolel hakkas ka müük välisturgudele kukkuma.
Exports to USA was spurred mainly by sales of mobile communication devices. 
Eksporti USAsse kergitasid eelkõige mobiilsidevõrguseadmed.
The value added and the export value have been linked together using the registry code of the Commercial Register. 
Eksportija lisandväärtuse ning ekspordi väärtuse andmed on ühendatud ettevõtte registrikoodi abil.
Exporters/importers have introduced several new schemes (transactions in free zones and excise warehouses, processing of goods, etc.). 
Eksportijad/importijad on võtnud kasutusele mitmeid uusi skeeme (tehingud vabatsoonides ja aktsiisiladudes, kaupade töötlemine jm).
There were 1,367 exporters for whom financial data were available (these are all exporters with more than 20 employees and a sampling of exporters with 1–19 employees). 
Eksportijaid, kelle kohta olid olemas majandusandmed, oli 1367 (siin kõik üle 20 töötajaga ning valik 1–19 töötajaga ettevõtetest).
Exporters have an opportunity to insure both short- and long-term export transactions for one or many foreign buyers or for their whole export turnover. 
Eksportijal on võimalik garantiiga kindlustada nii lühi- kui ka pikaajalisi eksporditehinguid ühele või mitmele välisostjale või kogu ekspordikäibele.
SAS Enterprise Guide has been applied in the analysis of the data on exporters. 
Eksportijate andmeid on analüüsitud SAS Enterprise Guide´i abil.
Based on the number of exporters, the second-ranking economic activity was the manufacture of metal products, where 212 exporters traded flat rolled products of iron or steel, metal structures and other articles of iron and steel. 
Eksportijate arvu poolest teisel kohal oli metalltoodete tootmine, kus tegutses 212 ettevõtet, kes eksportisid järgmisi kaupu: rauast või terasest lehtvaltstooted, metallkonstruktsioonid, muud metallist ja terasest esemed.
The existence of exporters in an industry may influence other enterprises in that industry through several channels. 
Eksportijate olemasolu ja osatähtsus tootmisharus võib ülejäänud ettevõtteid mõjutada samuti mitut moodi.
According to exporters, the higher coverage increases considerably the value of an export guarantee. 
Eksportijate sõnul tõstab kõrgem kate ekspordigarantii väärtust oluliselt.
The second possible explanation for the increased productivity of exporters is the positive effect of exports on productivity (Bernard and Jensen 1999; De Loecker 2007; Falvey and Yu 2005). 
Eksportijate suurem tootlikkus võib tuleneda ka eksporditegevuse enda positiivsest mõjust tootlikkusele (Bernard ja Jensen 1999; De Loecker 2007; Falvey ja Yu 2005).
The productivity of exporters is high because more productive companies are more likely to enter foreign markets. 
Eksportijate tootlikkus on kõrgem seetõttu, et tootlikumad ettevõtted sisenevad suurema tõenäosusega välisturgudele.
The growth in productivity that comes from exports is based either directly on economies of scale or on lessons learned from clients and destination markets. 
Eksportimisest tulenev tootlikkuse kasv põhineb kas otseselt mastaabisäästul või klientidelt ja sihtturult õppimisel.
With regard to the competitiveness of the exporting sector, the appreciation of the real effective exchange rate was a clear indication of risk. 
Eksportiva sektori konkurentsivõime seisukohast on reaalkursi kallinemine tõsine ohumärk.
Exporting companies pay their employees 10-20% more in wages on average than non-exporting companies do. 
Eksportivad ettevõtted maksavad töötajatele keskmiselt 10 –20% kõrgemat palka kui mitteeksportivad ettevõtted.