natgillin/translations-raw huggingface dataset:
usub, et humanitaarabi saajate tegelik ja järjepidev kaasamine abi kavandamisse ja haldamisse on humanitaarabikatastroofide korral reageerimise kvaliteedi ja kiiruse üks olulisi tingimusi, eelkõige pikemaajaliste kriiside korral; juhib tähelepanu sellele, et paljudel juhtudel puuduvad ametlikud mehhanismid, mille kaudu humanitaarabi saaja asjassepuutuvale partnerile kaebusi või tagasisidet esitada saaks, või ei ole teabeandjate kaitset käsitlevaid selgeid eeskirju; rõhutab, et see on oluline meede tõhususe ja aruandekohustuse parandamiseks ning abivahendite võimaliku väärkasutamise ärahoidmiseks; kutsub ECHO-t üles töötama viivitamata välja sellised mehhanismid;
Believes that genuine and continuous involvement of beneficiaries in the planning and management of aid is one of the essential preconditions for high-quality, prompt humanitarian responses, particularly in the case of long-term crises; points out that in many cases there are no formal mechanisms in place to provide complaints/feedback from the beneficiary to the partner concerned or clear rules on the protection of whistleblowers; stresses that this is an important measure for improving the effectiveness and accountability, and preventing potential misuse of, aid materials; calls on DG ECHO to establish such mechanisms without delay;
tuletab meelde välisauditi osakonna soovitust, mille kohaselt on vaja täiustada humanitaarabi jaotamise ja jaotamisjärgset järelevalvet, mille viivad läbi protsessis mitteosalevad töötajad, nii et saaks hinnata, kas vajaduste hindamises on tuvastatud kõik vajadused ja kas need vajadused on rahuldatud; kutsub komisjoni üles rakendama selle järelevalvetegevuse käigus omandatud õppetunde;
Recalls the EAS recommendation according to which there is a need for improved distribution and post-distribution monitoring by staff not involved in the process itself, so as to evaluate whether needs assessment has identified all requirements and whether these requirements have been met; calls on the Commission to implement the lessons learned from these monitoring activities;
tuletab meelde Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 15/2009 esitatud arvamust, et strateegilisi ja õiguslikke nõudeid partnerite objektiivseks ja läbipaistval viisil valimiseks järgitakse ebapiisavalt praktiliste kriteeriumide kehtestamisel, et toetada otsuse tegemist ÜRO partnerite puhul; kutsub komisjoni üles süsteemselt läbi viima ja dokumenteerima ametlikke hinnanguid, kus võrreldakse ÜRO ja muude partnerite abi andmise mehhanisme;
Recalls the ECA opinion, as set out in its Special Report 15/2009, that the strategic and legal requirements for selecting partners in an objective and transparent way are insufficiently translated into practical criteria to support decision-making in the case of UN partners; calls on the Commission to systematically carry out and document formal appraisals comparing the aid delivery mechanisms of UN partners and those of other partners;
märgib, et lisaks kaudsete kulude hüvitamisele (kuni 7% meetme eelarvest), nt kulud, mis ei ole otseselt seotud konkreetse projekti elluviimisega, rahastab komisjon mitmeid projektiga otseselt kaasnevaid kulusid (otsesed kulud), kaasa arvatud tegevusega otseselt seotud kohapealsete büroode, personali ja transpordiga seotud toetuskulud; juhib tähelepanu sellele, et toetuskulude, nagu transport, ladustamine ja käsitsemine (nt toiduabi), ulatus on väga erinev; tunnistab, et selle põhjus võib olla konkreetsele riigile omane ja sõltuda oludest, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et see võib tuleneda ka vajadusest lihtsustada operatsioone nii, et need oleksid kulutõhusamad; teeb ettepaneku, et komisjon hindaks toetuskulude taset konkreetse projektiliigi tavapärase ulatuse või sihttaseme alusel, et määrata kindlaks, kas see on mõistlik;
Notes that, in addition to its contribution to indirect costs (up to 7% of the budget for an activity), i.e. costs that are not directly related to the implementation of a specific project, the Commission funds a variety of costs related directly (direct costs) to the project, including the support costs for local offices, staff and transport directly related to activities; points out that the level of support costs, such as transport, storage and handling (e.g. of food assistance) varies strongly; acknowledges that the reason for this can be country-specific, depending on the conditions, but points out that it can also be due to the need to streamline operations, in order to make them more cost-effective; suggests that the Commission assess the level of support costs with reference to a normal range or benchmark for the type of project concerned, in order to establish whether it is reasonable;
rõhutab, et lisaks olulistele kriteeriumidele, nagu kogemused ja pädevus, varasemad tulemused, kooskõlastamine, dialoog ja kiirus, peab partnerite valikul olema oluline kriteerium ka kulutõhusus; toob positiivselt esile asjaolu, et ECHO töötab praegu välja võrdlevat kuluteabesüsteemi (Cost Observed for Results), mis põhineb võrreldavatel ühikuhindadel; rõhutab, kui tähtis on kasutada selle vahendi kaudu saadavat teavet kavandatavate projektide kulutõhususe hindamiseks;
Stresses that, alongside essential criteria such as experience and expertise, past performance, coordination, dialogue and speed, cost-effectiveness must also be an important criterion for selecting partners; welcomes the fact that ECHO is currently working on the development of a comparative cost information system (‘Cost Observed for Results’) based on comparable unit costs; stresses the importance of using the information provided by this tool to analyse the cost-effectiveness of project proposals;
juhib tähelepanu asjaolule, et tihti saadakse ECHO eelarve kokku kas hädaabireservi või Euroopa Arengufondi välisabi rubriigis muudelt eelarveridadelt tehtavate ümberpaigutuste kaudu; peab eelarve suurendamist struktuuriliseks probleemiks; rõhutab, et on vaja koostada realistlik eelarve, eraldades looduskatastroofide või humanitaarabi jaoks ettenähtud vahendeid lähtuvalt kinnitust leidnud kogemustest, millised on olnud kulutused eelnevatel aastatel;
Draws attention to the frequent topping up of DG ECHO's budget, either through the use of the Emergency Aid Reserve or through transfers from other budget lines from the external aid heading of the EDF; considers budget top-ups to be a structural issue; stresses the necessity to draw up a realistic budget, allocating appropriations for natural disasters or humanitarian actions on the basis of confirmed experience with spending in previous years;
rõhutab, et Euroopa Liit peab tugevdama suutlikkust reageerida suurtele loodusõnnetustele, mida esineb üha sagedamini; tuletab sellega seoses meelde, et Euroopa Parlament on juba mitu aastat palunud muuta humanitaarabi eelarve realistlikumaks, et vältida asjaomaste eelarveridade pidevat alarahastamist, see annaks rahastamisel teatava manööverdamisruumi kogu eelarveaasta jooksul ning säilitaks järjepideva tasakaalu ühelt poolt humanitaarkatastroofide vältimiseks ja teiselt poolt looduse või inimtegevuse põhjustatud hädaolukordadele kiireks reageerimiseks võetavate meetmete rahastamise vahel;
Stresses the fact that the European Union must strengthen its reaction capacity, given the growing number of major natural disasters; recalls, with this in mind, that Parliament has for many years been calling for a more realistic humanitarian budget in the interests of remedying the chronic underfunding of the relevant budget lines, making it possible to provide some financial leeway throughout the financial year, and maintaining a coherent balance between the financing of measures to prevent humanitarian disasters and of measures to ensure rapid responses to natural and man-made disasters;
väljendab heameelt komisjoni hiljutise teatise üle, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2014–2020 ning milles nähakse kõnealuseks perioodiks ette humanitaarabi rahastamisvahendi eelarve suurendamine 6,4 miljardi euroni (s.t iga-aastane eelarve oleks keskmiselt 915 miljonit eurot, samas kui perioodil 2007–2013 on see 813 miljonit eurot); võtab samuti rahuloluga teadmiseks asjaolu, et hädaabireservi rahalisi vahendeid suurendatakse samal perioodil 2,5 miljardi euroni, ja ettepaneku kanda reservi kasutamata vahendid üle järgmisesse aastasse, ning nõuab komisjonilt, et asjaomased vahendid jääksid peamiselt kiireloomuliste humanitaarvajaduste katmiseks;
Welcomes the recent Commission communication on the 2014-2020 multiannual financial framework, which provides for an increase in the humanitarian aid instrument budget of EUR 6.4 billion over this period (i.e. an annual average of EUR 915 million, as against EUR 813 million in 2007-2013); also notes with satisfaction the increase in the Emergency Aid Reserve for the same period, bringing it up to EUR 2.5 billion, as well as the proposal for unspent funds in the reserve to be carried over to the following year, and asks the Commission to ensure that these funds continue to be earmarked principally for urgent humanitarian needs;
nõuab, et ELi eelarvest toetataks meetmeid, mille eesmärk on katastroofe ennetada, nendeks valmistuda, neid ära hoida ja neile kiiremini reageerida, samuti meetmeid, mis võimaldavad paindlikumalt algatada arengupoliitika meetmeid kriisiolukordade lahendamiseks; peab kahetsusväärseks, et hädaabi, taastustöö ja arengu ühendamiseks tehtud konkreetsed edusammud on endiselt tagasihoidlikud, kuigi viimastel aastatel on selleks võetud mitmeid poliitilisi kohustusi;
Asks for the EU budget to support actions designed to anticipate disasters, prepare for them, avert them and react more quickly to them, as well as measures to ensure greater flexibility in launching development measures as a means of emerging from crisis situations; finds it regrettable that concrete progress on the link between emergency aid, rehabilitation and development remains limited despite the many political commitments made in recent years;
nõuab seetõttu, et hädaabi andmise etapist arengukoostöö etappi üleminekul kasutataks abi järjepidevuse tagamiseks rohkem ja paremini hallatavaid vahendeid ning et aruteludes keskendutaks rohkem olemasolevate rahastamisvahendite paindlikumaks muutmisele ja vastastikusele täiendavusele, eriti Euroopa Arengufondi ja arengukoostöö rahastamisvahendi riike või piirkondi käsitlevate strateegiadokumentide raames; kutsub üles pöörama erilist tähelepanu lastele, rasedatele ja väikelaste emadele ning varustama neid toidu ja rõivaste, transpordi- ja evakuatsioonivahendite ning soovimatute raseduste ja suguhaiguste ärahoidmiseks vajaliku meditsiinivarustusega, sest need meetmed on praeguste rahastamismehhanismide puhul esmatähtsad;
Calls therefore for more and better-managed resources to be deployed to guarantee continuity of aid in the transition phase between emergency and development, and for thought to be given to achieving greater flexibility and complementarity of the existing financial mechanisms, particularly in the context of EDF and DCI country/regional strategy papers; calls for particular care for children, as well as expectant mothers and mothers of young children, with regard to the provision of food, clothing, evacuation and transportation, and of medical facilities with a view to preventing unwanted pregnancies and sexually transmitted diseases, as priority areas under the existing financial mechanisms;
soovitab sel hädaabi andmiselt arengukoostööle ülemineku ja taastamise etapil keskenduda eeskätt kohalike asutuste suutlikkuse suurendamisele ning kohalike valitsusväliste organisatsioonide ja ühenduste aktiivsele osalemisele projektide kavandamisel ja elluviimisel, et panna alus kvaliteetsetele ja tõhusatele inimarengu programmidele ja neid programme soodustada;
Recommends that the primary focus of this transitional, rehabilitation-oriented phase between emergency aid and development should be capacity-building in local institutions and a high level of involvement of local NGOs and associations in the planning and implementation phases in order to facilitate and build a basis for high-quality and effective human development programmes;
leiab, et ECHO rahastatavad meetmed on nõuetekohaselt nähtavad; tunnistab selliste meetmete olulisust, mis tagavad nähtavuse vastutuse osas ning aitavad vähendada topeltrahastamise ohtu; rõhutab, et sellest ei tohiks saada vahend humanitaarabiasutuste enesereklaamiks ja see ei tohiks kaasa tuua võistlemist nähtavuse pärast abivajajate tegelike vajaduste täitmise arvelt;
Considers that there is satisfactory visibility for ECHO-funded actions; recognises the significance of measures to ensure visibility in terms of accountability and helping to reduce the risk of double financing; stresses that this should not become a means of brand promotion for humanitarian agencies and should not result in people competing for visibility at the expense of meeting the real needs of beneficiaries;
leiab, et konsortsiumide pidevalt suurenev osakaal võib olla positiivne, kuna see kiirendab humanitaarabi andmist ja parandab kooskõlastamist; kutsub komisjoni üles andma selgemaid juhiseid, et kindlustada läbipaistvus ja tagada, et konsortsiumid ei mõjuta negatiivselt valitsusväliste organisatsioonide ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonide mitmekesisust;
Considers that the increasingly large role accorded to consortia has a potentially positive effect in terms of scaling up the humanitarian response and improving coordination; calls on the Commission to provide clearer guidance to guarantee transparency and ensure that consortia do not negatively affect the diversity of the NGO community, with particular reference to small and medium-sized organisations;
Vajadus jätksuutlikkuse, järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse järele
Need for sustainability, coherence and complementarity
juhib tähelepanu sellele, kui oluline on hädaabi, taastustöö ja arengu ühendamine, et tugevdada nende eri abiliikide vahelisi seoseid ning tagada humanitaarabi sujuv üleminek arenguabiks; rõhutab, et hädaabi, taastustöö ja arengu koordineerimise, tõhususe, tulemuslikkuse ja järjepidevuse parandamiseks on veel palju teha;
Points to the significance of linking relief, rehabilitation and development (LRRD) in order to strengthen the links between relief, recovery and development and to ensure a smooth transition from humanitarian aid to development aid; stresses that there is still much work to be done to improve the coordination, efficiency, effectiveness and consistency of LRRD;
tunneb heameelt asjaolu üle, et ECHO edendab suurõnnetuste ohu vähendamist DIPECHO-programmi kaudu ja humanitaarmeetmete lahutamatu osana;
Welcomes the fact that DG ECHO promotes disaster risk reduction (DRR) through the DIPECHO programme and as an integral part of humanitarian actions;
on veendunud, et tõhusa humanitaarabi andmise seisukohalt on olulise tähtsusega kultuuritraditsioonide tundmine; rõhutab näiteks, et humanitaarmeetmete käigus jagatavad tooted peavad olema kohalikule kogukonnale sobivad ja vastuvõetavad;
Believes that cultural sensitivity and knowledge is a key factor in delivering effective humanitarian aid; stresses, for example, that the products delivered during humanitarian actions must be suitable and acceptable to the local population;
kutsub ECHO-t üles üksikasjalikult kaaluma humanitaarabi võimalikke negatiivseid mõjusid; juhib tähelepanu näiteks sellele, et toiduabi ülejääk võib mõjuda ebasoodsalt kohalikule toidutootmisele, mõjutada negatiivselt kohalikke turgusid ning ohustada seega toiduga kindlustatust pikemas perspektiivis;
Calls on DG ECHO to carefully consider the possible negative effects of humanitarian aid; points out that, for example, a surplus of food aid can discourage local food production and have a negative effect on the local markets, thus endangering food security in the long term;
nõuab tungivalt, et komisjon tagaks humanitaar- ja arenguabi parema ühtsuse ja vastastikuse täiendavuse nii poliitilisel tasandil kui ka tavaelus;
Urges the Commission to ensure better coherence and complementarity between humanitarian aid and development aid, both on the policy level and in practice;
on seisukohal, et praegune terav toidukriis Aafrika Sarvel on ka rahvusvahelise humanitaar- ja arenguabi ühtsuse ja vastastikuse täiendavuse puudumise traagiline tagajärg; juhib tähelepanu sellele, et erinevalt loodusõnnetustest on see aeglaselt arenevast kriisist järk-järgult laienenud humanitaarkatastroofiks; tuletab meelde, et kahjuks on põud ja toidupuudus muutunud Aafrika Sarvel korduvaks nähtuseks; taunib asjaolu, et vaatamata sellele tegelikkusele ja tohutule hulgale arenguabile, mida sellesse piirkonda viimastel aastakümnetel on saadetud, ei ole kohalike põllumajandustootjate omavarustatuse parandamisel ja seega jätkusuutlikkuse tagamisel nähtavaid tulemusi saavutatud;
Believes that the current acute food crisis in the Horn of Africa is also the tragic consequence of a lack of coherence and complementarity in international humanitarian and development aid; points out that, unlike natural disasters, this has been a slow-onset crisis that has gradually escalated into a humanitarian disaster; recalls that, unfortunately, droughts and food shortages have taken on a chronic character in the Horn of Africa; deplores the fact that, despite this reality and the vast amount of development assistance that has flowed into the region over the past decades, there are no visible results in terms of strengthening the self-sufficiency of local farmers and thus ensuring sustainability;
tõdeb kahetsusega, et 2010. aasta läheb ajalukku kahe ülisuure katastroofi aastana: laastavale maavärinale Haitil järgnesid kooleraepideemia ja ennenägematud üleujutused Pakistanis;
Regrets that 2010 will be remembered as the year of two mega disasters: the devastating earthquake in Haiti, followed by a cholera epidemic, and the unprecedented floods in Pakistan;
märgib, et 2010. aastal eraldas ECHO 122 miljonit eurot Haitile ja 150 miljonit eurot Pakistanile ning et ECHO poolt Pakistanile eraldatud humanitaarabi oli suurim sekkumine, mis eales ühe aasta jooksul on läbi viidud;
Notes that in 2010 ECHO allocated EUR 122 million to Haiti and EUR 150 million to Pakistan, and that the humanitarian assistance allocated to Pakistan by ECHO was the largest intervention ever conducted in one year;
tunnistab, et nende katastroofide ulatus ja nendega seotud raskused, kaasa arvatud füüsiline juurdepääs ja julgeolekuprobleemid, muutsid olud äärmiselt keeruliseks; juhib tähelepanu sellele, et mõlema katastroofi korral ilmnesid samalaadsed probleemid;
Recognises that the scale of the disasters and the inherent difficulties, including physical access and security concerns, made the conditions extremely complex; points out that both disasters brought similar problems to light;
juhib tähelepanu sellele, et humanitaarabi tõhususe ja tulemuslikkuse oluline tingimus on tõhus rahvusvaheline kooskõlastamine; tunnistab ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo egiidi all tegutsemise lisaväärtust ja vajadust selle järele humanitaarabioperatsioonides;
Points out that efficient international coordination is an essential prerequisite for efficient and effective humanitarian assistance, recognises the added value of operating – as well as the need to operate – under the umbrella of the UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA) during humanitarian aid operations;
märgib, et komisjon toetab ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibürood märkimisväärselt; taunib asjaolu, et Haiti ja Pakistani kogemus tõid esile humanitaarasjade koordineerimisbüroo praeguse ebapiisava koordineerimissuutlikkuse; rõhutab, et humanitaarasjade koordinatsioonibüroo suutlikkust oma koordineerivat ülesannet täita vähendasid väike võimsus, ekslik vajaduste hindamine ja ainult osaliselt toimivad elektroonilised vahendid infotöötluseks;
Notes that the Commission provides the OCHA with significant support; deplores the fact that the experience in Haiti and Pakistan highlighted the currently insufficient coordinating ability of the OCHA; stresses that the OCHA's ability to fulfil its coordinating role was undermined by low capacity, inadequate needs assessment and only partially functional electronic tools for processing the information;
märgib, et komisjon on ÜROd klastrisüsteemi arendamisel ja täiendamisel märkimisväärselt toetanud; rõhutab, et mõlema katastroofi puhul ilmnes, et tõhususe, tulemuslikkuse ja koordineerimise valdkonnas ning omavastutuse ja aruandluse tugevdamise osas on veel palju teha;
Notes that the Commission has provided the UN with significant support in its efforts to develop and implement the cluster system; stresses that both disasters revealed that there is still much work to be done to improve its effectiveness, efficiency and coordination and to reinforce ownership and accountability;
juhib tähelepanu sellele, et komisjon ei andnud parlamendi raportöörile ECHO partnerite lõplikke kirjeldavaid ja finantsaruandeid humanitaarmeetmete rakendamise kohta pärast Haiti ja Pakistani katastroofe 2010. aastal, põhjendades seda sellega, et need aruanded sisaldavad tundlikku teavet ECHO partnerite kohta; rõhutab, et parlamendil peab olema juurdepääs sellistele aruannetele või vähemalt peamistele faktidele meetmete rakendamise tõhususe ja tulemuslikkuse kohta, selleks et oleks võimalik hinnata nende usaldusväärset finantsjuhtimist;
Points out that the Commission did not provide Parliament's rapporteur with the final narrative and financial reports of the ECHO partners on the implementation of humanitarian actions in the aftermath of the catastrophes in Haiti and Pakistan in 2010, on the grounds that they included sensitive information on ECHO partners; stresses that Parliament must have access to such reports, or at least to the main facts about the efficiency and effectiveness of the implementation of actions, in order to be able to judge as to their sound financial management;
juhib tähelepanu sellele, et Haitile eraldatud abiga seotud probleemide tõttu lähetab eelarvekontrollikomisjon delegatsiooni Haitisse;
Points out that the Committee on Budgetary Control will send a delegation to Haiti in light of the problems reported in connection with the aid allocated to Haiti;
kutsub komisjoni üles tõstatama ÜROga seonduvaid küsimusi asjaomastes ÜRO organites;
Calls on the Commission to raise the matters relating to the UN with the relevant UN bodies;
Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2012. aasta resolutsioon: Euroopa ühtne lähenemisviis ühistele kahjunõuetele ( 2011/2089(INI) )
European Parliament resolution of 2 February 2012 on ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( 2011/2089(INI) )
võttes arvesse komisjoni talituste 4. veebruari 2011. aasta töödokumenti „Avalik arutelu: Euroopa ühtne lähenemisviis ühistele kahjunõuetele” ( SEC(2011)0173 ),
having regard to the Commission staff working document of 4 February 2011 entitled ‘Public Consultation: Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ ( SEC(2011)0173 ),
võttes arvesse komisjoni 2011. aasta juunis avaldatud suunisdokumendi kavandit „Kahju suuruse kindlakstegemine Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 või 102 rikkumisel põhinevate kahju hüvitamise nõuete korral”,
having regard to the draft guidance paper entitled ‘Quantifying harm in actions for damages based on breaches of Article 101 or 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union’, published by the Commission in June 2011,
võttes arvesse direktiivi 2009/22/EÜ tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta ELT L 110, 1.5.2009, lk 30.
having regard to Directive 2009/22/EC on injunctions for the protection of consumers' interests OJ L 110, 1.5.2009, p.30.
võttes arvesse komisjoni 2009. aastal avaldatud konsultatsioonidokumenti rohelise raamatu „Kollektiivse hüvitamise mehhanismid tarbija jaoks” järelmeetmete aruteluks,
having regard to the consultation paper for discussion on the follow-up to the Green Paper on consumer collective redress, published by the Commission in 2009,