natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse Viktor Uspaskichi 5. aprilli 2011. aasta taotlust, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 9. mail 2011. aastal, tema puutumatuse kaitsmiseks ning tema 11. aprilli 2011. aasta taotlust, millest anti teada Euroopa Parlamendi täiskogu istungil 4. juulil 2011. aastal, Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta otsuse (tema puutumatuse äravõtmise kohta) ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 90.
having regard to the request by Viktor Uspaskich for defence of his immunity of 5 April 2011, announced in plenary sitting on 9 May 2011, and to his request of 11 April 2011, announced in plenary sitting on 4 July 2011, for a review of Parliament's decision of 7 September 2010 to waive his immunity OJ C 308 E, 20.10.2011, p.
olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Viktor Uspaskichi 10. oktoobril 2011. aastal ära kuulanud,
having heard Viktor Uspaskich on 10 October 2011, in accordance with Rule 7(3) of its Rules of Procedure,
võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 (protokoll) artikleid 7 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,
having regard to Articles 7 and 9 of Protocol No 7 on the Privileges and Immunities of the European Union (‘the Protocol’), and Article 6(2) of the Act of 20 September 1976 concerning the election of the members of the European Parliament by direct universal suffrage,
võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta ning 19. märtsi 2010. aasta otsuseid Otsus kohtuasjas 101/63: Wagner
having regard to the judgments of the Court of Justice of the European Union of 12 May 1964, 10 July 1986, 15 and 21 October 2008 and 19 March 2010 Case 101/63
võttes arvesse Leedu Vabariigi põhiseaduse artikli 62 sätteid,
having regard to the provisions of Article 62 of the Constitution of the Republic of Lithuania,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta otsust võtta Viktor Uspaskichilt puutumatus,
having regard to Parliament's decision of 7 September 2010 to waive the immunity of Viktor Uspaskich,
võttes arvesse õiguskomisjoni raporteid ( A7-0411/2011 ja A7-0413/2011 ),
having regard to the reports of the Committee on Legal Affairs ( A7-0411/2011 and A7-0413/2011 ),
arvestades, et on asjakohane käsitleda Viktor Uspaskichi 5. ja 11. aprillil 2011. aastal esitatud taotlusi koos, kuna need on seotud sama kohtumenetlusega;
whereas it is appropriate to deal with the requests made by Viktor Uspaskich on 5 and 11 April 2011 together since they relate to the same legal proceedings;
arvestades, et Euroopa Parlamendi liikme Viktor Uspaskichi vastu on algatatud kriminaalmenetlus ja Vilniuse piirkondlikus kohtus pooleliolevas menetluses süüdistatakse teda kuritegudes Leedu Vabariigi kriminaalkoodeksi järgmiste sätete alusel: artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 222 lõikega 1, artikli 220 lõige 1, artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 220 lõikega 1, artikli 205 lõige 1 ja artikli 24 lõige 4 koostoimes artikli 205 lõikega 1;
whereas criminal proceedings have been brought against Viktor Uspaskich, Member of the European Parliament, who is accused in the proceedings pending in the Vilnius Regional Court of criminal offences under Article 24(4) in conjunction with Article 222(1), Article 220(1), Article 24(4) in conjunction with Article 220(1), Article 205(1) and Article 24(4) in conjunction with Article 205(1) of the Criminal Code of the Republic of Lithuania;
arvestades, et protokolli artikli 9 kohaselt on Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal Euroopa Parlamendi liikmetel oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; arvestades, et immuniteedile ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamendil kasutamast õigust oma liikme immuniteet ära võtta;
whereas, according to Article 9 of the Protocol, during the sessions of the European Parliament its Members enjoy ‘in the territory of their own State, the immunities accorded to members of their parliament’, whereas ‘immunity cannot be claimed when a Member is found in the act of committing an offence and shall not prevent the European Parliament from exercising its right to waive the immunity of one of its Members’;
arvestades, et Leedu Vabariigi põhiseaduse artikli 62 kohaselt ei tohi riigi parlamendi (seimi) liiget võtta kriminaalvastutusele või vahistada ega tema vabadust muul viisil piirata ilma seimi nõusolekuta;
whereas, according to Article 62 of the Constitution of the Republic of Lithuania, a Member of the national parliament (the Seimas) may not be held criminally liable or arrested, nor may his freedom be otherwise restricted, without the consent of that parliament;
arvestades, et Leedu Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on lisaks sätestatud, et seimi liikmele ei tohi süüdistust esitada seimis antud häälte või peetud kõnede eest, kuid teda võib üldise menetluse kohaselt võtta vastutusele isikliku solvamise või laimamise eest;
whereas Article 62 of the Constitution of the Republic of Lithuania goes on to provide that a Member of the Seimas may not be persecuted for his voting or his speeches in the Seimas, although he may be held liable under the general procedure for personal insult or slander;
arvestades, et Viktor Uspaskichit süüdistatakse peamiselt õiguserikkumistes, mis seisnevad erakonna rahastamise kohta valede raamatupidamisandmete esitamises enne tema valimist Euroopa Parlamenti;
whereas Viktor Uspaskich is charged essentially with offences of false accounting in relation to the financing of a political party during a period prior to his election to the European Parliament;
arvestades, et Euroopa Parlament võttis 7. septembril 2010. aastal Viktor Uspaskichilt puutumatuse, võttes arvesse asjaolu, et ei esitatud veenvaid tõendeid
whereas on 7 September 2010 Parliament waived Viktor Uspaskich's immunity, considering that no cogent evidence had been adduced as to the existence of any
'e olemasolu kohta ning et kriminaalkuritegudel, milles Viktor Uspaskichit süüdistatakse, ei olnud mingit seost tema tegevusega Euroopa Parlamendi liikmena;
and that the criminal offences with which Viktor Uspaskich is charged had nothing to do with his activities as a Member of the European Parliament;
arvestades, et 28. oktoobril 2010. aastal esitas Viktor Uspaskich Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta otsuse suhtes Üldkohtule tühistamishagi, et see juba 2011. aasta juulis tagasi võtta;
whereas on 28 October 2010 Viktor Uspaskich brought an action for the annulment of Parliament's decision of 7 September 2010 before the General Court, only to withdraw it in July 2011;
arvestades, et oma 5. aprilli 2011. aasta kirjas, milles ta taotleb oma puutumatuse kaitsmist, väidab Viktor Uspaskich, et Leedu ametiasutuste algatatud kriminaalmenetlus takistab tal täita oma parlamendiliikmekohustusi või muudab selle raskeks, piirates tema liikumisvabadust vastuolus protokolli artikliga 7;
whereas in his letter of 5 April 2011 requesting the defence of his immunity Viktor Uspaskich claims that the criminal proceedings initiated by the Lithuanian authorities prevent him from performing, or make it difficult for him to perform, his parliamentary duties by restraining his freedom of movement contrary to Article 7 of the Protocol;
arvestades, et seetõttu ei ole Euroopa Parlamendil võimalik rahuldada Viktor Uspaskichi 5. aprilli 2011. aasta taotlust kaitsta tema puutumatust protokolli artikli 7 alusel;
whereas, consequently, it is impossible for Parliament to accede to Viktor Uspaskich's request of 5 April 2011 to defend his immunity on the basis of Article 7 of the Protocol;
arvestades, et oma 11. aprilli 2011. aasta kirjas taotleb Viktor Uspaskich Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta otsuse läbivaatamist WikiLeaksis esitatud väidetavalt uute asjaolude alusel, mis tema sõnul näitavad, et ta langes
whereas in his letter of 11 April 2011 Viktor Uspaskich requests the revision of Parliament's decision of 7 September 2010 on the grounds of alleged new facts raised by WikiLeaks, which he maintains show he was the victim of
arvestades, et kõnealune taotlus tuleks lükata tagasi, kuna ei ole tuvastatud piisavat seost väidetavate uute asjaolude ja Viktor Uspaskichi suhtes valede raamatupidamisandmete esitamise eest menetluse algatamise vahel;
whereas this claim should be rejected on the grounds that no sufficient nexus has been established between the alleged new facts and the bringing of proceedings against Viktor Uspaskich for false accounting;
arvestades lisaks – ja see kehtib ka Viktor Uspaskichi väite suhtes, et 7. septembri 2010. aasta otsuse vastuvõtmisega olevat rikutud tema põhiõigust kaitsele ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat –, et Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta otsuse läbivaatamise taotlus ei kujuta endast puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlust kodukorra artiklite 6 ja 7 tähenduses;
whereas in addition – and this applies also to Viktor Uspaskich's claim that his fundamental right of defence and the European Charter of Fundamental Rights were violated by the adoption of the decision of 7 September 2010 –, the application for a review of Parliament's decision of 7 September 2010 does not constitute a request for the defence of his immunity and privileges within the meaning of Rules 6 and 7;
otsustab mitte kaitsta Viktor Uspaskichi puutumatust ja eesõigusi;
Decides not to defend the immunity and privileges of Viktor Uspaskich;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raportid viivitamatult Leedu Vabariigi pädevale ametiasutusele.
Instructs its President to forward this decision and the reports of its competent committee immediately to the appropriate authority of the Republic of Lithuania.
Euroopa Parlamendi 1. detsembri 2011. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta ( 2011/2071(INI) )
European Parliament resolution of 1 December 2011 on the European Semester for Economic Policy Coordination ( 2011/2071(INI) )
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,
having regard to Article 3 of the Treaty on European Union,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 121, 126 ja 148 ja protokolli nr 12 ning protokollide nr 15 ja 16 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevaid sätteid,
having regard to Articles 121, 126 and 148 of the Treaty on the Functioning of the European Union and Protocol No 12 and the relevant provisions of Protocols 15 and 16 concerning the excessive deficit procedure,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruses (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta sätestatud Euroopa statistikat käsitlevaid tegevusjuhiseid,
having regard to the European Statistics Code of Practice as laid down in Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European Statistics,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 152 ja artikli 153 lõiget 5,
having regard to Articles 152 and 153(5) of the TFEU,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 9 (horisontaalne sotsiaalklausel),
having regard to Article 9 of the TFEU (horizontal social clause),
võttes arvesse komisjoni 12. mai 2010. aasta teatist „Majanduspoliitika koordineerimise edendamine” ( KOM(2010)0250 ) ning 30. juuni 2010. aasta teatist „Majanduspoliitika parem koordineerimine aitab suurendada stabiilsust, elavdada majanduskasvu ja luua enam töökohti – ELi majandusjuhtimise tõhustamise hoovad” ( KOM(2010)0367 ),
having regard to the respective Commission communications of 12 May 2010, entitled ‘Reinforcing economic policy coordination’ ( COM(2010)0250 ), and of 30 June 2010, entitled ‘Enhancing economic policy coordination for stability, growth and jobs – Tools for stronger EU economic governance’ ( COM(2010)0367 ),
võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 15. veebruari 2011. aasta ja 7. septembri 2010. aasta järeldusi,
having regard to the conclusions of the ECOFIN Councils of 15 February 2011 and 7 September 2010,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2011. aasta järeldusi,
having regard to the European Council Conclusions of 23 and 24 March 2011,
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon arvamusi ( A7-0384/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Budgets, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection, the Committee on Regional Development, the Committee on Culture and Education, the Committee on Constitutional Affairs and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0384/2011 ),
arvestades, et kriis ning ebavõrdsuse, konkurentsivõime erinevuste ja makromajandusliku tasakaalustamatuse suurenemine pärast euro käibelevõttu, samuti finantssüsteemi toimimine, on toonud selgelt esile, et EL peaks tegelema makromajandusliku tasakaalustamatusega vajaduse korral sümmeetrilise, nii ülemäärast eelarvepuudujääki kui ka ülemäärast eelarveülejääki käsitleva lähenemisviisi alusel, tõhustama majandus- ja eelarvepoliitika koordineerimist ning parandama järelevalvet eelarve üle;
whereas the crisis and the increasing inequalities and macrofinancial imbalances and disparities in competitiveness since the introduction of the euro as well as the functioning of the financial system have highlighted the need for the Union to tackle macroeconomic imbalances on the basis of a symmetrical approach where appropriate which would address excessive deficits as well as excessive surpluses, coordinate economic and fiscal policies more closely and improve budgetary surveillance;
arvestades, et majandushalduse tõhustamine eeldab mitme omavahel seotud ja sidusa poliitika, eelkõige Euroopa Liidu majanduskasvu ja tööhõive strateegia (2020. aasta strateegia) rakendamist majanduskasvu ja tööhõive teenistusse, pannes erilist rõhku ühtse turu arendamisele ja tugevdamisele, rahvusvaheliste kaubandussuhete ja konkurentsivõime edendamisele, riikide eelarvepuudujääkide ennetamise ja korrigeerimise raamistikule (stabiilsus- ja kasvupakt), tugevatele meetmetele makromajanduse tasakaalunihete ennetamiseks ja korrigeerimiseks, riikide eelarveraamistikele esitatavatele miinimumnõuetele, tõhusamale finantsturgude reguleerimise ja järelevalve süsteemile, sealhulgas Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu teostatavale makrotasandi usaldatavusjärelevalvele;
whereas the improved economic governance framework should rely on several inter-linked policies for sustainable growth and jobs, which need to be coherent with each other, in particular a Union strategy for growth and jobs (EU2020 strategy), with particular focus upon development and strengthening of the internal market, fostering international trade and competitiveness, an effective framework for preventing and correcting excessive government deficits (the Stability and Growth Pact), a robust framework for preventing and correcting macroeconomic imbalances, minimum requirements for national budgetary frameworks, and enhanced financial market regulation and supervision, including macro-prudential supervision by the European Systemic Risk Board;
arvestades, et majandus- ja rahaliidu esimese kümne tegutsemisaasta kogemus ja möödalaskmised kinnitavad vajadust parandada Euroopa Liidu majandushaldust, mis peaks põhinema ühiselt kokku lepitud eeskirjade ja poliitika põhjalikumal järgimisel riikide poolt ning riikide majanduspoliitika rangemal Euroopa Liidu tasandi järelevalveraamistikul;
whereas the experience gained and mistakes made during the first decade of functioning of the economic and monetary union show a need for improved economic governance in the Union, which should be built on stronger national ownership of commonly agreed rules and policies and on a more robust surveillance framework at Union level for national economic policies;
arvestades, et mõningate liikmesriikide ülemäärane võlg ja puudujääk võib avaldada suurt negatiivset mõju teistele liikmesriikidele ja euroalale tervikuna;
whereas experience has shown that excessive debt and deficits in some Member States can have profound negative spill-over effects on other Member States and on the eurozone as a whole;
arvestades, et riikide parlamendid on kodanike poolt vabadel valimistel valitud ning seetõttu esindavad ja garanteerivad nad õigusi, mille kodanikud on neile andnud ja delegeerinud; arvestades, et Euroopa poolaasta kehtestamisel tuleks täielikult järgida riikide parlamentide õigusi,
whereas the national parliaments are freely elected by the citizens and are therefore the representatives and the guarantors of the rights acquired and delegated by the citizens; whereas the introduction of the European Semester should fully respect the prerogatives of national parliaments;
arvestades, et parlamendi heakskiit riigieelarvele on üks demokraatia alustalasid;
whereas parliamentary approval of public budgets is one of the foundations of democracy;
arvestades, et liikmesriikide parlamendid jagavad praegu oma seadusandlusülesandeid liidu institutsioonidega ja teostavad paljuski üksnes piiratud kontrolli vastavate valitsuste Euroopa tasandi tegevuse üle;
whereas the Member State parliaments now share their legislative role with the EU institutions and often only have limited control over the actions of their respective governments at European level;
arvestades, et Euroopa Liidu seadusandluse muutunud ja keerukad protsessid ei ole enamikule liidu kodanikele piisavalt tuntud; arvestades, et otsuste vastuvõtmise ja arvamuse kujundamise protsesside puudulik läbipaistvus – eriti Euroopa Ülemkogus ja nõukogus – pärsib kodanike usaldust Euroopa integratsiooni ja Euroopa Liidu demokraatia vastu ning raskendab kodanikepoolset aktiivset ja konstruktiivset kontrolli;
whereas the amended and complex legislative processes of the European Union are insufficiently familiar to most Union citizens; whereas the lack of transparency in decision-making and opinion forming processes, particularly in the European Council and the Council of Ministers, is undermining citizens' trust in European integration and the democracies of the European Union and is hindering the exercise of active, constructive control by citizens;
arvestades, et kokkuhoiumeetmete vastased ühiskondlikud protestiliikumised liidu eri liikmesriikides väljendavad ka kasvavat rahulolematust Euroopa integratsiooni demokraatliku kvaliteediga; arvestades, et Euroopa integratsiooni demokraatlik usaldusväärsus on eurokriisi senise käsitlusviisi tõttu väga suurel määral kannatanud;
whereas social protest movements against austerity measures in various EU Member States also express increasing dissatisfaction with the democratic quality of European integration; whereas the democratic credibility of European integration has suffered enormously from the manner in which the euro crisis has been dealt with to date;
arvestades, et riikliku majanduspoliitika tõhusus, mis põhineb paremal koordineerimisel, sõltub selle poliitika demokraatlikust legitiimsusest ja aruandekohustusest, mille tagab parlamentide sekkumine;
whereas the effectiveness of national economic policies, on the basis of closer coordination, depends on the democratic legitimacy and accountability of those policies, which in turn depends on the intervention of parliaments;
arvestades, et Euroopa poolaasta raames tuleb tagada tööhõive-, sotsiaal- ja majanduspoliitika suurem seostatus ning seda tuleb teha kõigi põlvkondade heaolu silmas pidades ning viisil, mis edendab kõigi osalejate demokraatlikku vastutust, isevastutust ja legitiimsust; arvestades, et seejuures on väga oluline Euroopa Parlamendi täielik kaasatus;
whereas there is a need to ensure greater interaction between employment, social and economic policies in the context of the European Semester, and whereas this has to be done for the benefit of all generations and in a manner fostering democratic accountability, ownership and legitimacy of all actors involved; whereas an essential part of this is the full involvement of the European Parliament;
arvestades, et 24. märtsil 2011 leppisid laiendatud euroala paktis osalevad liikmesriigid kokku „võtta ELi tasandil jõulisi meetmeid majanduskasvu stimuleerimiseks, tugevdades ühtset turgu, vähendades üldist regulatiivset koormust ja edendades kaubandust kolmandate riikidega”;
whereas on 24 March 2011 the participating Member States of the Euro Plus Pact agreed on taking ‘robust action at the EU level to stimulate growth by strengthening the Single Market, reducing the overall burden of regulation and promoting trade with third countries’;
arvestades, et Euroopa poolaasta on ELi institutsioonide juhitav institutsiooniline protsess liikmesriikidevahelise koordineerimise laiendamiseks ELi strateegia, eelkõige selle makromajandusliku mõõtme rakendamisel;
whereas the European Semester is an institutional process, under the leadership of the EU institutions, of increased coordination across Member States for the implementation of the EU strategy, notably in its macroeconomic dimension;
arvestades, et aluslepingute kohaselt võtavad ELi eelarve ühiselt vastu Euroopa Parlament ja nõukogu ning riikide eelarvemenetlusi reguleeritakse iga liikmesriigi põhiseaduses sätestatud korraga; arvestades, et sellegipoolest ei rikutaks eelarve ulatuslikuma kooskõlastamisega subsidiaarsuse põhimõtet;
whereas the EU budget is jointly agreed by the European Parliament and the Council in accordance with the Treaties, and national budgetary procedures are governed by the constitutional system of each Member State; whereas, however, stronger budgetary coordination does not violate the subsidiarity principle;
arvestades, et ühisturu olulise saavutusega siduda omavahel Euroopa riikide majandus peab kaasnema eelarvete kooskõlastamise süsteem, et seda tugevat koostoimet ära kasutada;
whereas the great achievement of the common market in linking European economies needs to be coupled to a system of budgetary coordination in order to make use of substantial synergies;
arvestades, et Euroopa Ülemkogu alalise eesistuja ametikoha loomine Lissaboni lepinguga on muutnud ELi institutsioonilist tasakaalu;
whereas the creation, by the Lisbon Treaty, of a stable presidency of the European Council has changed the Union's institutional balance;
arvestades, et ainult valitsustevaheline koordineerimissüsteem ei oleks piisav, et täita ELi toimimise lepingu artikli 121 nõudeid, kus on sätestatud, et liikmesriigid käsitlevad oma majanduspoliitikat kui ühise huvi küsimust, ega suuda tagada vajalikke liidu meetmeid valdkondades, mida juhitakse ühendusemeetodil;
whereas a purely intergovernmental coordination system would be an inadequate response to the requirements of Article 121 TFEU, which states that the Member States shall regard their economic policies as a matter of common concern, and could not ensure the requisite action by the Union in the areas governed by the Community method;
arvestades, et Euroopa poolaasta rakendamine peaks kaasa tooma Euroopa Parlamendi ja riiklike parlamentide suurema ja selgema kaasamise ning muudatused nende töös;
whereas the introduction of the European Semester should lead to the increased, well-defined involvement of the European and national parliaments and to changes in their work;
arvestades, et Euroopa Parlamendil on eelarvemenetluses kaasotsustamispädevus;
whereas the European Parliament has a codecision competence in the budgetary procedure;
arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 148 põhinevad Euroopa tööhõivestrateegia ja tööhõivesuunised loovad raamistiku tööhõive- ja tööturumeetmete rakendamiseks, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke täita;
whereas the European Employment Strategy and the Employment Guidelines based on Article 148 TFEU provide a policy framework for the employment and labour market measures to be implemented so as to meet the Europe 2020 objectives;