natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellega seoses kutsuti Haagi programmis Euroopa Komisjoni üles lõpetama esimese etapi õigusaktide hindamine ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule teise etapi õigusaktid ja meetmed, et need saaks vastu võtta enne 2010. aastat. ▌
In this respect, the Hague Programme invited the European Commission to conclude the evaluation of the first-phase legal instruments and to submit the second-phase instruments and measures to the European Parliament and the Council, with a view to their adoption before the end of 2010. ▌
15.–16. oktoobril 2008. aastal vastu võetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapaktis märkis Euroopa Ülemkogu, et liikmesriigiti esineb endiselt märkimisväärseid erinevusi kaitse tagamises ja kõnealuse kaitse vormides, ning kutsus üles võtma uusi meetmeid Haagi programmiga ette nähtud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise lõpuleviimiseks ja seega parema kaitse pakkumiseks.
In the European Pact on Immigration and Asylum, adopted on 15 and 16 October 2008, the European Council noted that considerable disparities remain between one Member State and another concerning the grant of protection and the forms that protection takes and called for new initiatives to complete the establishment of a Common European Asylum System, provided for in the Hague Programme, and thus to offer a higher degree of protection.
Stockholmi programmis kordas Euroopa Ülemkogu pühendumust eesmärgile luua hiljemalt 2012. aastaks kaitse ja solidaarsuse ühine ala, mis põhineb ühisel varjupaigamenetlusel ning rahvusvahelise kaitse saajate ühtsel seisundil kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artikliga 78.
In the Stockholm Programme, the European Council reiterated its commitment to the objective of establishing a common area of protection and solidarity, based on a common asylum procedure and a uniform status, in accordance with Article 78 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), for those granted international protection, by 2012 at the latest.
Hindamistulemuste põhjal on praeguses etapis asjakohane kinnistada direktiivi 2004/83/EÜ aluseks olevaid põhimõtteid ning püüda paremini ühtlustada rahvusvahelise kaitse tunnustamist ja sisu käsitlevaid eeskirju, võttes aluseks rangemad nõuded ▌.
In the light of the results of the evaluations undertaken, it is appropriate, at this stage, to confirm the principles underlying Directive 2004/83/EC as well as to seek to achieve a higher level of approximation of the rules on the recognition and content of international protection on the basis of higher standards ▌.
Tuleks kasutada Euroopa Pagulasfondi ja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti vahendeid, et asjakohaselt toetada liikmesriikide jõupingutusi Euroopa ühise varjupaigasüsteemi teises etapis ettenähtud nõuete rakendamisel eelkõige neis liikmesriikides, kelle varjupaigasüsteemi ohustab nende geograafilise asukoha või demograafilise olukorra tõttu eriomane ja ebaproportsionaalselt suur koormus.
The resources of the European Refugee Fund and of the European Asylum Support Office should be mobilised to provide adequate support to Member States' efforts in implementing the standards set in the second phase of the Common European Asylum System, in particular to those Member States which are faced with specific and disproportionate pressure on their asylum systems, due in particular to their geographical or demographic situation.
Käesoleva direktiivi põhieesmärk on tagada ühelt poolt, et liikmesriigid kohaldavad ühiseid kriteeriume nende isikute tuvastamiseks, kellel on tõeline vajadus rahvusvahelise kaitse järele, ja teiselt poolt, et kõnealustele isikutele on kõigis liikmesriikides kättesaadavad minimaalsed hüved.
The main objective of this Directive is, on the one hand, to ensure that Member States apply common criteria for the identification of persons genuinely in need of international protection, and, on the other hand, to ensure that a minimum level of benefits is available for those persons in all Member States.
Pagulasena ja täiendava kaitse saajana tunnustamist ja asjaomaste seisundite sisu käsitlevate eeskirjade ühtlustamine peaks aitama piirata rahvusvahelise kaitse taotlejate edasiliikumist ühest liikmesriigist teise, kui kõnealuse liikumise põhjuseks on üksnes õiguslike raamistike erinevused.
The approximation of rules on the recognition and content of refugee and subsidiary protection status should help to limit the secondary movement of applicants for international protection between Member States, where such movement is purely caused by differences in legal frameworks.
▌ Liikmesriikidel peaksid olema volitused kehtestada või säilitada
▌ Member States should have the power to introduce or maintain more favourable provisions
käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetest
than the standards laid down in this Directive
soodsamaid sätteid liikmesriigilt rahvusvahelist kaitset taotlevatele kolmandate riikide kodanikele ja kodakondsuseta isikutele, kui kõnealuse taotluse aluseks leitakse olevat see, et asjaomane isik on kas pagulane Genfi konventsiooni artikli 1 punkti A tähenduses või
for third-country nationals or stateless persons who request international protection from a Member State, where such a request is understood to be on the grounds that the person concerned is either a refugee within the meaning of Article 1(A) of the Geneva Convention, or a person
täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastav
eligible for subsidiary
Need kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud, kellel lubatakse jääda liikmesriikide territooriumile põhjustel, mis ei tulene vajadusest rahvusvahelise kaitse järele, vaid kaastundest lähtuvalt või humanitaarsetel kaalutlustel, jäävad väljapoole käesoleva direktiivi reguleerimisala.
Those third-country nationals or stateless persons who are allowed to remain in the territories of the Member States for reasons not due to a need for international protection but on a discretionary basis on compassionate or humanitarian grounds, fall outside the scope of this Directive.
Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ning järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.
This Directive respects the fundamental rights and observes the principles recognised in particular by the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga tagada varjupaigataotlejate ja nendega kaasas olevate pereliikmete inimväärikuse ja varjupaigaõiguse austamine ning edendada kõnealuse harta artiklite 1, 7,
In particular this Directive seeks to ensure full respect for human dignity and the right to asylum of applicants for asylum and their accompanying family members and to promote the application of Articles 1, 7,
14, 15, 16, 18, 21, 11, 24, 34 ja 35 kohaldamist ja seetõttu tuleks sellest lähtuda ka direktiivi rakendamisel.
14, 15, 16, 18, 21, 24, 34 and 35 of that Charter, and should therefore be implemented accordingly.
Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate isikute kohtlemise osas on liikmesriigid seotud kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest õigusaktidest, millega nad on ühinenud
With respect to the treatment of persons falling within the scope of this Directive, Member States are bound by obligations under instruments of international law to which they are party
Vastavalt 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonile peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamisel silmas pidama eelkõige lapse huve.
The ‘best interests of the child’ should be a primary consideration of Member States when implementing this Directive, in line with the 1989 United Nations Convention on the Rights of the Child.
Lapse huvide hindamisel peaksid liikmesriigid eeskätt võtma nõuetekohaselt arvesse perekonna terviklikkuse, alaealise heaolu ja sotsiaalse arengu, turvalisuse ja ohutuse põhimõtteid ning alaealise seisukohta vastavalt tema vanusele ja küpsusele.
In assessing the best interests of the child, Member States should in particular take due account of the principle of family unity, the minor's well-being and social development, safety and security considerations and the views of the minor in accordance with his or her age and maturity.
Pereliikme määratlust tuleb laiendada, et võtta arvesse erinevaid ülalpidamisega seotud olukordi ja pöörata erilist tähelepanu lapse huvidele.
It is necessary to broaden the notion of family members, taking into account the different particular circumstances of dependency and the special attention to be paid to the best interests of the child.
Käesolev direktiiv ei piira protokolli Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele varjupaiga andmise kohta, mis on lisatud
This Directive is without prejudice to the Protocol on asylum for nationals of Member States of the European Union as annexed to the Treaty on European Union
Pagulasena tunnustamine on deklaratiivne akt.
The recognition of refugee status is a declaratory act.
Konsultatsioonid ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametiga võivad anda liikmesriikidele väärtuslikke suuniseid pagulasseisundi määratlemisel vastavalt Genfi konventsiooni artiklile 1.
Consultations with the United Nations High Commissioner for Refugees may provide valuable guidance for Member States when determining refugee status according to Article 1 of the Geneva Convention.
On vaja kehtestada ühised kriteeriumid varjupaigataotlejate tunnustamiseks pagulastena Genfi konventsiooni artikli 1 tähenduses.
It is necessary to introduce common criteria for recognising applicants for asylum as refugees within the meaning of Article 1 of the Geneva Convention.
, kui seda tahetakse ja suudetakse anda,
where they are willing and able to offer protection, either
võib pakkuda
by the State
käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele vastavad isikud või organisatsioonid, sealhulgas rahvusvahelised organisatsioonid, kelle kontrolli all on mõni piirkond või suurem ala riigi territooriumi piires ▌.
by parties or organisations, including international organisations, meeting the conditions set out in this Directive, which control a region or a larger area within the territory of the State ▌.
Selline kaitse peaks olema tõhus ja
Such protection should be effective and of a
tagakiusamise või suure kahju
against persecution or serious harm
tekitamise eest peaks olema taotlejale tegelikult kättesaadav päritoluriigi osas, kuhu ta võib turvaliselt ja seaduslikult reisida, millele tal on juurdepääs ja mille puhul
should be effectively available to the applicant in a part of the country of origin where he or she can safely and legally travel
Kui tagakiusajaks või suure kahju põhjustajaks on riik või riigi esindaja, tuleks eeldada, et taotlejal ei ole võimalik saada tõhusat kaitset.
Where the State or agents of the State are the actors of persecution or serious harm, there should be a presumption that effective protection is not available to the applicant.
Kui taotleja on saatjata alaealine, siis kaitse kättesaadavuse tõhususe hindamisel tuleks arvesse võtta saatjata alaealise huvidele vastava nõuetekohase hooldamise ja eestkoste korraldamise kättesaadavust.
When the applicant is an unaccompanied minor, the availability of appropriate care and custodial arrangements, which are in the best interest of the unaccompanied minor, should form part of the assessment as to whether that protection is effectively available.
Alaealiste rahvusvahelise kaitse taotluste hindamisel on vaja, et liikmesriigid võtaksid arvesse selliseid tagakiusamise vorme, mille ohvriks on lapsed.
It is necessary, when assessing applications from minors for international protection, that Member States should have regard to child-specific forms of persecution.
Üks tingimus vastata pagulasena tunnustamise nõuetele Genfi konventsiooni artikli 1 punkti A kohaselt on põhjusliku seose olemasolu tagakiusamise
One of the conditions for qualification for refugee status within the meaning of Article 1(A) of the Geneva Convention is the existence of a causal link between the ▌reasons for persecution, namely race, religion, nationality, political opinion or membership of a particular social group,
nagu rass, usutunnistus, rahvus, poliitilised vaated või teatavasse sotsiaalsesse rühma kuulumine, ning
acts of
eest ▌kaitse puudumise vahel.
the absence of ▌protection against
Sama vajalik on kehtestada mõiste „teatavasse sotsiaalsesse rühma kuulumine” kui tagakiusamise põhjuse ühine määratlus.
It is equally necessary to introduce a common concept of the persecution ground ‘membership of a particular social group’.
Teatava sotsiaalse rühma määratlemisel tuleks piisavalt tähelepanu pöörata taotleja sooga seotud küsimustele
For the purposes of defining a particular social group, issues arising from an applicant's gender
ÜRO eesmärkide ja põhimõtetega vastuolus olevad teod on sätestatud ÜRO põhikirja preambulis ning artiklites 1 ja 2 ning on muu hulgas kaasatud ÜRO terrorismi vastu võitlemise meetmeid käsitlevatesse resolutsioonidesse, milles deklareeritakse, et „terroristlikud aktid, meetodid ja tavad on vastuolus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eesmärkide ja põhimõtetega” ning et „terroristlike aktide teadlik rahastamine, kavandamine ja õhutamine on samuti vastuolus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eesmärkide ja põhimõtetega”.
Acts contrary to the purposes and principles of the United Nations are set out in the Preamble and Articles 1 and 2 of the Charter of the United Nations and are, amongst others, embodied in the United Nations resolutions relating to measures combating terrorism, which declare that ‘acts, methods and practices of terrorism are contrary to the purposes and principles of the United Nations’ and that ‘knowingly financing, planning and inciting terrorist acts are also contrary to the purposes and principles of the United Nations’.
Vastavalt artiklile 14 võib „seisund” hõlmata ka pagulasseisundit.
As referred to in Article 14, ‘status’ can also include refugee status.
Tuleb kehtestada
It is necessary to introduce
kriteeriumid, mille alusel rahvusvahelise kaitse taotlejat tunnustatakse täiendava kaitse kriteeriumidele vastavana.
criteria on the basis of which applicants for international protection are to be recognised as eligible for subsidiary protection.
Need kriteeriumid peaksid lähtuma inimõigusi käsitlevatest õigusaktidest ja liikmesriikide tavadest tulenevatest rahvusvahelistest kohustustest.
Those criteria should be drawn from international obligations under human rights instruments and practices existing in Member States.
Riskid, millega riigi elanikkond või elanikkonna osa üldiselt kokku puutub, ei tekita tavaliselt iseenesest individuaalset ohtu, mida võiks määratleda suure kahjuna.
Risks to which a population of a country or a section of the population is generally exposed do normally not create in themselves an individual threat which would qualify as serious harm.
Pereliikmed võivad tavaliselt pelgalt oma suguluse tõttu pagulasega langeda tagakiusamise ohvriks viisil, mis võib olla alus pagulasseisundi andmiseks.
Family members, merely due to their relation to the refugee, will normally be vulnerable to acts of persecution in such a manner that could be the basis for refugee status.
Riigi julgeoleku ja avaliku korra mõiste hõlmab ka juhtumeid, mille puhul kolmanda riigi kodanik kuulub rahvusvahelist terrorismi toetavasse ühingusse või toetab sellist ühingut.
The notion of national security and public order also covers cases in which a third-country national belongs to an association which supports international terrorism or supports such an association.
Kui otsustatakse käesolevas direktiivis käsitletavate hüvede saamise õigust, peaksid liikmesriigid võtma nõuetekohaselt arvesse lapse huve ning samuti konkreetseid asjaolusid, mis on seotud rahvusvahelise kaitse saaja selliste lähisugulaste ülalpidamisega, kes juba viibivad liikmesriigis ning kes ei ole tema pereliikmed.
When deciding on entitlements to the benefits included in this Directive, Member States should take due account of the best interests of the child, as well as of the particular circumstances of the dependency on the beneficiary of international protection of close relatives who are already present in the Member State and who are not family members of that beneficiary.
programmis esitatud üleskutsele kehtestada
programme for the establishment of a uniform status
pagulastele ja täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute
for refugees or for persons eligible for subsidiary protection
ühesugune seisund, ▌välja arvatud vajalike ja objektiivselt õigustatud erandite puhul, peaks ▌täiendava kaitse saaja seisundiga kaasnema samad õigused ja hüved
, and with the exception of derogations which are necessary and objectively justified, beneficiaries of subsidiary protection status should be granted the same rights and benefits as those enjoyed by refugees
, mis on käesoleva direktiivi kohaselt pagulastel,
under this Directive
ning nende suhtes tuleks kohaldada samu kriteeriumidele vastavuse tingimusi.
, and should be subject to the same conditions of eligibility.
Liikmesriigid võivad rahvusvahelistes kohustustes kehtestatud piirides sätestada, et tööturule, sotsiaalhoolekandele, tervishoiuteenustele ja integratsioonivahenditele juurdepääsuga seotud hüvede andmine nõuab eelnevat elamisloa väljastamist.
Within the limits set out by international obligations, Member States may lay down that the granting of benefits with regard to access to employment, social welfare, health care and access to integration facilities requires the prior issue of a residence permit.
Selleks et edendada käesolevas direktiivis sätestatud õiguste ja hüvede tegelikku kasutamist rahvusvahelise kaitse saajate poolt, tuleb arvestada nende erivajaduste ja neile omaste integratsiooniprobleemidega.
In order to enhance the effective exercise of the rights and benefits laid down in this Directive by beneficiaries of international protection, it is necessary to take into account their specific needs and the particular integration challenges with which they are confronted.
, muu hulgas rahaliste raskustega seotud probleemid
inter alia, relating to financial constraints
Käesolevat direktiivi ei kohaldata liikmesriikidelt saadud finantstoetuste suhtes, mis antakse hariduse edendamiseks.
This Directive does not apply to financial benefits from the Member States which are granted to promote education.
On vaja kaaluda erimeetmete võtmist, et tulemuslikult kõrvaldada praktilised raskused, millega puutuvad kokku rahvusvahelise kaitse saajad seoses oma välismaiste diplomite, tunnistuste või muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tõestamisega, eelkõige dokumentaalsete tõendite puudumise ja suutmatuse tõttu kanda tunnustamisega kaasnevaid kulusid.
Special measures need to be considered with a view to effectively addressing the practical difficulties encountered by beneficiaries of international protection concerning the authentication of their foreign diplomas, certificates or other evidence of formal qualifications, in particular due to the lack of documentary evidence and their inability to meet the costs related to the recognition procedures.
Eriti selleks, et vältida sotsiaalseid raskusi, on asjakohane tagada rahvusvahelise kaitse saajatele sotsiaalabi raames kedagi diskrimineerimata piisav sotsiaalhoolekanne ja elatusvahendid.
Especially to avoid social hardship, it is appropriate to provide beneficiaries of international protection with adequate social welfare and means of subsistence, without discrimination in the context of social assistance.
Seoses sotsiaalabiga tuleks täiendava kaitse seisundi saajate põhihüvede tingimused ja nende andmise üksikasjad määrata kindlaks siseriiklikus õiguses.
With regard to social assistance, the modalities and detail of the provision of core benefits to beneficiaries of subsidiary protection status should be determined by national law.
Võimalust piirduda sellise abi puhul üksnes põhihüvedega tuleb mõista nii, et põhihüved hõlmavad vähemalt minimaalset sissetulekutoetust ja abi haiguse või raseduse ning vanemlike kohustuste täitmise juhtudel, tingimusel et kõnealuseid hüvesid antakse kodanikele siseriikliku õiguse alusel.
The possibility of limiting such assistance to core benefits is to be understood as covering at least minimum income support, assistance in the case of illness, or pregnancy, and parental assistance, insofar as those benefits are granted to nationals under national law.
Rahvusvahelise kaitse saajatele tuleks tagada tervishoiu, sealhulgas füüsilise ja vaimse tervise teenuste kättesaadavus.
Access to health care, including both physical and mental health care, should be ensured to beneficiaries of international protection.
Pagulase seisundi ja täiendava
The specific needs and particularities of the situation of beneficiaries of
suunatud integratsiooniprogrammides,
protection status should be taken into account, as far as possible, in the integration programmes provided to them
Käesoleva direktiivi rakendamist tuleks korrapäraste ajavahemike järel hinnata, võttes arvesse eelkõige liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste arengut seoses tagasi- ja väljasaatmise lubamatusega, tööturu arengut liikmesriikides ning integratsiooni ühiste üldpõhimõtete arengut.
The implementation of this Directive should be evaluated at regular intervals, taking into consideration in particular the evolution of the international obligations of Member States regarding non-refoulement, the evolution of the labour markets in the Member States as well as the development of common basic principles for integration.
ELi lepingule ja
In accordance with Articles 1 and 2 of the Protocol (No 22) on the position of Denmark, annexed to the TEU and to the
lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
, Denmark is not taking part in the adoption of this Directive and is not bound by it or subject to its application.
Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes direktiiviga 2004/83/EÜ muutunud.
The obligation to transpose this Directive into national law should be confined to those provisions which represent a substantive change as compared with Directive 2004/83/EC.
Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivi 2004/83/EÜ ülevõtmise tähtpäevaga,
This Directive should be without prejudice to the obligations of the Member States relating to the time-limit for transposition into national law of Directive 2004/83/EC set out in Annex I, Part B,
Käesoleva direktiivi eesmärk on sätestada nõuded, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et saada rahvusvahelist kaitset
The purpose of this Directive is to lay down ▌ standards for the qualification of third-country nationals or stateless persons as beneficiaries of international protection, for
, ning nõuded pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühesugusele seisundile
a uniform status for refugees or for persons eligible for subsidiary protection,
ja antava kaitse sisule.
and for the content of the protection granted.
„rahvusvaheline kaitse” – punktides e ja g määratletud pagulasseisund ja täiendava kaitse seisund;
‘international protection’ means refugee status and subsidiary protection status as defined in points (e) and (g);
„rahvusvahelise kaitse saaja” – isik, kellele on antud punktides e ja g määratletud pagulasseisund või täiendava kaitse seisund;
‘beneficiary of international protection’ means a person who has been granted refugee status or subsidiary protection status as defined in points (e) and (g);
„Genfi konventsioon” – 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsioon, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga;
‘Geneva Convention’ means the Convention Relating to the Status of Refugees done at Geneva on 28 July 1951, as amended by the New York Protocol of 31 January 1967;