natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kordab, et ülemaailmne CO2-turg oleks kindel alus nii heitkoguste märkimisväärseks vähendamiseks kui ka võrdsete tingimuste loomiseks tööstuse jaoks; kutsub ELi ja tema partnereid üles selgitama lähiajal välja, milline oleks kõige tõhusam viis tugevdada sidemeid ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ja muude kauplemissüsteemide vahel, et on luua ülemaailmne CO2-turg, nii et tagataks mitmekesisemad heitkoguste vähendamise viisid, turu suurenemine ja turu likviidsuse kasv, läbipaistvus ja kokkuvõttes ressursside tõhusam jaotumine;
Reiterates that a global carbon market would be a sound basis to achieve both substantial emission abatements and a level playing field for the industry; calls on the EU and its partners to find, in the immediate future, the most effective way of promoting links between the EU ETS and other trading schemes aiming for a global carbon market, ensuring greater diversity of abatement options, improved market size and liquidity, transparency and, ultimately, more efficient allocation of resources;
väljendab heameelt kokkuleppe üle, millele jõuti Cancúnis Cancúni kohanemisraamistiku suhtes, et tõhustada kliimamuutusega kohanemise meetmeid, ning tehnoloogiamehhanismi suhtes, mis hõlmab ka tehnoloogia täitevkomitee ja kliimatehnoloogia keskuse ja võrgustiku loomist, et tõhustada tehnoloogia arengut ja tehnosiiret ning luua õige tasakaal kliimamuutusega kohanemise ja selle leevendamise ning intellektuaalomandi õiguste vahel, et panna see vahend täiel määral toimima;
Welcomes the agreement reached in Cancun on the Cancun Adaptation Framework to enhance action on adaptation to climate change, and on the establishment of a Technology Mechanism, including a Technology Executive Committee and a Climate Technology Centre and Network, to enhance technology development and transfer, striking the right balance between adaptation and mitigation and intellectual property rights in order to make this facility fully operational;
rõhutab, et läbimurdeliste tehnoloogiate arendamine ja rakendamine on võti kliimamuutusega võitlemiseks ja samas ELi partnerite veenmiseks kogu maailmas, et heitkoguste vähendamine on võimalik ilma konkurentsivõimet ja töökohti kaotamata; nõuab rahvusvahelist kohustust suurendada teadus- ja arendustegevuse investeeringuid läbimurdelistesse tehnoloogiatesse asjakohastes sektorites; peab loomulikuks, et Euroopa peaks olema juhtivaks eeskujuks ja suurendama märkimisväärselt kulutusi, mis on pühendatud kliimasõbralike ja energiatõhusate tööstuslike ja energeetikatehnoloogiate alasele teadustööle, ja et Euroopa peaks arendama selles valdkonnas tihedat teadusalast koostööd rahvusvaheliste partneritega, nagu BRIC-riigid ja Ameerika Ühendriigid;
Stresses that the development and deployment of breakthrough technologies hold the key to fighting climate change and, at the same time, convincing the EU's partners worldwide that emissions reductions are feasible without losing competitiveness and jobs; calls for an international commitment to increase R&D investments in breakthrough technologies in the relevant sectors; considers it essential that Europe should lead by example by substantially increasing expenditure devoted to research on climate-friendly and energy-efficient industrial and energy technologies and that Europe should develop close scientific cooperation in this field with international partners, such as the BRIC countries and the United States;
leiab, et innovatsioon on ülemaailmse soojenemise alla 2 °C hoidmise võti, ja märgib, et innovatsiooni ergutamiseks on mitmeid teid; kutsub komisjoni üles hindama eri mehhanisme, et premeerida eesrindlikke ettevõtteid, mis erinevad teistest oma suutlikkuse poolest innovatsiooni kannustada ning tehnoloogiaid ülemaailmselt üle kanda ja rakendada;
Considers that innovation is key to maintaining global warming below 2°C and notes that there are different ways of encouraging innovation; calls on the Commission to assess the various mechanisms to reward frontrunner businesses which differ according to their capacity to trigger innovation and to transfer and deploy technologies globally;
toonitab Euroopa ja vähim arenenud riikide vahelise koostöö tihendamise tähtsust; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama varakult enne Durbani konverentsi ideid alternatiivsete energiaallikate alaste ühisprogrammide ja selle kohta, kuidas EL saaks ergutada arenenud ja arenguriikide koostööd erinevates tööstussektorites, pöörates erilist tähelepanu Aafrikale;
Highlights the importance of building closer cooperation between Europe and LDCs; calls, therefore, on the Commission to come forward in good time before Durban with ideas for common research programmes on alternative energy sources and on how the EU can encourage cooperation within various industrial sectors between developed and developing countries, with a specific focus on Africa;
nõuab tungivalt institutsioonilise raamistiku loomist tehnoloogiaarenduse ja tehnosiirde kõigi aspektide haldamiseks ja eritähelepanu pööramist asjakohasele tehnoloogiale, mis on välja arendatud sihtkogukonna keskkonnaalaseid, eetilisi, kultuurilisi, sotsiaalseid, poliitilisi ja majanduslikke aspekte arvesse võttes; nõuab, et loodaks patentide ühiskasutusi, mis võimaldaksid eri patendiomanikel, nagu ettevõtted, ülikoolid või uurimisinstituudid, patente tootmise või täiendavate teadusuuringute eesmärgil omavahel jagada; nõuab, et tunnustataks arenguriikide õigust kasutada täielikult intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS) soodustussätteid;
Urges the establishment of an institutional framework to tackle all aspects of technology development and transfer by putting, in particular, a special focus on Appropriate Technology (AT) that is designed with special consideration for the environmental, ethical, cultural, social, political, and economic aspects of the community for which it is intended; calls for the creation of patent pools, whereby a number of patents held by different entities, such as companies, universities or research institutes, are made available to others in a common pool for production or further research development; and calls for recognition of the right of developing countries to use to the full TRIPS flexibilities;
märgib, et taastuvenergial on paljudes arenguriikides tohutu potentsiaal; kutsub ELi ja liikmesriike üles toetama taastuvenergiaprojekte arenguriikides ja tegema neile kättesaadavaks tehnoloogia, ekspertteadmised ja investeeringud;
Notes the huge potential for renewable energy in many developing countries; calls on the EU and its Member States to implement renewable energy projects in developing countries and to make available technology, expertise and investment;
on seisukohal, et probleemi asjakohaseks kajastamiseks on vaja uurida kliimamuutusest tingitud rännet;
Considers that adequate research on migration as a result of climate change is necessary to address this issue properly;
avaldab kahetsust selle üle, et ELis ja rahvusvaheliselt ei tegeleta piisaval määral energia säästmise potentsiaaliga; toonitab, et energia säästmine võimaldab töökohtade loomist, majanduslikku säästmist ja energiajulgeolekut, konkurentsivõime tugevdamist ning heitkoguste vähendamist; kutsub ELi üles pöörama rahvusvahelistel läbirääkimistel rohkem tähelepanu energia säästmisele, seda nii tehnosiirde, arenguriikide arengukavade kui ka finantsabi arutamisel;
Regrets that energy savings potential is not adequately tackled internationally and in the EU; underlines that energy savings allow job creation, economic savings and energy security, competitiveness and emission cuts; calls on the EU to pay more attention to energy savings in international negotiations, be it when discussing technology transfer, development plans for developing countries or financial assistance;
leiab, et kliimaläbirääkimistel on äärmiselt tähtis see, et tööstusriigid täidaksid oma Kopenhaagenis ja Cancúnis võetud rahastamiskohustused; nõuab Pittsburghi G 20 eesmärgi kiiret ja rahvusvaheliselt koordineeritud rakendamist, et järk-järgult keskpika ajavahemiku jooksul kaotada ebaefektiivsed fossiilsete kütuste subsiidiumid, sest see näitaks olulist panust kliimakaitsesse ja oleks eriti asjakohane praeguses mitme riigi avaliku sektori puudujäägi kontekstis;
Considers it of the utmost importance for climate negotiations that industrialised countries fulfil their financing commitments undertaken in Copenhagen and Cancun; calls for a swift and internationally coordinated implementation of the Pittsburgh G-20 objective to phase out inefficient fossil fuel subsidies over the medium term which would demonstrate an important contribution to climate protection and would be particularly relevant within the current context of public deficits in many countries;
juhib tähelepanu sellele, et üle maailma puudub hinnanguliselt kahel miljardil inimesel jätkuvalt juurdepääs säästvale ja taskukohasele energiale; rõhutab, et energiaostuvõimetuse probleemiga tuleb tegeleda koos kliimapoliitika eesmärkidega; märgib, et on olemas energiatehnoloogiad, milles on arvesse võetud nii ülemaailmset keskkonnakaitset kui ka kohalikke arenguvajadusi;
Points out that across the globe an estimated 2 billion people continue to lack access to sustainable and affordable energy; stresses the need to address the energy poverty issue in compliance with climate policy objectives; notes that energy technologies are available, addressing both global environmental protection and local development needs;
leiab, et Euroopa peaks toetama Lõuna-Aafrika jõupingutusi leida partnereid ja rahastamist investeeringuteks taastuvasse energiasse ja rohelistesse tehnoloogiatesse;
Considers that Europe should support South African efforts to enable African countries to find partners and financing for investments in renewable energy and green technologies;
nõuab, et Durbanis sõlmitaks kokkulepe maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) rangete eeskirjade kohta, mis tugevdaks I lisa osaliste eesmärgikindlust ning aitaks vähendada metsandusest ja maakasutusest põhjustatud heitkoguseid, näeks ette, et I lisa osalised peaksid arvestust LULUFCist tulenevate heitkoguste suurenemise üle, ning oleks kooskõlas osaliste kohustusega kaitsta ja edendada kasvuhoonegaaside neeldajaid ja reservuaare, et selle sektori panus heitkoguste vähendamisse oleks keskkonna-alaselt terviklik; nõuab lisaks nõuetekohasele LULUCFi aruandlusele, et määrataks kindlaks poliitikameetmed, mille abil oleks võimalik arvestada raietoodete süsinikusidumise määra;
Calls for an agreement in Durban on robust rules on LULUCF that strengthen the level of ambition of the Annex I Parties, are designed to deliver emissions reductions from forestry and land use, require that Annex I Parties account for any increases in emissions from LULUCF and are consistent with the Parties' existing commitments to protect and enhance greenhouse gas sinks and reservoirs in order to ensure the environmental integrity of the sector's contribution to emissions reductions; in addition to sound LULUCF accounting, calls for policy measures to be defined in order to recognise the value of the carbon storage in harvested wood products;
leiab, et LULUCFi aruandlus tuleb siduda fikseeritud varasema võrdlusaasta/-perioodiga ja kohaldada seda kõigi Kyoto protokolli ja konventsiooni valdkondade puhul;
Considers that LULUCF reporting must be referenced to a fixed historical base year/period and applied across the Kyoto Protocol and Convention tracks;
nõuab sellega seoses, et metsamajandusest põhjustatud heitkogused (kõrvaldamine ja heited) lisataks kohustuslikult I lisa osaliste 2012. aasta järgsesse LULUCFi heitkoguste vähendamise kohustustesse;
Calls in this respect for the mandatory inclusion of emissions (removals and releases) from forest management in Annex I Parties' post-2012 LULUCF reduction commitments;
kutsub komisjoni, liikmesriike ja kõiki osalisi töötama teaduse ja tehnika küsimustes nõustavas organis ja muudes rahvusvahelistes foorumites selle nimel, et luua bioomi põhjal ÜRO uus metsade määratlus, mis peegeldaks laiaulatuslikke erinevusi bioloogilises mitmekesisuses ja eri bioomide süsinikuväärtustes ning teeks samas selgelt vahet kohalike metsade ja nende vahel, milles domineerivad metsa monokultuurid ja võõrliigid;
Calls on the Commission, the Member States and all Parties to work in the Subsidiary Body for Scientific and Technological Advice as well as other international fora to establish a new UN definition of forests on a biome basis, reflecting the wide-ranging differences in biodiversity as well as carbon values of different biomes, while clearly distinguishing between native forests and those dominated by tree monocultures and non-native species;
tunneb muret ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni vastavas aruandluses kasutatava oletuse pärast, nagu oleks energia eesmärkidel kasutatav biomass CO2-neutraalne; nõuab uute ja rangemate raamatupidamiseeskirjade loomist, mis näitaksid bioenergia tõelist potentsiaali kasvuhoonegaaside vähendamisel;
Notes with concern the assumption of carbon neutrality for biomass used for energy purposes which governs accounting under the UNFCCC; calls for the establishment of new and more robust accounting rules which reveal the true GHG saving potential of bioenergy;
ergutab looma fondi, mille vahenditest saaks tunnustada või stimuleerida heitkoguste vähendamist säästvate maamajandamisviisidega, nagu metsakaitse, metsa säästev majandamine, raadamisest hoidumine, metsastamine ja säästev põllumajandus;
Encourages the establishment of a fund to reward or provide incentives for reducing emissions through sustainable land-management practices, including forest conservation, sustainable forest management, the avoidance of deforestation, afforestation and sustainable agriculture;
tuletab meelde, et raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamiseks on vaja loobuda metsa süsinikuvoogude kvantifitseerimise kitsast käsitusest ja võtta omaks laiem lähenemisviis, mis sisaldab metsade hävitamist ajendavate otseste ja kaudsete tegurite kindlakstegemist ning põhineb vabatahtliku partnerluslepingu omaga sarnasel konsultatsiooniprotsessil;
Recalls that, in order to reduce emissions from deforestation and degradation of forest, there is a need to shift away from a narrow process of quantification of forest carbon fluxes towards a broader approach, including the identification of the direct and underlying drivers of deforestation, based on a consultation process similar to the Voluntary Partnership Agreement consultation process;
tunnistab vajadust regulatsioonikindluse järele pikaajalises REDD+ rahastamise mehhanismis; nõuab tungivalt, et osaliste konverents määratleks mehhanismi, mille abil mobiliseerida REDD+ jaoks edasist rahastamist nii avalikest kui ka eraallikatest;
Recognises the need for regulatory certainty in a long-term financing mechanism for REDD+; urges the Conference of Parties to define a mechanism to mobilise further funding for REDD+ from public as well as private sources;
juhib tähelepanu asjaolule, et COP 17 konverentsil tuleb võtta täiendavaid meetmeid REDD+ (metsade hävitamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine) rakendamiseks ja tegeleda võimalike puudujääkidega selles valdkonnas, eriti seoses pikaajalise rahastamise ning jõuliste ja läbipaistvate metsaseiresüsteemidega ning eelkõige tõhusa arupidamise osas osalistega, põlismaiste ja kohalike kogukondadega;
Highlights the need for further action at COP 17 to implement REDD+ (reducing emissions from deforestation and forest degradation) and to address any possible shortcomings in this regard especially with regard to long-term financing and robust and transparent forest monitor systems and, particularly on the effective consultation with parties, indigenous and local communities;
rõhutab, et REDD+ mehhanismi ülesehitus peaks lisaks kliimamuutuse leevendamisele tagama märkimisväärsed hüved bioloogilise mitmekesisuse ja eluliselt tähtsate ökosüsteemide teenuste jaoks ning aitama kaasa metsadest sõltuvate inimeste, eelkõige põliselanike ja kohalike kogukondade õiguste tugevdamisele ja elu parandamisele;
Stresses that the design of the REDD+ mechanism should ensure significant benefits for biodiversity and vital ecosystem services beyond climate change mitigation and should contribute to strengthening the rights and improving the livelihood of forest-dependent people, particularly of indigenous and local communities,
on seisukohal, et REDD rahastamismehhanism peaks põhinema tulemuskriteeriumidel, sealhulgas metsahalduse tulemuskriteeriumidel, ning võtma arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste Nagoyas toimunud 10. konverentsil kokku lepitud bioloogilise mitmekesisuse strateegiakava 2011 eesmärke;
Takes the view that the funding mechanism for REDD should be based on performance criteria, including on forest governance, and take into consideration the objectives of the Strategic Plan for Biodiversity 2011 agreed under CBD COP 10 in Nagoya;
toonitab vajadust kiirendada avalikku rahastamist tulemuspõhistele REDD+ meetmetele ja premeerida metsade hävitamise vähendamist vastavalt riiklikele lähtealustele, et peatada hiljemalt 2020. aastaks troopiliste metsade hävitamine;
Underlines the need to speed up public financing for performance-based REDD+ action rewarding reductions in deforestation in accordance with national baselines with a view to halting gross tropical deforestation by 2020 at the latest;
avaldab kahetsust selle üle, et REDD rahastamine põhineb metsade niivõrd laial määratlusel, et see võib hõlmata võõrliikide üheliigilisi istandusi; arvab, et niisugune määratlus võib (kahjuks motiveeritult) juhtida rahastamise kõrvale innovatsioonilt ning toetust hädasti vajavate vanade ja iidsete metsade kaitselt ja suunata selle hoopis uutele ärieesmärkidega istandustele;
Regrets that REDD funding is based on such a broad definition of forests that may include single species plantations of non-native species; considers that this definition may provide a perverse incentive to divert funding from the much needed protection of old and ancient forests to new commercial plantations and from innovation;
palub ELil hoolitseda ka selle eest, et programm REDD+ sisaldaks kaitsemeetmeid, millega tagatakse metsades elavate inimeste õiguste austamine ja metsade hävimise tulemuslik peatamine; rõhutab eelkõige, et REDD+ ei tohi kahjustada FLEGT-tegevuskava (metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahaldus ja puidukaubandus) raames seni saavutatud edusamme, eriti seoses metsahalduse ning tavapärase valdusõiguse täpsustamise ja tunnustamisega;
Calls, furthermore, on the EU to make sure that REDD + includes safeguard mechanisms ensuring that the rights of the people living in the forests are not violated and that the loss of forests is efficiently halted; insists, in particular, that REDD+ should not undermine any advance made so far with FLEGT (Forest Law Enforcement, Governance and Trade), especially regarding forest governance, clarification and recognition of customary tenures;
väljendab rahulolu Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) hiljutiste edusammude üle kohustuslike energiatõhususe meetmete kehtestamisel rahvusvahelises laevanduses, kuid märgib, et seda tuleb pidada alles esimeseks sammuks; nõuab seepärast, et EL taotleks laevanduses kaugeleulatuvamaid heitkoguste vähendamise eesmärke, et ergutada IMO edasisi edusamme vajalike meetmete võtmisel selleks, et kehtestada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel ülemaailmsed siduvad kohustused meretranspordi heitkoguste vähendamiseks;
Welcomes recent progress in the International Maritime Organisation (IMO) on the introduction of mandatory energy efficiency measures for international shipping, but notes that this can only be seen as a first step; calls on the EU to push for ambitious targets for emissions reductions in shipping to encourage further progress in the IMO in taking the necessary steps towards globally binding reductions in emissions from maritime transport within the UNFCCC;
soovib toonitada seda, et laevaliikluse suurenemise tõttu suurenevad heitkogused meretranspordist vaatamata kõnealustele meetmetele, sest need kehtivad ainult uute laevade puhul; on seetõttu arvamusel, et sellega seoses tuleb rõhutada alternatiivseid lähenemisviise (nt süsinikumaks, edasised tehnoloogiakesksed meetmed ka olemasolevate laevade puhul);
Wishes to highlight that, as a result of increases in ship traffic, emissions from maritime transport will increase despite these measures, since they apply to new ships only; is therefore of the opinion that alternative approaches (i.e. carbon pricing, further technology-centred measures also for existing ships) need to be stressed in this regard;
kutsub ELi üles tagama, et rahvusvahelises kokkuleppes võetaks täiel määral arvesse lennunduse mõju ja sätestataks lennundusele siduvad heitkoguste vähendamise eesmärgid, ning õhutab kõiki osalejaid kindlustama, et eesmärke toetavad nende täitmise tagamise struktuurid; leiab, et selle küsimuse lahendamine on muutunud üha pakilisemaks, ja toetab lennunduse lisamist ELi heitkogustega kauplemise süsteemi;
Calls on the EU to ensure that the full impact of aviation is taken into account in an international agreement in the form of binding reduction targets for aviation, and urges all actors to make sure that these targets are backed up by enforcement structures; believes that resolution of this issue has become increasingly pressing and supports the inclusion of aviation in the European emissions trading system;
tunnistab ühise, kuid diferentseeritud vastutuse põhimõtet ning pooldab rahvusvaheliste vahendite kasutuselevõttu seoses üldiste heitkoguste vähendamise eesmärkidega, et vähendada rahvusvahelise lennunduse ja meretranspordi mõju kliimale;
Recognises the principle of ‘common but differentiated responsibilities’ and advocates the introduction of international instruments with global emission reduction targets to curb the climate impact of international aviation and maritime transport ;
on veendunud, et ELi delegatsioonil on kliimamuutust käsitlevatel läbirääkimistel väga oluline roll, ning peab seetõttu vastuvõetamatuks, et Euroopa Parlamendi liikmed ei saanud eelmistel osaliste konverentsidel ELi kooskõlastuskoosolekutest osa võtta; eeldab, et vähemalt Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhtidel võimaldataks osaleda Durbanis toimuvatel ELi kooskõlastuskoosolekutel;
Believes that the EU delegation plays a vital role in the climate change negotiations, and therefore finds it unacceptable that Members of the European Parliament have been unable to attend the EU coordination meetings at previous Conferences of the Parties; expects at least the chairs of the European Parliament delegation to be allowed to attend EU coordination meetings in Durban;
märgib, et vastavalt komisjoni ja Euroopa Parlamendi vahel 2010. aasta novembris sõlmitud raamlepingule peab komisjon lihtsustama parlamendiliikmete osalemist vaatlejatena Euroopa Liidu delegatsioonides, mis peavad kõnelusi mitmepoolsete kokkulepete sõlmimiseks; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218) kohaselt peab parlament andma oma nõusoleku liidu ja kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide vaheliste lepingute sõlmimiseks;
Notes that, in accordance with the Framework Agreement concluded between the Commission and Parliament in November 2010, the Commission must facilitate the inclusion of Members of Parliament as observers in Union delegations negotiating multilateral agreements; recalls that, pursuant to the Lisbon Treaty (Article 218 TFEU), Parliament must give its consent to agreements between the Union and third countries or international organisations;