natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2010. aasta teatist „Euroopa kino võimalustest ja probleemidest digiajastul” ( KOM(2010)0487 ),
having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta ( KOM(2010)0183 ),
having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2011. aasta rohelist raamatut „Audiovisuaalteoste internetis levitamise kohta Euroopa Liidus: võimalused ja probleemid digitaalse ühtse turu kujundamisel” ( KOM(2011)0427 ),
having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0240 .
having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries Texts adopted, P7_TA(2011)0240 .
võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust ( A7-0366/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
arvestades, et kultuur on Euroopa identiteetide ja jagatud väärtuste põhialus;
whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
arvestades, et kultuur asub tänapäeval identiteeti, sotsiaalset ühtekuuluvust ning teadmistepõhise majanduse arengut käsitlevate arutelude keskmes, nagu on kirjas UNESCO 2001. aasta ülddeklaratsioonis kultuurilise mitmekesisuse kohta;
whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
arvestades, et kõigil on õigus osaleda ühiskonna kultuurielus ja nautida kunsti, ning arvestades, et filmikunst aitab inimestel üksteist vastastikku tundma õppida, jagada sarnaseid inimlikke kogemusi ning aidata luua Euroopa identiteeti;
whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
arvestades, et kultuuri investeerimine annab kauakestvaid, mittemateriaalseid, mitut põlvkonda hõlmavaid tulemusi Euroopa identiteedi kujundamisel;
whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
arvestades, et Euroopa audiovisuaalsektor, sealhulgas kino, on oluline osa ELi majandusest ja peaks olema maailmas konkurentsivõimelisem;
whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
arvestades, et Euroopa film on oluline osa kultuurist, mis edendab dialoogi ja mõistmist, kujutab ja tutvustab Euroopa väärtusi ELis ja EList väljaspool, ning mängib tähtsat rolli kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse säilitamisel ja toetamisel;
whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;
arvestades, et Euroopa kino peaks tugevdama territoriaalset ja sotsiaalset terviklikkust;
whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;
arvestades, et digiajastul tekivad audiovisuaalsektoris, eriti filmitööstuses, uued võimalused seoses filmide tõhusama levitamise, näitamise ja nende kättesaadavusega ning Euroopa publikule pakutava audiovisuaalse materjali parema kvaliteediga, kuid samal ajal tekitab digiajastu Euroopa kino jaoks samuti tõsiseid probleeme seoses digitehnoloogiale üleminekuga, eriti mis puudutab rahastamist;
whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
arvestades, et digitehnoloogiad aitavad seega kaasa ELi ja riiklike eesmärkide rakendamisele Euroopa filmide linastamise ja kättesaadavuse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse osas;
whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
arvestades, et digitaalkino tehnoloogia võimaldab filmide tutvustamise paindlikku planeerimist ning materjali muutmist viimasel hetkel;
whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
arvestades, et Euroopa kinode digiteerimise esimene etapp on andnud ebaühtlast kasu;
whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
arvestades, et uusima põlvkonna digiseadmed on umbes 25–30% võrra odavamad kui eelnevad mudelid ning on nüüd palju kättesaadavamal tasemel nii Euroopa kinode kui ka rahastamisprogrammide jaoks;
whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
arvestades, et kõik kinod ei saa võrdselt hakkama kinode digiteerimise nõude täitmisega;
whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
arvestades, et Euroopa filmitööstus ja kinod tuleb kiiresti täielikult digiteerida, et ei väheneks juurdepääs kultuurilisele mitmekesisusele ja kättesaadavus mitmel platvormil, ning neid toetada nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil;
whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
arvestades, et sõltumatud ja väärtfilmikinod moodustavad Euroopa kinode ainulaadse võrgustiku, pakkudes mitmekesist programmi publikule, kes eelistab tavapärastest kommertsfilmidest erinevaid filme;
whereas independent and art-house screens constitute Europe's unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
arvestades, et arvesse tuleks võtta ka muresid, mida on väljendanud väärtfilmikinode organisatsioonid, kes on teinud ettepanekuid võtta eri- ja esmatähtsaid meetmeid, et edendada sõltumatute Euroopa filmide tootmist ja levitamist;
whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud juhtorganid on Euroopa kultuuripärandi kaitsmise ja edendamise peamised üksused, eelkõige filmide ja kinode digiteerimisel, ning on digiteerimisprotsessis seega peamised partnerid;
whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;
arvestades, et kinod on olulised vahendid elukvaliteedi säilitamiseks ning sotsiaalseks suhtluseks vanades linnakeskustes ja äärelinnades, ning linnapiirkondade taaselustamiseks;
whereas cinemas are an important means of preserving the quality of life and social interaction in old city centres and in the suburbs, and of regenerating urban areas;
arvestades, et Euroopa filmid peavad olema Euroopas edukad, juhul kui neid soovitakse levitada rahvusvaheliselt, võimaldades neil niimoodi täita finantsilised eesmärgid ning olla osa kultuurilisest koostööst ja diplomaatiast, mille kaudu ei tutvustada kolmandates riikides mitte ainult konkreetseid teoseid, vaid ka Euroopa kultuurilist mitmekesisust;
whereas European cinematographic works need to meet with success in Europe if they are to be distributed internationally, thus enabling them to meet their financial objectives and constitute a form of cultural cooperation and diplomacy through which not only the works, but also Europe's diverse mix of cultures, are disseminated in third countries;
arvestades, et digitehnoloogiale üleminek peab toimuma võimalikult kiiresti, et vältida tootmise ja levitamise topeltkulusid;
whereas the digital transition should be as fast as possible in order to avoid the doubling of production and distribution costs;
arvestades, et Euroopa filmitööstus on praegu rahvuslikult ja keeleliselt killustatud, ning arvestades, et põhiliselt tehakse filme päritoluriigis kohalikule publikule, kes neid ka peamiselt vaatavad;
whereas the European film industry is currently fragmented along national and linguistic borders, and whereas films are in the first place made for and consumed by the local audience of the country of origin;
rõhutab Euroopa kino olulist panust digitehnoloogiasse, innovatsiooni, majanduskasvu ja tööhõivesse tehtavatesse investeeringutesse;
Emphasises the important contribution of European cinema to investment in digital technologies, innovation, growth and jobs;
juhib tähelepanu, et 2010. aastal müüdi ELis ligikaudu 1 miljard kinopiletit, mis näitab kino jätkuvat populaarsust ja tohutut finants-, majanduskasvu ja tööhõive potentsiaali;
Points out that almost 1 billion cinema tickets were sold in the EU in 2010, demonstrating cinema's continued popularity and huge financial, growth and employment potential;
rõhutab, et Euroopa kino on majanduse seisukohalt kasvava tähtsusega, kuna selle raames saab tööd üle 30 000 inimese;
Stresses that European cinema is of growing importance to the economy, as it provides more than 30 000 jobs;
rõhutab, et lisaks ELi kunstisektorist lähtuvale majandusdünaamikale on Euroopa kinol ka väga oluline kultuuriline ja sotsiaalne mõõde ning et ta on oluline tegur Euroopa kultuurilise arengu ja identiteedi seisukohalt;
Stresses that, in addition to the economic impetus provided by the arts sector in the EU, European cinema also has, in particular, an extremely important cultural and social dimension and is an important factor in the cultural development and identity of Europe;
märgib, et Euroopa filmiturg on väga killustatud ja mitmekesine, suuremas osas kinodest on ainult üks või kaks ekraani;
Notes that the European cinema market is highly fragmented and diversified, a great majority of the cinemas having only one or two screens;
märgib, et suurem osa digitaalkinodest on kobarkinod;
Notes that multiplexes constitute the majority of digitised cinemas;
märgib, et Euroopas on kodanike juurdepääs kinodele ja filmidele geograafiliselt tasakaalustamata, eriti Ida-Euroopas ja maapiirkondades;
Notes that in Europe, there is a geographical imbalance in the accessibility of cinemas and film to citizens, most notably in Eastern Europe and in rural areas;
rõhutab kino sotsiaalse ja kultuurilise rolli tähtsust, seda on vaja säilitada eelkõige maapiirkondades ja äärealadel;
Emphasises the importance of the social and cultural role played by cinemas, one which must be preserved, particularly in rural and remote areas;
märgib, et Euroopa filmitööstuse potentsiaal kasvab pidevalt, aga kinodes näidatavate Euroopa filmide osakaalu tuleb järkjärgult suurendada;
Notes that the potential of the European film industry is constantly growing, but the proportion of European productions showing in cinemas must be progressively increased;
juhib tähelepanu sellele, et väikesed kommertskinod ja mitteärilistel eesmärkidel tegutsevad kinod annavad Euroopa teoste oma programmi võtmisega olulise panuse kultuuripärandi kaitsesse;
Points out that small commercial and non-commercial cinemas make a vital contribution to preserving cultural heritage by including European productions in their programmes;
rõhutab, et filmide linastamine on praegu muutumas, kuna avatakse üha rohkem kobarkinosid ning väheneb ekraanide arv väikelinnades ning vanades linnakeskustes;
Points out that film screening is in the process of changing, with growing numbers of multiplexes and a marked reduction in the number of screens in small towns and old city centres;
on arvamusel, et ELi kinomaastiku mitmekesisus tuleb säilitada;
Considers that the diversity of the EU's cinematic landscape must be preserved;
täheldab, et filmide mitmekesisus Euroopas ja kinode vabadus otsustada filmikavade üle on ohustatud osalt sellepärast, et menufilme peetakse esmatähtsateks, ning et selle tulemusel on kinovaldkonnas põhjust karta turu pöördumatut kontsentratsiooni;
Observes that, partly because of the primacy assigned to blockbuster films, the diversity of films in Europe and cinemas' freedom to decide on their programming are endangered and as a result there is reason to fear an irreversible market concentration in the field of cinema;
rõhutab seetõttu, et digiteerimisel tuleb kõigis ELi riikides säilitada maa- ja linnapiirkondades programmi mitmekesisus ja kultuurirajatised ning see ei tohiks kaasa tuua väikeste ja väärtfilmikinode sulgemist kobarkinode kasuks;
Emphasises therefore that the digital roll-out must preserve programming diversity and cultural facilities for rural and urban areas in all EU countries and must not result in the closure of small and art-house cinemas to the benefit of multiplexes;
juhib tähelepanu sellele, et digiteerimine võimaldab kultuurialast sisu levitada siseturul odavamalt ning kaitseb Euroopa kino konkurentsivõimet ja mitmekesisust;
Points out that digitisation makes it possible to distribute cultural contents throughout the internal market more cheaply, and safeguards the competitiveness and diversity of European cinema;
märgib, et avaldatakse üha enam survet, et kõik filmid ühilduksid digitaalprojektsiooniga, ning et osad Euroopa kinod on juba 100% digitaalsed;
Notes that there is increasing pressure for all films to be compatible with digital projection, while some European cinemas have already converted to 100% digital;
märgib murelikult, et paljude sõltumatute kinode tegevuse jätkamine on ohus, kuna digitehnoloogiale üleminek on seotud suurte kuludega ja konkureerida tuleb kinodega, kus peamiselt näidatakse USA filme;
Notes with concern that the survival of many independent cinemas is being endangered by the high costs of converting to digital technology and competition from cinemas which primarily show films from the USA;
märgib, et sõltumatutel levitajatel on probleeme üleminekuperioodiga kaasnevate kahekordsete kulude tõttu, mis mõjutab järellainetusena kogu filmitööstust;
Notes that independent distributors are having problems coping with the dual costs they must meet in the transition period, which is having a ripple effect throughout the cinema industry;
märgib, et väga oluline on mitut territooriumit hõlmav või euroopaülene litsentseerimine, et rakendada filmilevi online-turgude potentsiaali, eesmärgiga edendada Euroopa filmide laiemat ringlust, pakkuda tarbijale paremat juurdepääsu Euroopa filmidele ja parandada Euroopa filmide saadavust nõudevideo (VOD) platvormidel;
Notes that multi-territory or pan-European licensing is crucial for unlocking the potential of online distribution film markets, for promoting a wider circulation of European films, for better consumer access to European films and for availability of European films on Video On Demand (VOD) platforms;
märgib, et on olemas mitu ELi programmi, mille abil oleks võimalik toetada filmitööstuse üleminekut digiajastusse, näiteks programm MEDIA;
Notes that a number of EU schemes exist that have the potential to support the transition of the film industry to the digital age, such as the MEDIA programme;
märgib, et ebapiisav rahaline toetus Euroopa filmile tähendab selle ebapiisavat levikut rahvusvahelisel areenil;
Notes that, as a result of inadequate funding, European cinema is being insufficiently promoted internationally;
rõhutab tootmisahela kõigi etappide tähtsust kinoteoste loomisel ja vajadust toetada kõiki neid etappe;
Stresses the importance of all the stages in the production chain in creating cinema content and the need to support all those stages;
rõhutab, et multimeedia tehnoloogia on kõrvale tõrjumas muid kommunikatsiooniliike ning seega tuleb inimestele õpetada, kuidas seda kasutada;
Points out that multimedia technology is supplanting other forms of communication and that there is therefore a need to teach people how to receive it;
kutsub liikmesriike ja komisjoni rahaliselt toetama ELi kinode täielikku digiteerimist seadmete osas ja koostama selleks Euroopa tasandi ja riiklikud programmid, et digiteerimine toimuks võimalikult kiiresti, ning julgustama Euroopa filmide levitamist audiovisuaalses sektoris, kus valitseb ülemaailmselt väga suur konkurents;
Calls on the Member States and the Commission to financially support the full digitisation in terms of equipment of EU cinemas and to establish European and national programmes to support the transition to digital technologies as quickly as possible and encourage the circulation of European films within an audiovisual sector that is globally very competitive;
rõhutab sellega seoses, et programmid tuleks paindlikult ühildada praktiliste nõuetega;
Stresses in this respect that the programmes should be flexibly aligned with practical requirements;
toonitab, et digitaalkino eesmärk peaks olema parem pildi ja heli kvaliteet (kui rakendatakse miinimumina 2K lahutusvõimet), mis võimaldab programmeerida elavettekandeid ning ka lindistatud saateid ning haridus-, kultuuri- ja spordiüritusi mitmekesisemalt ja paindlikumalt ning kasutada ulatuslikumalt innovatiivset tehnoloogiat, mis tõmbaks tulevikus jätkuvalt publikut ligi;
Highlights that digital cinema should aim at improving the quality of picture and sound (when a 2K resolution minimum is implemented), in order to allow a more diversified and flexible programming of live events, and also of recorded broadcasts and of educational, cultural and sporting events, while enabling the use of a wide range of innovative technologies that will continue to attract audiences into the future;
rõhutab, et väga oluline on toetada ja edendada ELis valminud teoseid ning tunnistab, et EL toetab olulisel määral digitaalset loovust ja innovatsiooni, nagu 3D;
Underlines that it is essential to support and promote EU productions and recognises that the EU contributes significantly to digital creativity and innovation such as 3D;
mõistab, et kuigi kinode digiteerimine on põhiprioriteet, tuleks võtta arvesse tehnoloogia järjepidevat arengut, sest keskpikas ja pikas perspektiivis võib osutuda vajalikuks kohanduda veelgi uuemate ülekandeformaatidega;
Acknowledges that although the digitisation of cinemas is a key priority, a consistent technological development should be taken into account, since in the medium and long term it may be necessary to further adapt to newer screening formats;
tuletab meelde, et digitaalkinole ülemineku eesmärk Euroopas peaks olema uute võimaluste loomine Euroopa filmide levitamiseks, Euroopas valminud linateoste mitmekesisuse säilitamine ja nende kättesaadavuse suurendamine Euroopa kodanikele;
Recalls that the European shift to digital cinema should aim at creating new opportunities for the distribution of European films, maintaining the diversity of European production and enhancing its accessibility for European citizens;
rõhutab, et nõudevideo teenus võib pakkuda Euroopa filmiettevõtetele võimaluse jõuda laiema publikuni;
Underlines that VOD may provide European film companies with the opportunity of reaching larger audiences;
kinnitab, et loovus ja innovatsioon kuuluvad üldhuvide alla ning nõuab tungivalt, et programmidesse investeerimist tuleks pidada esmatähtsaks ja seda tuleks toetada, et stimuleerida kvaliteetse materjali pakkumist võrgustikes;
Acknowledges that creation and innovation are matters of general interest, and urges that investing in programmes should be prioritised and supported in order to stimulate the supply of good quality content available on the networks;
nõuab tungivalt, et väikesed ja sõltumatud kinod kasutaksid täielikult oma kaubanduslikku potentsiaali toodete mitmekesistamise, pakutavale teenusele väärtuse lisamise ning oma nišituru ärakasutamise abil;
Urges small and independent cinemas to take every advantage of their commercial potential, through product diversification, adding value to the service they provide and utilising the niche market they occupy;
on arvamusel, et digiteerimine on väga oluline võimalus, et edendada ametlike piirkondlike keelte kasutamist kinodes ning võõrkeeleõpet;
Believes that digitisation is a very important opportunity to promote the presence of official regional languages in cinemas as well as foreign language learning;
tunnistab, et pikaajalist majanduslikku kasu toova digiteerimise kõrge hind võib siiski saada suureks koormaks paljude väikeste sõltumatute kinode jaoks, mille programmid erinevad tavapärasest ja mille kavas on palju Euroopa filme;
Acknowledges that the high costs of digitisation, which will provide long-term commercial benefit, can nevertheless create a significant burden for many small and independent cinemas and film theatres whose programming goes beyond the main stream, with a high proportion of European films;
tunnistab seoses sellega, et sulgemisohu vältimiseks vajavad sellised kinod eri- ja eelistoetust;
Acknowledges in this respect that in the face of closure, or in order to prevent it, such cinemas and film theatres require special and priority support;
kutsub seetõttu komisjoni üles tegema ettepanekut konkreetsete meetmete võtmise kohta, et neid kinosid toetada;
Calls therefore on the Commission to propose specific measures to provide support for these cinemas;
märgib, et kõige suurem koorem seoses digiteerimise kuludega lasub kinodel, ning kuna see hõlmab põhitaristu loomist, mis on üldsusele oluline, ja lihtsustab kultuuriliste teenuste senisest paremat pakkumist elukohast sõltumata, on oluline rahastamine riiklikest vahenditest, eriti väikeste sõltumatute kinode jaoks;
Observes that cinemas bear the heaviest burden in relation to the costs of digitisation and that, because this entails the creation of basic infrastructure which is important to the public and will facilitate better cultural services than hitherto, irrespective of place of residence, public funding is important, particularly for small and independent cinemas;
mõistab, et kino on koht, kus inimesed kohtuvad ja vahetavad arvamusi ning rõhutab, et eriti väikestes linnades ja vähem arenenud piirkondades asuvate väikeste sõltumatute kinode sulgemine piirab inimeste juurdepääsu Euroopa kultuuriressurssidele, kultuurile ja kultuuridialoogile;
Recognises that cinemas are places where people meet and exchange views, and stresses that the disappearance of small and independent cinemas, in particular in small towns and less developed regions, limits access to European cultural resources, culture and cultural dialogue;
rõhutab, et väikekinode probleem eksisteerib peamiselt maapiirkondades, kus neil võib olla kohtumispaikadena üsna suur sotsiaalne roll;
Stresses that the problem of small cinemas mainly exists in rural areas, where they can play a particularly strong social role as meeting places;
juhib tähelepanu raskele olukorrale väikestes linnakinodes, mis väärtfilmikinodena aitavad säilitada kultuuripärandit;
Draws attention to the difficult situation of small urban cinemas which, as art-house cinemas, help to preserve cultural heritage;