natgillin/translations-raw huggingface dataset:
neljandaks, on seisukohal, et rollide ja ülesannete ühendamise osas on positiivseid näiteid selliste algatuste kohta nagu Prantsusmaa ja Belgia koostöö hävituslendurite koolitamisel, Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa kokkulepe lennukikandjate ühise kasutamise kohta, Prantsusmaa ja Saksamaa algatus helikopteripilootide koolitamiseks või Belgia ja Hollandi merelaevastiku koostöö, kus mitut riiklikku tugistruktuuri kasutatakse ühiselt koos partneriga; toonitab eriti võimalusi hariduse, koolituse ja väljaõppe valdkonnas, eelkõige sõjanduskõrgkoolide, testimis- ja hindamismehhanismide ning lendurite koolitusvõimaluste ühisel kasutamisel; peab mõne nišivaldkonna võimekuse puhul rollide ja ülesannete jagamist enamuses liikmesriikides ainsaks elujõuliseks võimaluseks tagada juurdepääs sellisele haruldasele võimekusele nagu keemilised, bioloogilised, radioloogilised ja tuumaüksused või meditsiinilennukid;
Fourth, concerning ‘role and task sharing’, considers that positive examples exist in initiatives such as the French-Belgian cooperation in fighter pilot training, the UK-French agreement on the sharing of aircraft carriers, the French-German initiative on helicopter pilot training, or the Belgian-Dutch navy cooperation, where a number of national support structures are shared with the partner; highlights especially the opportunities in the area of education, training and exercises, and especially in sharing military academies, test and evaluation facilities and facilities for pilot training; in the case of some niche capabilities, considers role- and task-sharing the only viable way for most Member States to ensure access to some rare capabilities such as CBRN units or hospital aircraft;
tuletab meelde aluslepingus määratletud EDA olulist rolli mitmepoolsete projektide ettepanekute esitamisel, liikmesriikide programmide kooskõlastamisel ning teadusuuringute ja tehnoloogia koostööprogrammide haldamisel; toonitab juba käimasolevaid EDA juhitavaid projekte, nagu helikopterikoolituse programm ja mobiliseeritavad kohtuekspertiisi laborid võitluseks improviseeritud lõhkeseadmete ja nende kasutamise vastu Afganistanis, ning nõuab suuremat edasiminekut selliste algatuste osas nagu Euroopa õhutranspordilaevastik; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et nad kasutaksid ära agentuuri potentsiaali nii haldus- kui õigustoe osas ning usaldaksid talle oma koostööalgatuste haldamise, ning toonitab vajadust anda EDA-le tema ülesannete suurenemisega toimetulekuks vajalikud vahendid;
Recalls the important role of the EDA, as defined by the Treaty, in proposing multilateral projects, coordinating Member States' programmes and managing R&T cooperation programmes; highlights the EDA-run projects that are already operational, such as the Helicopter Training Programme and the deployable forensic laboratory to counter IEDs and its application in Afghanistan, and calls for more progress on other initiatives such as the European Air Transport Fleet (EATF); urges the Member States to use the potential the Agency offers in terms of administrative and legal support and to entrust it with the management of their cooperation initiatives and underlines the need for the EDA to be given the means to deal with an increase of its responsibilities;
tunnistab, et kahepoolsed ja piirkondlikud algatused, nt Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa 2010. aasta kaitselepingud, Põhjamaade kaitsekoostöö ja Baltimaade kaitsekoostöö, on tähtsad selleks, et vahendeid mõistlikult kasutada ja kõrvaldada lühiajalised puudused võimekuse osas; võtab teadmiseks sarnased koostööettepanekud muudes piirkondades, nt Visegradi rühma riikide vahel; on siiski seisukohal, et jätkuvalt esineb olulisi struktuurilisi puudusi, mis tuleb kõrvaldada kooskõlastatult ELi tasandil, ja et seetõttu on vaja teatud etapis need kahepoolsed või piirkondlikud kokkulepped laiemasse Euroopa perspektiivi integreerida, tagades, et need kokkulepped aitavad kaasa ÜJKP arendamisele ega ole ühelgi moel sellega vastuolus; on selles seoses veendunud, et EDA-le tuleks anda jõupingutuste üldise sidususe tagamise ülesanne, ning julgustab mõtlema põhjalikumalt selle üle, kuidas aluslepingu sätteid alalise struktureeritud koostöö kohta saaks kasutada üldise koordineerimisraamistiku loomiseks;
Recognises bilateral and regional initiatives such as the 2010 UK-French defence agreements, the Nordic Defence Cooperation and the Baltic Defence Cooperation as important steps for rationalising the use of resources and fill short-term capability gaps; notes the proposals for similar cooperations in other regions, such as among the Visegrád Group countries; takes the view, however, that significant structural gaps remain which need to be addressed in a coordinated fashion at EU level and that, therefore, at a certain point these bilateral or regional arrangements need to be integrated into the wider European perspective, making sure that they contribute to the development of CSDP and do not, in any way, run counter it; in this context, believes that the EDA should be given a role in ensuring overall coherence of efforts and encourages further reflection on how the Treaty provisions on the Permanent Structured Cooperation could be used to provide an overall coordination framework;
on seisukohal, et tsiviil-sõjaline ELi operatsiooni peakorter, mille loomist Euroopa Parlament korduvalt on nõudnud, edendaks oluliselt mitte ainult ELi suutlikkust rahvusvahelist rahu ja julgeolekut toetada, vaid aitaks pikemas perspektiivis ühendamise ja ühise kasutamise loogika kohaselt hoida kokku riikide eelarvevahendeid; rõhutab, et vaja on asepresidendi ja kõrge esindaja poolset poliitilist suunamist, ning kutsub asepresidenti ja kõrget esindajat üles jätkama Weimari algatusele tuginevat tegevust ning uurima võimalikult kiiresti õiguslikke võimalusi autonoomse operatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse loomiseks, mis hõlmaks kaht eraldi (tsiviil- ja sõjalist) käsuliini, kooskõlas nõukogule 2011. aasta juulis tutvustatud mudeliga;
Considers that a civil-military EU Operational Headquarters, for which it has repeatedly called, would not only substantially enhance the EU's capacity to support international peace and security, but would in the long run also generate savings for the national budgets in the logic of pooling and sharing; stresses that political guidance by the Vice-President / High Representative is needed and calls on the Vice-President / High Representative to continue work based on the ‘Weimar initiative’ and to investigate legal options for the establishment of an autonomous operational planning and conduct capability comprising two separate (civilian and military) chains of command, in line with the model presented to the Council in July 2011, as soon as possible;
võtab teadmiseks küberkaitse varade ühendamise potentsiaali, arvestades Euroopa kübersüsteemide integreerimist, ning vajaduse tihendada selles valdkonnas ELi tasandil kooskõlastamist;
Notes the potential for pooling of cyber defence assets, given the integration of European cyber systems, and the need to address the need for more EU coordination in this area;
Kaitseuuringute ja tehnoloogiaarenduse toetamine
Supporting defence research and technological development
tuletab meelde teadus- ja uuendustegevuse tähtsust julgeoleku- ja kaitsesektoris kui Euroopa kaitsetööstuse konkurentsi- ja vastupanuvõime alust ning selle olulisust Euroopa 2020. aasta jätkusuutliku majanduskasvu eesmärkide saavutamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et praegu teadusuuringute ja tehnoloogia alal tehtavad pingutused on otsustava tähtsusega tulevaste tehnoloogiliste edusammude kujundamisel; taunib asjaolu, et ainult ligikaudu 1% ELi riikide üldistest kaitsekulutustest suunatakse teadusuuringutesse ja tehnoloogiasse (samas on töötajate osakaal kulutustes jätkuvalt üle 50%), ja eriti seda, et enamuses liikmesriikides jääb see näitaja tublisti alla 1%; nõuab liikmesriikidelt, et nad jätaksid prioriteedina kärpimata teadusuuringute ja tehnoloogia kulutused;
Recalls the importance of research and innovation in the security and defence sector as the basis for the competitiveness and resilience of the European defence industry, and its importance for the achievement of the Europe 2020 goals of sustainable growth; points out that current research and technology (R&T) efforts will be determining in mastering future technological advances; deplores the fact that only about 1 % of EU countries' overall defence spending goes to R&T, while more than 50 % continues to be spent on personnel, and in particular that for most Member States this is well below 1 %; urges the Member States to exclude R&T from their spending cuts as a matter of priority;
taunib asjaolu, et koostööprojektidest tulenev mastaabisäästu võimalus jääb suures osas kasutamata, kusjuures ligikaudu 85% teadusuuringutele ja tehnoloogiale tehtavatest kulutustest on endiselt siseriiklikud ning enamik ülejäänud kulutustest on kahepoolsed ja mitte mitmepoolsed, mille tagajärjeks on liikmesriikidevaheline killustatus; tuletab meelde, et Euroopa kaitseministrid leppisid 2007. aasta novembris kokku ühised sihttasemed, et suurendada kaitsepoliitika teadusuuringute ja tehnoloogia kulutused 2%-ni kõigist kaitsekulutustest ning tõsta Euroopa kaitsepoliitika koostöö raames tehtavate teadusuuringute ja tehnoloogia kulutuste osakaal 20%-ni;
Regrets the fact that the potential of economies of scale from collaborative projects remains largely unused, with about 85 % of R&T expenditure still spent nationally and the large majority of the rest spent at bilateral and not multinational level, having as consequence the fragmentation among Member States; recalls that European Ministers of Defence agreed in November 2007 collective benchmarks to increase defence R&T spending to 2 % of all defence expenditure and to bring European collaborative defence R&T spending to a level of 20 %;
rõhutab EDA põhjapanevat rolli ühiste kaitseuuringute kooskõlastamisel ja kavandamisel; toonitab, et teadusuuringute alane koostöö annab eelised parema koostalitusvõime ja lõpptulemusena riiklike relvajõudude varustuse ja võimete suurema ühtsuse näol, kuna teadustegevus on iga varustusprogrammi esimene etapp;
Highlights the fundamental role of the EDA in coordinating and planning joint defence research activities; stresses the benefits of research cooperation in terms of improved interoperability, and eventually greater homogeneity among the equipment and capabilities of the national armed forces, since research is the first phase of any equipment programme;
tuletab meelde, et järjest rohkem on tehnoloogiaid, mis võimaldavad kahesuguse kasutusega rakendusi, ja seetõttu on oluline suurendada täiendavust ja koostoimet Euroopa kaitsealaste ja tsiviiljulgeoleku teadusprogrammide vahel; julgustab EDAt ja komisjoni neid Euroopa koostöö raamistikus kooskõlastama, et maksimeerida koostoimet teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammi julgeoleku teemavaldkonnaga, eriti sellistel aladel nagu CBRN-kaitse, improviseeritud lõhkeseadmete vastane tegevus, mehitamata õhusüsteemid, mereseire, teabehaldus ja -töötlus ning küberkaitse;
Recalls the ever growing number of technologies with dual-use applications, and therefore the importance of increasing complementarities and synergies between European defence and civilian security research programmes; encourages the EDA and the Commission to pursue their coordination within the European Framework Cooperation, in order to maximise synergies with the ‘Security’ theme of the Framework Programme for Research and Technological Development, in particular in areas such as CBRN protection, counter improvised explosive devices, unmanned aerial systems, maritime surveillance, information management and processing, and cyber defence;
rõhutab eelkõige, et julgeolekualane teadustöö peab jääma järgmises programmis Horizon 2020 eraldi sõltumatuks koostisosaks; on seisukohal, et julgeoleku teemavaldkonda tuleks laiendada, et kajastada vajadust tsiviil- ja sõjatööstuse vahelise innovatsiooni ja tehnosiirde järele, kuid on veendunud, et võttes nõuetekohaselt arvesse kõiki asjakohaseid kaitsealaseid nõudeid programmides ja projektides, tuleks siiski säilitada teemavaldkonna keskendatus tsiviilküsimustele;
Stresses in particular that security research needs to be maintained as an independent component in the next Horizon 2020 Programme; takes the view that the scope of the ‘Security’ theme should be expanded to reflect the necessity for innovation and technology transfer between the civil and the defence industry, but maintains that, while taking due account of any relevant defence-related requirements in the programmes and projects, the theme should keep its civilian focus;
juhib tähelepanu asjaolule, et nii nagu tsiviiluuringutel on sageli kaitsealane rakendus, toovad kaitsealaste uuringute edasiarendused sageli kasu kogu ühiskonnale; tuletab eelkõige meelde selliseid näiteid nagu internet ja GPS; on seisukohal, et pikemas perspektiivis võiks järgmistes raamprogrammides keskendada erilist tähelepanu kaitseteemalisele uuringutele, et ergutada teadusalast koostööd ja ühendada hajutatud riiklikud rahalised vahendid;
Points out that, just as the results of civilian research often have defence applications, the spin-offs from defence research frequently benefit the whole of society; recalls in particular the examples of the internet and GPS; takes the view that, in the long run, more specific focus on defence research could be envisaged in the next Framework Programmes, in order to stimulate European collaborative research and help bring together dispersed national funds;
toonitab siiski, et tsiviiluuringutest ei tohi vahendeid ümber paigutada ning et kõigis ELi rahastatavates kaitseuuringutes tuleks eelkõige juhinduda ELi kriisiohjamisvõimekuse arendamise eesmärgist ja keskenduda kahesuguse rakendusega teadustegevusele;
Stresses, however, that no resources must be transferred from civilian research and that any EU-funded defence research activity should first of all follow the objective of the development of EU crisis management capabilities and focus on research with dual applications;
tuletab meelde, et 7. raamprogrammi õiguslikes alustes on sätestatud, et 7. raamprogrammi toetatavas teadustegevuses tuleb austada eetilisi aluspõhimõtteid, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas nimetatud põhimõtteid; palub Euroopa Komisjonil 7. raamprogrammi raames julgeoleku valdkonna teadusuuringute programmides osaleda soovijate abikõlbulikkuse kriteeriumide hindamisel tõhustada eetilistest põhimõtetest kinnipidamist; palub ühtlasi, et komisjon koostaks kõigi 7. raamprogrammi ja tulevaste teadusuuringute programmide raames rahastatavate projektide kohta eetilise ja ühiskondliku mõju hinnangu;
Recalls that, as specified in the legal basis of the 7th Framework Programme (FP7), research activities supported by the FP7 should respect fundamental ethical principles, including those reflected in the Charter of Fundamental Rights of the European Union; calls on the Commission to improve the way in which it enforces ethical principles in the evaluation of eligibility criteria for participation in the FP7 research programmes in the area of ‘security’; also calls on the Commission to make an ethical and societal impact assessment a standard element of each project to be financed under the FP7 and future research programmes;
juhib tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklile 185, millega EL-il lubatakse osaleda mitme liikmesriigi algatatud uurimis- ja arenguprogrammides; on seisukohal, et võiks uurida võimalust kasutada seda artiklit ÜJKP missioonideks ja operatsioonideks vajalike võimete väljaarendamise kiirendamiseks;
Points out the provision of Article 185 TFEU allowing an EU contribution to existing research and development programmes undertaken by a group of Member States; believes that the possibility could be explored of using this article to speed up the development of capabilities needed for CSDP missions and operations;
tuletab ühtlasi meelde, et võrdselt oluline on püüda saavutada koostoime Euroopa kosmoseprogrammidega, ja ergutab ulatuslikumat kooskõlastamist EDA, komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel üleeuroopalises koostööraamistikus, eriti kosmosepõhise maapinna kaugseire ja kosmose olukorrast ülevaate saamise osas; nõuab MUSISe, GMESi ja EDRSi programmide kooskõlastamist maapinna seireks ja tsiviilotstarbeliste ning sõjaliste ruumiandmete infrastruktuuride standardite ühtlustamist; nõuab, et GMESi projekti rahastatakse järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) jooksul jätkuvalt ELi eelarvest;
Recalls also the equally important synergies to be sought with European space programmes, and encourages further coordination between the EDA, the Commission and the European Space Agency within the European Framework Cooperation, in particular on space-based Earth observation and space situational awareness; calls for close coordination of the MUSIS, GMES and EDRS programmes for Earth observation and for the harmonisation of standards for civilian and military spatial data infrastructures; demands that the GMES project continue to be funded from the EU budget under the next Multiannual Financial Framework (2014-2020);
Euroopa kaitsesektori tööstusliku ja tehnoloogiline baasi ülesehitamine
Building a European defence technological and industrial base
tuletab meelde, et Euroopa tööstusliku ja tehnoloogilise baasi konsolideerimisel tuleb saavutada edusamme, kuna arvestades tehnoloogia järjest keerulisemaks muutumist, rahvusvahelise konkurentsi tihenemist ja kaitse-eelarvete kahenemist, ei suuda ühegi liikmesriigi kaitsetööstus olla enam jätkusuutlik pelgalt riiklikul alusel; taunib asjaolu, et kuigi Euroopa kosmosetööstuses on saavutatud teatud koondumiste tase, on maa- ja merendusliku varustuse sektor endiselt valdavalt riigiti killustunud; hoiatab liikmesriike võimaluse eest, et kaitseinvesteeringute vähendamine teeb Euroopa kaitsetööstused ja tehnoloogilise innovatsiooni avatuks riskile, et need võetakse üle teistsuguste strateegiliste huvidega kolmandate jõudude poolt;
Recalls the need to progress in the consolidation of the European defence technological and industrial base, as, in the face of increasing sophistication of technologies, growing international competition, and decreasing defence budgets, in no EU Member State can the defence industry any longer be sustainable on a strictly national basis; deplores the fact that, while a certain level of concentration has been achieved in the European aerospace industries, the land and naval equipment sectors are still overwhelmingly fragmented along national lines; warns Member States against the possibility that reductions in defence investment will expose European defence industries and technological innovation to the risks of being overtaken by the control of third powers with different strategic interests;
on seisukohal, et sõjaliste nõuete ühtlustamine jaotises (A) kirjeldatud kooskõlastatud julgeoleku- ja kaitseanalüüside protsessi abil peaks viima seadmete ostmise ühtlustamiseni ELi liikmesriikide vahel, mis on esimene eeltingimus selleks, et luua nõudluse poolel tingimused Euroopa kaitsetööstuse edukaks rahvusvaheliseks ümberkorraldamiseks;
Considers that a harmonisation of military requirements, through a process of coordinated security and defence reviews as described under (A), should lead to a harmonisation of equipment acquisition among the EU Member States, which is the first prerequisite for creating conditions on the demand side for a successful transnational restructuring of the defence industry in Europe;
tunnistades, et ümberkorraldamise üks tõenäolisi tagajärgi on mõnest mitteelujõulisest riiklikust tööstussuutlikkusest loobumine, rõhutab samas, et kõiki sellise ümberkorraldamise keskpika ja pika perspektiivi kavasid tuleks suunata nii, et need mõjutaksid minimaalselt tööhõivet; soovitab seetõttu parandada ümberkorraldusi ja sünergiat spetsialiseerumise, koostalitlusvõime ja täiendavuse suurendamise kaudu; nõuab ELi rahaliste vahendite, nt Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi paremat kasutamist, et toetada muutuste ennetamist ja nendega kohanemist;
While recognising that one of the likely consequences of restructuring will be the abandonment of some non-viable national industrial capacities, stresses that any medium and long term plans for such restructuring should be aimed at having the least impact on employment; recommends, therefore, greater reorientation and synergies, based on more specialisation, interoperability and complementarity; calls for a better use of EU funding, such as the European Social Fund and European Globalisation Adjustment Fund, to support anticipation and adaptation to change;
rõhutab, et Euroopa kaitsetehnoloogilise ja -tööstusliku baasi edendamine võib luua Euroopa kodanikele töökohti ELi kaitsetööstuses;
Stresses that promoting a European defence technological and industrial base can create sustainable jobs for European citizens in EU defence industries;
toonitab tööstuse ümberkorraldamisega seoses, et oluline on tagada ka see, et tarnekindlust ohtu ei seataks; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles töötama kiiresti välja vastastikustele tagatistele tuginev kõikehõlmav ja ambitsioonikas kogu ELi hõlmav tarnekindluse süsteem; nõuab liikmesriikidelt, et nad kasutaksid esimese sammuna selle eesmärgi saavutamise suunas täielikult ära kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo direktiivi võimalusi ja kiirendaks tööd 2006. aastal kokku lepitud raamkorra rakendamiseks varustuskindluse tagamiseks kiireloomulises operatiivolukorras;
In the context of industry restructuring, highlights also the importance of ensuring that security of supply is not put at risk; calls on the Member States and the Commission to rapidly develop a comprehensive and ambitious EU-wide security-of-supply regime based on a system of mutual guarantees; urges the Member States, as first steps towards this objective, to fully exploit the potential of the Directive on transfers and to speed up work to operationalise the 2006 Framework Arrangement for Security of Supply in Circumstances of Operational Urgency;
julgustab EDAt töötama välja ühtse Euroopa seisukoha võtmetähtsusega tööstusvõimsuste kohta, mis tuleb säilitada või mida tuleb arendada Euroopas; kutsub sellest kontekstis agentuuri analüüsima sõltuvust väljaspool Euroopat toodetavast tehnoloogiast ja tarneallikatest Euroopa strateegilise autonoomia seisukohast ning esitama liikmesriikidele konkreetseid soovitusi kooskõlas Euroopa Komisjoni tööga, kellel on samuti teatud programmid eesmärgiga vähendada Euroopa tarnesõltuvust ja energiasõltuvust;
Encourages the EDA to further develop a common European view on key industrial capabilities that have to be preserved or developed in Europe; as part of this effort, invites the Agency to analyse dependencies on non-European technologies and sources of supply for European strategic autonomy and make concrete recommendations for Member States, in line with the work of the European Commission which also has certain programmes aimed at reducing European supply dependency and energy dependency;