natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et teenindussektoris ei ole noored ja naistöötajad piisavalt hõlmatud tööturule tagasipöördumise ning töökoha säilitamise poliitikaga EU-OSHA, „Young Workers – Facts and Figures” http://osha.europa.eu/en/publications/reports/7606507/view) ja teabeleht (http://osha.europa.eu/en/publications/factsheets/70), 2007; Facts and Figures – Musculoskeletal disorders„, 2010 (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/TERO09009ENC/view) ja ”Facts and Figures – The Transport Sector„, 2011.
whereas in the services sector, young workers and women are insufficiently covered by reintegration and job-retention policies EU-OSHA, ‘Young Workers – Facts and Figures’ (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/7606507/view) and the related fact sheet (http://osha.europa.eu/en/publications/factsheets/70), 2007; ‘Facts and Figures – Musculoskeletal disorders’, 2010 (http://osha.europa.eu/en/publications/reports/TERO09009ENC/view); and ‘Facts and Figures – The Transport Sector’, 2011.
arvestades, et allhangete kaudu töökohtade tööandja juurest välja viimine ja renditööjõu kasutamine toob sageli kaasa madala kvalifikatsiooniga või mitteametliku tööjõu kasutamise ning kaugenenud töösuhted, mis raskendab töötervishoiu ja tööohutuse alase vastutuse kindlaksmääramist;
whereas the outsourcing of work through subcontracting and temporary agency work may involve the employment of low-skilled or undeclared labour and looser employment relationships, which makes it more difficult to identify responsibility for health and safety at work (OHS);
arvestades, et raamdirektiiviga 89/391/EMÜ sätestatakse tööandjate vastutus süsteemse ja töötaja staatusest mitteoleneva kõiki riske hõlmava ennetuspoliitika rakendamise eest, tehes neile ülesandeks tagada, et palgatöötajad ei kannataks töö tõttu kahju, muu hulgas kiusamise tagajärjel töökohas;
whereas Framework Directive 89/391/EEC places the responsibility on employers to establish a systematic prevention policy covering all risks, irrespective of a worker's status, and to ensure that employees are not damaged by occupational factors, including the effects of workplace bullying;
arvestades, et töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas teevad Euroopa ettevõtetele peamiselt muret tööga seotud õnnetused, luu- ja lihaskonna haigused ning tööstress EU-OSHA, Esener Survey 2009, http://osha.europa.eu/sub/esener/en/front-page/document_view?set_language=en.
whereas accidents, MSDs and work-related stress are the main areas of concern for European enterprises in relation to OHS EU-OSHA, Esener Survey 2009, http://osha.europa.eu/sub/esener/en/front-page/document_view?set_language=en
arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia eesmärk on saavutada 20–64-aastase elanikkonna hulgas üldine 75%-line tööhõivemäär; arvestades, et kroonilisi ja pikaajalisi haigusi põdevad töötajad tihti ei naase tööle, olgugi et nende tervislik seisund seda võimaldaks;
whereas the EU 2020 strategy aims for an overall employment rate of 75% of the population aged between 20 and 64; whereas workers with chronic or long-term illnesses often do not return to work, even though their health would permit it;
arvestades, et tööga seotud krooniliste terviseprobleemide, nagu luu- ja lihaskonna haiguste ning psühhosotsiaalsete riskide mõju suureneb;
having regard to the growing impact of chronic work-related health problems such as musculoskeletal disorders (MSD) and psycho-social risks;
arvestades, et psühhosotsiaalsete riskide all tuleb mõista stressiga, nn sümboolse vägivalla ja ahistamisega töökohas seotud riske; arvestades, et stress on seotud töökoha ebakindlusega, eetiliste konfliktidega, halva töökorraldusega (näiteks tähtaegade surve või liiga suur töökoormus), kliendiga tekkinud konfliktiga, toetuse puudumisega töökohas, töösuhete ebastabiilsusega ning samuti töö- ja eraelu tasakaalustamatusega;
whereas psycho-social risks are risks related to stress, symbolic violence and harassment at work; whereas stress is linked to job insecurity, ethical conflicts, poor work organisation (for example, deadline pressure or excessive workload), conflict with clients, a lack of support at work, unstable labour relations or an inappropriate work-life balance;
arvestades rahvastiku vananemist ELis, tööelu pikenemise suundumust ja vajadust pikendada tervena elatud oodatavat eluiga; arvestades oodatava eluea erinevusi eri sotsiaalsete ja ametialaste rühmade vahel ning seoses tervistkahjustava tööga; arvestades, et üle 55-aastased töötajad on lisaks luu- ja lihaskonna haigustele eriti vastuvõtlikud vähivormide, südamehaiguste, hingamishäirete ja unehäirete suhtes Eurofound „Working conditions of an ageing workforce”.
having regard to the ageing of the EU population, the trend towards longer working lives and the need to raise healthy life expectancy; having regard to the inequalities in life expectancy between different socioprofessional categories and to hardship at work; whereas in addition to musculoskeletal disorders (MSD), workers over the age of 55 are particularly prone to cancers, heart disease, respiratory problems and sleep disorders Eurofound: ‘Working conditions of an ageing workforce’.
on seisukohal, et öösel töötamist eeldavatel kutsealadel töötavate inimeste tööaja ebakorrapärasus põhjustab sageli vaevusi, mis võivad põhjustada kutsehaigusi;
whereas the lack of a regular timetable for workers in occupations involving night work often causes difficulties which can lead to occupational diseases;
ja tööga seotud õnnetustes saab vigastada 7 miljonit Euroopa kodanikku ning et veel ei suudeta täpselt hinnata, milline osa selles on uute tehnoloogiate ja uute tööhõivevormidega seotud õnnetustel;
and 7 million are injured in accidents, and whereas it is not yet possible to put an accurate figure on the accidents linked to the use of new technologies and new forms of work;
arvestades, et siiani ei ole tõendatud mingi seose olemasolu õnnetuse arvu ja ettevõtte suuruse vahel; arvestades, et õnnetuste määr sõltub ettevõtte tootmisviisist ja sektorist, milles ettevõte tegutseb, ja et sõltuvus on suurim sektorites, kus tehakse valdavalt füüsilist tööd ning töötajatel on otsene kokkupuude masinatega;
whereas no link has been shown to exist between the number of accidents and company size; whereas, however, the accident rate does depend on the type of production that a firm carries out and the sector in which it operates, the degree of dependence being highest in sectors involving mostly manual labour and a close man-machine relationship;
arvestades, et tehnoloogia areng kätkeb endas töötajate tervise ja ohutuse jaoks uusi riske, mida tuleks hinnata;
whereas technological development brings new health and safety risks for workers which should be evaluated;
arvestades, et suurimaks tööga seotud suremuse põhjustajaks on vähktõve eri liigid, millele järgnevad südame-veresoonkonna ning hingamisteede haigused, samas kui tööõnnetused moodustavad surmadest vaid väga väikese osa Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2005. aasta hinnang 27-liikmelise ELi kohta http://www.ilo.org/public/english/protection/safework/wdcongrs17/index.htm.
whereas cancers are the primary cause of work-related deaths, followed by cardiovascular and respiratory disease, while accidents at work account for only a very small minority of deaths International Labour Organisation, 2005, estimate for the EU27; http://www.ilo.org/public/english/protection/safework/wdcongrs17/index.htm.
; arvestades, et seetõttu on töötervishoiu- ja tööohutusmeetmete puhul vajalik soo- ning elutsüklipõhine lähenemisviis;
; whereas, therefore, measures of health and safety at work need a gender-based and life-cycle approach,
arvestades, et naisi tabavad sama sageli, kui mitte sagedamini, luu- ja lihaskonna haigused, isegi kui nad töötavad teenindussektoris;
whereas women are equally, if not more, affected by musculoskeletal disorders, even when they are working in the service sector;
arvestades, et vananevad naised on eriti vastuvõtlikud eaga seotud haigustele ning seda tuleks töötervishoiu- ja tööohutuspoliitikas piisavalt käsitleda;
whereas ageing women are particularly vulnerable to age-related diseases which should be adequately addressed in OHS policies;
arvestades terviseprobleeme, mis ohustavad viljakust ja on seotud keskkonnasaaste ja töökeskkonnas esinevate riskifaktorite võimalike mõjudega tulevasele lapsevanemale ja veel sündimata lapsele;
whereas reproductive capacity can be endangered by the health problems which can arise when parents-to-be or their unborn children are exposed to the effects of environmental pollution and risk factors present in the working environment;
tuletab meelde, et ELi töötervishoiu ja tööohutuse tugiraamistik ei taga töötingimuste automaatset paranemist, selleks on vajalik raamistiku korralik rakendamine kohapeal eelkõige töötajate osaluse kaudu, kolmepoolse dialoogi mehhanismid, andmete kogumine ja levitamine, teavituskampaaniad, koolitus- ja teabeteenuste võrgustiku ühendamine ning järelvalve õigusaktide kohaldamise üle liikmesriikides; kutsub komisjoni tuvastatud rikkumistele kiiresti reageerima ning vajaduse korral sanktsioone tugevdama;
Points out that the European reference framework on occupational health and safety (OHS) does not in itself provide for automatic improvement of working conditions, major factors being proper implementation on the ground, notably via employee participation, tripartite dialogue arrangements, gathering and disseminating data, awareness-raising campaigns and networking of training and information services, and supervision of the application of the legislation in Member States; calls on the Commission to take swift action when infringements are detected and to reinforce sanctions when necessary;
juhib tähelepanu asjaolule, et ühenduse 2007.–2012. aasta strateegia peamiste eesmärkide hulka kuulub nii ELi õigusaktide nõuetekohase rakendamise tagamine kui ka kehtivate õigusaktide täiendamine ja lihtsustamine, muu hulgas ka mittesiduvate vahendite rakendamise teel; tuletab lisaks meelde, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 kohaselt on Euroopa Liidul liikmesriikidega jagatud pädevus tööhõive ja rahvatervise valdkonnas ning et oma 2007. aasta teatises rõhutab Euroopa Komisjon, et on vaja välja töötada ja rakendada liikmesriikide strateegiad; toonitab seetõttu vajadust kohandada ELi õigusakte järjepidevalt ühiskonnas toimuvate arengutega ja mitte lisada tarbetuid õigusakte ELi tasandil;
Points out that the main aims of the Community strategy for 2007-2012 include both guaranteeing the proper implementation of EU legislation and improving and simplifying existing legislation, inter alia through the implementation of non-binding instruments; also notes that, under Article 4 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the EU enjoys only shared competence with the Member States in the fields of employment and public health, and that in its 2007 communication the Commission emphasises the development and implementation of national strategies; stresses, therefore, the need to adapt EU legislation to social changes in a coherent manner and to avoid legislating unnecessarily at EU level;
avaldab kahetsust, et 2009. aastal ei lähtunud mitu liikmesriiki oma riiklikus strateegias ELi strateegia kolmest prioriteedist: tööstress ja läbipõlemine, luu- ja lihaskonna haigused ning regulaarne uute riskide alane teadustegevus ja andmete kogumine; on seisukohal, et riiklikes strateegiates tuleb pühendada ennetustegevusele rohkem jõupingutusi ja vahendeid;
Deplores the fact that in 2009 several Member States did not focus their national strategies on the three priorities of the EU strategy: stress and burn-out at work, RSI, and research into and regular gathering of data on new risks; considers that national strategies should devote greater efforts and resources to prevention;
on seisukohal, et riiklike strateegiate vastuvõtmisel, kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvesse võtta iga liikmesriigi konkreetset olukorda, et keskenduda tööõnnetustest enim mõjutatud sektoritele ja ettevõtetele;
Takes the view that the adoption, planning and implementation of national strategies should take into consideration the specific situation of each Member State, targeting the sectors and companies most affected by occupational accidents;
on seisukohal, et Euroopa Liidu tasandi ja liikmesriikide töötervishoiu- ja tööohutusealane poliitika tuleks ühtlustada ja integreerida järgmiste poliitikavaldkondadega: tervishoid, tööhõive, tööstus, keskkond, transport, haridus, energia, regionaalareng, riigihanked ja siseturg; soolist võrdõiguslikkust tuleks süvalaiendada kõigis poliitikavaldkondades, et võtta paremini arvesse naistöötajaid ähvardavaid konkreetseid ohte;
Takes the view that OHS policies at European and national level should be made consistent and be reflected in other public policies: health, employment, industry, research, environment, transport, road safety, education, energy, regional development, public procurement and the internal market; gender-mainstreaming should be implemented across the policies in order to better reflect the specific risks faced by female workers;
tuletab meelde, et lisaks ettevõtte mainele ja majanduslikele teguritele on seaduslikud kohustused ja töötajate nõudmised kaks väga tähtsat tööandjaid tegutsema motiveerivat tegurit;
Notes that – apart from the business's reputation and economic factors – legal requirements and employee claims are two very important factors motivating employers to take action;
kutsub võtma riigihankelepingute sõlmimisel rohkem arvesse ohutustasemeid ja õnnetuste ennetusvõtteid;
Calls, when public contracts are awarded, for safety levels and accident prevention practices to be taken more fully into account;
on seisukohal, et keemilisi riske, tööga seotud vähktõppe haigestumuse ennetamist ja viljakuse kaitset puudutav ELi poliitika peaks olema ambitsioonikam ja paindlikku reageerimist võimaldav;
Considers that EU policy on chemical risks, prevention of work-related cancers, and protection of reproductive capacity should be more ambitious and responsive;
rõhutab REACHi määruse täieliku rakendamise ning suurema sünergia vajadust REACHi ja töötervishoiu ning tööohutuse poliitika vahel nii ELi tasandil kui ka liikmesriikides;
Stresses the importance of fully implementing REACH and the need for greater synergy between REACH and OHS policies, both at European level and in the Member States;
palub, et järgmise ELi strateegiaga seataks rohkem mõõdetavaid eesmärke, millega kaasneks siduv ajakava ning korrapärane hindamine; soovib, et ILO soovitatud eesmärk – üks tööinspektor iga 10 000 töötaja kohta – muutuks siduvaks;
Calls for the next European strategy to set more measurable goals, together with binding timetables and a periodic evaluation; hopes to see the objective of one labour inspector per 10 000 workers, as recommended by the ILO, become binding;
märgib, et kuigi majanduskriisi tingimustes on vaja säästa, ei tohi töötervishoidu ja tööohutust tähelepanuta jätta, ja rõhutab, et kokkuhoidlik eelarvepoliitika ja sotsiaalkulutuste kärpimine ei tohi kahjustada tegevust töötervishoiu ja tööohutuse parandamise nimel;
Points out that savings caused by the economic crisis must not mean losing sight of health and safety at work and stresses that austerity budgets and cuts in social spending should not harm action to improve health and safety at work;
on seisukohal, et tõeliselt tõhus õnnetuste ennetamine peab algama juba projektitasandil, et innovatsioon muudaks ohutumaks nii toote kui ka kogu tootmisprotsessi; kutsub seega komisjoni ja liikmesriike üles toetama ning edendama sellealast teadustegevust;
Believes that a genuinely effective accident prevention policy has to start at the planning stage so as to ensure that the greater safety resulting from innovation will extend to both the product and the entire production process; calls on the Commission and the Member States, therefore, to support and encourage research in this field;
on veendunud, et tööohutusprobleemiga tuleb tegeleda kahetasandilise strateegia rakendamise abil, mis on eelkõige suunatud keskkonnariskidega võitlemisele ja samal ajal psühhosotsiaalse töökeskkonna parandamisele; on seisukohal, et töötajate ja sotsiaalpartnerite kaasamine riiklikul, kohalikul ja töökoha tasandil on sellise strateegia õnnestumiseks esmatähtis; kutsub komisjoni üles jätkama ja täiendama arutelusid ja konsultatsioone sotsiaalpartneritega, et jõuda teatud küsimustes ühiste ja kooskõlastatud meetmeteni;
Believes that the problem of safety at work has to be tackled by implementing a two-tier strategy aimed notably at combating environmental risks while attempting to improve the psychosocial working environment; considers that the involvement of workers and the social partners at national, local and workplace levels will be crucial to the success of a strategy along those lines; calls on the Commission to continue and enhance the discussions with and the consultation of the social partners with a view to achieving joint and concerted action on particular issues;
rõhutab, et tööstressi peetakse Euroopas üheks oluliseks tootlikkuse takistuseks; avaldab kahetsust psühhosotsiaalsetest probleemidest põhjustatud haiguste ja õnnetuste arvu suurenemise pärast töötajate seas; tuletab meelde tööst põhjustatud enesetappude esinemissagedust ja tegelikku mõju, mida töökoha ebakindlus avaldab stressitasemele; peab kahetsusväärseks, et 8. oktoobri 2004. aasta tööstressi raamlepingu rakendamine on ELis olnud ebaühtlane; kutsub komisjoni üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et tagada eelnimetatud raamlepingu rakendamine kõigis liikmesriikides ning kutsub sotsiaalpartnereid üles tegema rohkem, et parandada töötajate, tööliste ja nende esindajate teadlikkust tööstressist ning selle mõistmist;
Emphasises that work-related stress is recognised as a major obstacle to productivity in Europe; deplores the accelerating growth of conditions and accidents caused by psychosocial problems among workers; recalls the incidence of suicide at work and the real impact that job insecurity has on the stress factor; regrets the unequal application across the EU of the Framework Agreement on Work-related Stress of 8 October 2004; calls on the Commission to take every necessary measure to ensure that this agreement is implemented in every Member State and calls on the social partners to do more to increase awareness and understanding of work related stress among employers, workers and their representatives;
rõhutab ebastandardsete töövormide (ajutine töö, hooajatöö, pühapäeviti töötamine, osaajaline töö, kaugtöö) levikut, mis vajab sihipärast ja konkreetset lähenemist töötajate kaitsele;
Notes the proliferation of non-standard forms of employment (temporary work, seasonal work, Sunday work, part-time work, teleworking), which require a more targeted and specific approach to worker protection;
kritiseerib asjaolu, et komisjon pole soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel põhineva lähenemise kasutamisele töötervishoiu ja tööohutuse küsimuste lahendamisel ühenduse töötervishoiu ja tööohutuse strateegias ega selle vahehindamisel piisavalt tähelepanu pööranud; toetab seetõttu komisjoni algatust, millega nõutakse ainulaadsete, soolisi iseärasusi arvestavate mõjuhindamismeetodite ettevalmistamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas; palub komisjonil hinnata sooliselt eristatud statistika kättesaadavust tööga seotud surmaga lõppenud ja surmaga mittelõppenud haiguste kohta ühenduse tasandil; julgustab liikmesriike võtma ennetuspoliitika ja riskihindamismeetodite puhul arvesse naistöötajaid ohustavaid konkreetseid riske;
Criticises the fact that the Commission has failed to pay sufficient attention to the gender mainstreaming approach when dealing with issues concerning health and safety at work, either in the Community strategy on health and safety at work or in its mid-term assessment; supports therefore the initiative of the Commission calling for the preparation of unique methods of impact assessment in OSH with regard to gender specificity; calls on the Commission to assess the availability of gender-disaggregated statistics at Community level on work-related fatal and non-fatal diseases; encourages the Member States to take into consideration the special risks female workers are facing in preventive policies and risk assessment methods;
on seisukohal, et kuna Euroopa Liidus tuleks tõsta tööhõivet keskmiselt 1% aastas, peab prioriteediks olema eakate, invaliidistunud ja puuetega töötajate tervise kaitse ning tuleb kehtestada ja tagada nende seisundile sobivad töötingimused;
Takes the view, since the employment rate needs to grow by an annual average of some 1% in the EU, that it is particularly important to ensure the protection of the health of older workers and/or those with disabilities or who have become disabled, and the development of working conditions adapted to their changed situation;
märgib, et ei avalik ega erasektor pole tegelikult valmis tunnistama demograafilist olukorda ja nägema võimalusena seda, kui tööle võetakse rohkem puuetega, pikaajaliste terviseprobleemidega, nagu kroonilised haigused, või piiratud töövõimega inimesi; peab vajalikuks, et pöörataks suuremat tähelepanu ja konkreetsemalt sellele, kuidas muuta töökoht ligipääsetavaks ja ohutuks ka eelnimetatud töötajate jaoks;
Notes that neither the public nor the private sector is really prepared to face up to the demographic situation and regard the employment of more people with disabilities, long-lasting health problems such as chronic diseases or with reduced working capacities as a possibility; believes that greater attention should be brought to bear specifically with a view to making jobs accessible to, and safe for, those workers;
peab kahetsusväärseks, et komisjon viivitab pärast direktiivi 2004/40/EÜ kohaldamise edasilükkamist uue õigusakti ettepaneku esitamisega töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega elektromagnetväljadest tulenevate riskidega, ning nõuab, et kõnealuse valdkonna õigusakti hakataks pärast vastuvõtmist viivitamata kohaldama;
Regrets the delayed action of the Commission with regard to the presentation of a new legislative proposal on the minimum health and safety requirements regarding the exposure of workers to the risks arising from electromagnetic fields after the postponement of the implementation of Directive 2004/40/EC and calls for the rapid implementation of the relevant legislation when adopted;
on seisukohal, et ettevõtte sotsiaalne vastutus on oluline ja tõhus vahend ka ohutumate töötingimuste ja parema töökeskkonna tagamiseks, ning on seega seisukohal, et seda tuleb edendada;
Considers corporate social responsibility to be an important and effective way of bringing about safer working conditions and a better working environment and therefore believes that it should be encouraged;
peab vajalikuks tihendada Euroopa Liidu, ILO ja Maailma Terviseorganisatsiooni koostööd, et leida võimalusi, kuidas lahendada sotsiaalse konkurentsi probleemi Euroopa Liidu ja kolmandate riikide töötajate vahel;
Considers it necessary to strengthen cooperation between the EU, the ILO and the WHO with a view to finding solutions to the issue of European workers and those in non-EU countries competing on social terms;
rõhutab, et komisjon peaks endale looma soolisi ja ealisi iseärasusi arvestavad statistilised vahendid ennetustöö hindamiseks mitte ainult õnnetuste arvu põhjal, vaid ka arvestades haigestumisi ning töökorralduse osana keemiliste, füüsikaliste või bioloogiliste mõjurite ning ohtlike olukordadega kokku puutuvate töötajate arvu;
Stresses that the Commission should develop gender and age-specific statistical means to evaluate prevention not solely in terms of accidents but also in terms of pathologies and the percentage of workers exposed to chemical, physical or biological agents and to dangerous situations from the point of view of the organisation of work;
rõhutab soopõhiste meetmete ja elutsüklipõhise lähenemisviisi olulisust terviseprobleemide tõttu ennetähtaegse pensionilejäämise riski vähendamisel;
Stresses the importance of gender-based measures and life-cycle approach to eliminate the risk of early retirement due to health problems;