natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub liikmesriike üles arendama ja edendama konkreetseid programme ja üritusi, näiteks filmifestivalide raames, arendamaks noorte eurooplaste haridust ja huvi Euroopa filmide suhtes;
Calls on Member States to develop and promote special programmes and events, for example in the framework of film festivals, to develop young European citizens' education and taste for European films;
tunnustab seda, et programm MEDIA on toetanud Euroopa audiovisuaaltööstust rohkem kui kakskümmend aastat ja on aidanud kaasa Euroopa filmide arengule, levitamisele ja reklaamimisele ning kinoettevõtjate digitehnoloogia alasele koolitamisele;
Acknowledges that the MEDIA Programme has supported the European audiovisual industry for more than two decades and has contributed to the development, distribution and promotion of European films, and to the training of cinema operators in digital techniques;
kiidab sellega seoses heaks hr Barroso 18. märtsi 2011. aastal antud lubaduse jätkata ja tugevdada programmi MEDIA;
Welcomes, in this context, the commitment given by Mr Barroso on 18 March 2011 to maintain and further strengthen the MEDIA programme;
rõhutab programmi MEDIA tähtsust kinode digiteerimisel ja nõuab järgmises etapis kinnipidamist olemasolevatest eelarveridadest ja rahastamisviisidest ning samuti programmi suuremat rahastamist, et saada üle digitehnoloogia tulekuga tekkinud probleemidest;
Stresses the importance of the MEDIA Programme in the digitisation of cinemas and calls for existing funding lines to be maintained, as well as for increased funds in the next generation of the programme to tackle the challenges brought by digital technologies;
kutsub komisjoni üles eraldama uue programmiga MEDIA vahendeid 2013. aastale järgnevaks perioodiks ning Euroopa Regionaalarengu Fondi kaudu vahendeid digiteerimise toetuseks kinodes, kus näidatakse Euroopa filme;
Calls on the Commission to earmark funding under the new MEDIA programme for the post-2013 period and from the European Fund for Regional Development (EFRD) to support the digitisation of cinemas showing European content;
juhib tähelepanu vajadusele kavandada programmi järgmises etapis meetmed, mis looksid märkimisväärselt lisaväärtust ja annaksid oma panuse üldisesse Euroopa 2020. aasta strateegiasse;
Points out that it is necessary for the next generation of the programme to envisage measures generating substantial added value and contributing to the overall ‘Europe 2020’ strategy;
rõhutab, et programmi MEDIA järgmise osana tuleb käivitada uued algatused, et muuta paremaks ja edendada tõlkimist, dubleerimist, subtitreerimist ja elava esituse tõlget, eesmärgiga toetada Euroopa filmidele orienteeritud sõltumatuid kinosid;
Underlines that new initiatives must be introduced as part of the next generation of the MEDIA programme to improve and promote translation, dubbing, subtitling and surtitling, in order to support independent cinemas dedicated to European films;
tuletab meelde, et investeeringud uude kinotehnoloogiasse ja digitehnoloogiale üleminek peaks parandama ligipääsetavust puuetega inimeste jaoks, eriti audiokirjelduse kasutuselevõtu tõttu;
Recalls that the investment in new cinema technology and the transition to digital should improve accessibility for disabled people, particularly through the introduction of audio description;
nõuab seetõttu, et MEDIA programmi lisataks digitaalprogrammi rubriik, eesmärgiga lihtsustada üleminekut digiformaatidele;
Calls therefore for a ‘digital programme heading’ to be included in the MEDIA programme in order to simplify conversion to digital formats;
juhib tähelepanu MEDIA jätkuõppe programmi olulisusele, kui vahendile, mis võimaldab valdkonna professionaalidel täiendada oma oskusi, et kohanduda uuenevate tehnoloogiate ja tootmismeetoditega;
Draws attention to the importance of the MEDIA continuous training programme as a tool for professionals in the sector to upgrade their skills so as to adapt to changing technologies and production methods;
juhib tähelepanu MEDIA kutsealusõppe programmi lisandväärtusele, mis võimaldab filmitudengitele liikuvust Euroopas, tuues kaasa parema kutsealase integratsiooni ning suurendades Euroopa koostöö ja koostootmise mahtu; nõuab sellega seoses nimetatud eelarverea suurendamist;
Points out the added value of the MEDIA initial training programme which facilitates film students' mobility in Europe, leading to better integration in the professional sector and to increased European cooperation and coproductions; in this light calls for this funding line to be increased;
soovitab MEDIA programmil osana üleeuroopalise levitamise toetamisest investeerida nõudevideosse (VOD), edendada riikidevahelist koostööd eri platvormide vahel ning toetada algatusi, mis hõlmavad piiriülest koostööd;
Recommends that the MEDIA programme invest in VOD as part of its efforts to support pan-European distribution, promote transnational collaboration between platforms and reward initiatives involving cross-border collaboration;
rõhutab Euroopa toetuse lisandväärtust, pidades eelkõige silmas filmide piiriülest linastamist ja Euroopa filmituru edasise killustumise vältimist;
Emphasises the added value of European support, particularly with regard to cross-border screening of films and in preventing further fragmentation of the European cinema market;
märgib, et digitehnoloogia on mõjutanud seda, kuidas filme levitatakse erinevatel platvormidel ja paljude seadmetega lineaarsete või mittelineaarsete teenuste kaudu;
Notes that digital technologies have affected the way in which films are distributed over a variety of platforms and devices either through linear or non-linear services;
tunnistab, et pärast algseid kulutusi digiteerimisprotsessile vähendab digitaalne infrastruktuur seejärel märkimisväärselt levitamiskulusid, võimaldades väikestel sõltumatutel filmilevitajatel oma filme laiemalt levitada ja jõuda nii suurema publikuni;
Recognises that, following the initial outlay on the digitisation process, digital infrastructure will thereafter reduce distribution costs considerably, and allow small independent film distributors to give wider releases to their films and thereby reach larger audiences;
tunnistab, et edukas üleminek digitehnoloogiale on lahutamatult seotud juurdepääsuga kiirele lairibaühendusele kui vahendile digitaalse infosisu levitamiseks, digitarkvara uuendamiseks ja paljudeks muudeks vajalikeks funktsioonideks, ning seetõttu kutsub üles institutsioone, kes soovivad üleminekut digitehnoloogiale, võtma arvesse selle suhte vastastikku sõltuvat iseloomu;
Recognises that the successful conversion to digital technology is inextricably linked to access to high-speed broadband, as a means of distribution of digital content, the upgrading of digital software and many other essential functions, and therefore calls on institutions which wish to upgrade to digital technologies to make provision for the dependent nature of this relationship;
märgib, et digitehnoloogia on soodustanud lühifilmide ja video kiiret arengut ning et see võimaldab uusi levitamisviise ja paindlikku levitamist, nagu võimalust levitada filmi mitmel platvormil varsti pärast selle esilinastusi;
Notes that digital technologies have fostered the rapid development of short films and video and that they allow new distribution patterns and flexible releases such as the possibility to release a film on a variety of platforms soon after theatrical release;
on lisaks seisukohal, et kinodele tuleks säilitada filmide ainuõiguslik kasutusaeg, et kaitsta kino mitmekesisust;
Considers furthermore that the exclusive exploitation period for film theatres should be retained to protect the diversity of cinema;
juhib tähelepanu, et üks digiteerimise kitsaskoht on asjaolu, et levitajad, eriti sõltumatud levitajad, ei saa piisavalt digilevituse toetust ning ei suuda seetõttu selle protsessiga sammu pidada;
Points out that one weak point in the digitisation process is the fact that distributors, and especially independent distributors, receive insufficient support for digital distribution and are therefore unable to keep up with that process;
julgustab liikmesriike pöörama rohkem tähelepanu filmilevi rahalisele toetamisele;
Encourages Member States to focus financial aid on distribution;
julgustab Euroopa institutsioone rakendama ettevalmistavaid meetmeid ja katseprojekte, eesmärgiga katsetada uusi ärimudeleid, mis võiksid parandada Euroopa audiovisuaalteoste ringlust;
Encourages European institutions to implement preparatory actions and pilot projects aiming at testing new business models that could improve the circulation of European audiovisual works;
julgustab liikmesriike töötama välja strateegia digitaalsete kinode võrgu rajamiseks, mis hõlmab filmistuudioid, ühe ekraaniga ja kobarkinosid ning elava esitusega saale, ning kasutab kõiki andmeedastuskanaleid, sh satelliite;
Encourages Member States to devise a strategy for establishing a digital cinema network including film studios, single-screen and multiplex cinemas and live screening facilities, using all data transmission channels, including satellite;
rõhutab asjaolu, et uute võrgukasutusviiside arenguga peab Euroopa tasandil kaasnema õiglase tasu kehtestamine audiovisuaalteoste autoritele, mis oleks proportsionaalne nende uute formaatide ja teenuste poolt toodetava tuluga;
Underlines the need to accompany the development of new online exploitation methods with the implementation, at European level, of fair remuneration for audiovisual authors that is proportional to the revenues generated by these new formats and services;
õhutab liikmesriike kaasama võimalikult palju Euroopa filme oma kinokavadesse, et suurendada nende ringlust ja reklaamimist kogu ELis ja võimaldada ELi kodanikel nautida nende filmide rikkalikkust ja mitmekesisust võimalikult mitmel eri platvormil;
Encourages Member States to ensure the widest possible inclusion of European films in the screening programmes of their cinemas in order to enhance their circulation and promotion across the EU, and to enable EU citizens to appreciate the richness and diversity of such films, through the widest variety of platforms;
viitab vajadusele edendada ja toetada Euroopa koostootmist ning on arvamusel, et sellise tootmise kasv võib tuua kaasa Euroopa filmide laiema leviku kogu Euroopas;
Suggests that there is a need to promote and support European coproductions and that the increase in such productions may result in the wider distribution of European films across the continent;
toetab kinovõrkude, nagu Europa Cinémas, tegevust, millega edendatakse Euroopa filmi kogu maailmas, aidates rahaliselt ja tegevuslikult kinosid, kus näidatakse märkimisväärsel määral Euroopa filme;
Supports the activities of cinema networks, such as Europa Cinemas, that promote European film worldwide by financially and operationally helping cinemas which exhibit a significant number of European films;
möönab Euroopa filmidele pühendunud sõltumatute kinode (näiteks Europa Cinémas' liikmeid) toetamise tähtsust, eesmärgiga tugevdada Euroopa filmiprogrammi poliitikat, nende mitmekesisust ja konkurentsivõimet turul;
Acknowledges the importance of supporting independent cinemas dedicated to European films (such as Europa Cinemas members) in order to reinforce their European programming policy and diversity and their competitiveness on the market;
nõuab tehnoloogia suhtes neutraalset toetust kinodele, mille kavas on palju Euroopa filme ja millel on ambitsioonikas programm, sõltumata nende käibest või vaatajate arvust;
Calls for technology-neutral support for all cinemas which show a high proportion of European films and for an ambitious programme, irrespective of their turnover or number of customers;
julgustab liikmesriike edendama ja toetama Euroopa filmide levitamist ja ringlemist oma territooriumil selleks mõeldud sündmuste ja festivalide vahendusel; julgustab liikmesriike toetama ka erinevaid Euroopas tegutsevaid filmikoole;
Encourages Member States to promote and support the dissemination and circulation of European films on their territories through dedicated events and festivals; encourages the Member States also to support the various film schools in existence in Europe;
rõhutab asjaolu, et Euroopa festivalidel auhindu võitnud filmidele tuleks anda turundustoetust, et võimaldada nende rahvusvahelist levi nõudevideo (VOD) formaadis ning edendada Euroopa filmikunsti;
Highlights that films winning awards at European festivals should be given marketing support to further facilitate international VOD releases and to help promote European cinema;
tunnistab Euroopa Parlamendi filmiauhinna LUX rolli Euroopa filmide ja mitmekeelsuse edendamisel, sest võitnud filmi subtiitrid tõlgitakse ELi 23 ametlikku keelde ja auhind loob soodsa pinna ELi kodanike vaheliseks sotsiaalseks aruteluks;
Recognises the role of the EP LUX Prize in promoting European films and multilingualism by translating subtitles for the winning film into all 23 official languages of the EU while also generating societal debates amongst EU citizens;
teeb ettepaneku parandada koostööd ja vastastikust suhtlemist kolmandate riikidega, tõstmaks Euroopa filmitoodangu profiili maailmaturul, ja eriti Vahemere piirkonnas, edendades kultuurivahetust ja käivitades uusi algatusi Euroopa–Vahemere piirkonna dialoogi ja kogu piirkonna demokraatliku arengu toetuseks, unustamata ka Euroopa – Vahemere piirkonna kinoteemalisest konverentsist tulenevaid kohustusi;
Proposes better cooperation and interaction with third countries aimed at raising the profile of European productions on the world market, and particularly in the Mediterranean area, promoting cultural exchanges and launching new initiatives in support of the Euro-Mediterranean dialogue and the democratic development of the whole region, not least in view of the commitments arising from the Euro-Mediterranean Conference on Cinema;
Euroopa Parlamendi 17. novembri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu toetuse kohta Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule probleemide lahendamiseks ja raskuste ületamiseks ( 2011/2109(INI) )
European Parliament resolution of 17 November 2011 on EU support for the ICC: facing challenges and overcoming difficulties ( 2011/2109(INI) )
võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, mis jõustus 1. juulil 2002. aastal,
having regard to the Rome Statute of the International Criminal Court (ICC), which entered into force on 1 July 2002,
võttes arvesse genotsiidi vältimise ja karistamise konventsiooni, mis jõustus 12. jaanuaril 1951,
having regard to the Convention on the Prevention and Punishment of the Crime of Genocide, which entered into force on 12 January 1951,
, 26. septembri 2002. aasta ELT C 273, 14.11.2003, lk 291.
, 26 September 2002 OJ C 273 E, 14.11.2003, p.
võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone aastaaruannete kohta, mis käsitlevad inimõigusi maailmas, millest viimane on 16. detsembri 2010. aasta resolutsioon Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489 .
having regard to its previous resolutions on Annual Reports on Human Rights in the World, the most recent being that of 16 December 2010 Texts adopted, P7_TA(2010)0489 .
võttes arvesse 4. veebruari 2004. aasta tegevuskava ja 12. juuli 2011. aasta tegevuskava Rahvusvahelist Kriminaalkohut käsitleva otsuse järelmeetmete kohta,
having regard to the Action Plan of 4 February 2004 and to the Action Plan to follow up on the Decision on the International Criminal Court of 12 July 2011,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 12. detsembril 2003. aastal vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat „Turvaline Euroopa paremas maailmas”,
having regard to the European Security Strategy (ESS) of 2003 entitled ‘A Secure Europe in a Better World’, which was adopted by the European Council on 12 December 2003,
ja Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava (aprill 2010, KOM (2010)0171),
and the Action Plan implementing the Stockholm Programme (April 2010, COM (2010)0171),
võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1593 (2005) Sudaani/Dārfūri kohta ja resolutsiooni 1970 (2011) Liibüa kohta,
having regard to UN Security Council Resolutions 1593 (2005) on Sudan/Darfur and 1970 (2011) on Libya,
võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7-0368/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0368/2011 ),
arvestades, et õigus, õigusriigi põhimõtted ja võitlus karistamatusega on püsiva rahu tugisambad, kuna need tagavad inimõigused ja põhivabadused;
whereas justice, the rule of law and the fight against impunity are the pillars of sustainable peace in that they guarantee human rights and fundamental freedoms;
arvestades, et 2011. aasta septembri seisuga on 117 riiki Rooma statuudi ratifitseerinud; arvestades, et peamiseks eesmärgiks peaks siiski jääma selle üldine ratifitseerimine;
whereas as of September 2011, 117 states have ratified the Rome Statute; whereas achieving its universal ratification should nevertheless remain a primary objective;
arvestades, et õiguse universaalsus eeldab selle ühtset kohaldamist ilma erandite ja topeltstandarditeta; arvestades, et neile, kes on korda saatnud genotsiidi, inimsusevastaseid kuritegusid, kohtuväliseid hukkamisi, sõjakuritegusid, piinamisi, massilisi vägistamisi või sunniviisilisi kadumisi, ei tohiks kusagil olla pelgupaika;
whereas the universal nature of justice implies its even application, free of exceptions and double standards; whereas nowhere should be a safe haven for those who have committed genocide, crimes against humanity, extrajudicial executions, war crimes, torture, mass rape or forced disappearances;
arvestades, et õigust tuleks pidada hädavajalikuks vahendiks, millega toetada jõupingutusi rahu edendamiseks ja konfliktide lahendamiseks;
whereas justice should be seen as an indispensable element underpinning peace and conflict resolution efforts;
arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu sõltumatuse säilitamine ei ole oluline ainult selle täieliku tõhususe tagamiseks, vaid ka selleks, et edendada Rooma statuudi universaalsust;
whereas maintaining the independence of the ICC is crucial not only to ensuring that it is fully effective, but also to promoting the universality of the Rome Statute;
arvestades, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus on esimene alaline rahvusvaheline kohtuasutus, mis mõistab kohut genotsiidis, inimsusevastastes kuritegudes ja sõjakuritegudes süüdistatavate isikute üle, aidates sellega oluliselt kaasa inimõiguste kaitsmisele ja rahvusvahelise õiguse tugevdamisele karistamatuse vastu võitlemise kaudu, ning sellel on oluline hoiatav roll, millega antakse selgelt märku, et karistamatust kõnealuste kuritegude puhul ei aktsepteerita;
whereas the ICC is the first permanent international judicial body capable of trying individuals for genocide, crimes against humanity and war crimes, thus making a decisive contribution to the upholding of human rights and to international law by combating impunity, playing a crucial deterrent role and sending a clear signal that impunity for these crimes will not be tolerated;
arvestades, et õigusemõistmise huvide järgimine vaatamata poliitilistele kaalutlustele (Rooma statuudi artikkel 53) on kohtu aluspõhimõte; arvestades, et Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul on keskne roll rahvusvahelise õigusemõistmise edendamisel ja seega turvalisusele, õigusele ja õigusriigi põhimõttele kaasaaitamisel ning samuti rahu säilitamisel ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel;
whereas pursuing the ‘interests of justice’ regardless of political considerations (Article 53 of the Rome Statute) is the founding principle of the Court; whereas the ICC plays a key role in promoting international justice and thus contributing to security, justice and the rule of law, as well as to the preservation of peace and the strengthening of international security;
arvestades, et Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul on jurisdiktsioon kuritegude üle, mis on toime pandud pärast Rooma statuudi jõustumist 1. juulil 2002;
whereas the ICC has jurisdiction over crimes committed after the entry into force of the Rome Statute on 1 July 2002;
arvestades, et kooskõlas statuudi preambuli ja täiendavuse põhimõttega sekkub Rahvusvaheline Kriminaalkohus ainult juhul, kui riigi kohtud ei saa või ei soovi korraldada usaldusväärset kohtumenetlust oma riigis, mistõttu jääb osalisriikidele esmane vastutus sõjakuritegude, inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest vastutusele võtta; arvestades, et ülimalt tähtis on koostöö Rooma statuudi osalisriikide vahel ja regionaalsete organisatsioonidega, eriti olukordades, kus vaidlustatakse kohtu jurisdiktsioon;
whereas, in accordance with the Preamble of the Statute, as well as with the principle of complementarity, the ICC only acts in instances where national courts are unable or unwilling to hold credible trials at home, so that States Parties retain the primary responsibility for prosecuting war crimes, crimes against humanity and genocide; whereas cooperation among States Parties to the Rome Statute and with regional organisations is of the utmost importance, particularly in situations where the jurisdiction of the Court is being challenged;
arvestades, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu nn positiivse täiendavuse poliitika toetab riikide kohtute suutlikkust uurida ja menetleda sõjakuritegusid;
whereas the ICC's policy of ‘positive complementarity’ supports the capacity of national courts to investigate and prosecute war crimes;
arvestades, et enamik Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 17 vahistamismäärustest on täide viimata, sealhulgas määrused, mis on väljastatud Joseph Kony ja teiste Jumala Vastupanuarmee liidrite kohta seoses olukorraga Põhja-Ugandas, Bosco Ntaganda kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Ahmad Muhammad Haruni, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmani ja president Omar Hassan Ahmad al-Bashiri kohta Sudaanis ning Abdullah Al-Senussi kohta Liibüas;
whereas the majority of the 17 arrest warrants issued by the ICC have not yet been implemented, including those against Joseph Kony and other leaders of the Lord's Resistance Army in respect of the situation in Northern Uganda, Bosco Ntaganda of the Democratic Republic of the Congo, Ahmad Muhammad Harun, Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman and President Omar Hassan Ahmad Al Bashir of Sudan, and Saif al-Islam Gaddafi and Abdullah Al-Senussi of Libya;
arvestades, et õiglane kohtumõistmine, nõuetekohane menetlus ja ohvri õigustest kinnipidamine on Rooma statuudi süsteemi aluspõhimõtted;
whereas fair trial, due process and victims' rights are the fundamental principles of the Rome Statute system;
arvestades, et kohtu eesmärk on tagada õiglus kõigile ohvritele ja asjassepuutuvatele kogukondadele igakülgsel ja hüvitaval viisil, sealhulgas osaluse, kaitse, õigusliku esindamise ja teavitustegevuse kaudu;
whereas the Court's aim is to deliver justice for victims and affected communities in a comprehensive and reparative manner, including through participation, protection, legal representation and outreach activities;
arvestades, et kohus pakub ohvritele õigust osaleda, mida toetavad tunnistajakaitse struktuurid;
whereas the Court offers victims a right of participation supported by structures of witness protection;
arvestades, et kuriteoohvrite hüvitiste süsteem, mis kuulub kohtu pädevusse, teeb Rahvusvahelisest Kriminaalkohtust rahvusvahelisel tasandil ainulaadse kohtuinstitutsiooni;
whereas the system of reparations for the victims of the crimes within the competences of the Court makes the ICC a unique judicial institution on the international level;
arvestades, et 2011. aastal alustatud hüvitusmenetluste õnnestumine sõltub rahastajate vabatahtlikest maksetest ning samuti süüdimõistetud isikutelt trahvide kogumisest ja varade konfiskeerimisest;
whereas the success of the reparation proceedings starting in 2011 depends on voluntary contributions by donors, as well as on the collection of fines and forfeitures from the convicted persons;