natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub komisjoni üles hindama kõnealuste kavade asjakohasust seoses Cancúni eesmärgi täitmisega, milleks on hoida maailmas temperatuuri tõus alla 2 ºC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;
Calls on the Commission to evaluate the adequacy of such plans with regard to contributing to the Cancún objective of holding the increase in global average temperatures below 2 deg C above pre-industrial levels;
kutsub komisjoni üles tagama, et siseriiklikud ja sektorispetsiifilised edenemiskavad allutataks sõltumatule kontrollile, mille eesmärgiks on hinnata, kas parima kättesaadava tehnoloogia võimalikku kasutamist on täielikult arvesse võetud, ning et esitatud kulud oleksid kooskõlas asjaomaste tavadega;
Calls on the Commission to ensure that national and sector-specific roadmaps are subjected to independent scrutiny in order to assess whether full account has been taken of the potential use of best available technology, and that proposed costs accord with understood practice;
ootab, et komisjon võtaks poliitikaalgatuste ettevalmistamisel edenemiskavasid igakülgselt arvesse ja tõstaks esile juhtumid, kus tööstussektorites ei ole selliseid kavasid koostatud;
Expects the Commission to take roadmaps fully into account when preparing policy initiatives, and also to highlight instances where industry sectors have not prepared such action plans;
kutsub asjaomaseid tööstusharude ühendusi üles koostama sektorispetsiifilisi edenemiskavu, milles määratletakse, kuidas saaks ELi vähese CO2-heite eesmärke kõige paremini realiseerida, k.a vajalike investeeringute tasemed ja kasutatavad rahastamisallikad;
Calls on the relevant industry groups to prepare sector-specific roadmaps that will set out how EU low-carbon objectives can best be realised, including the levels of investment required and the sources of funding to be utilised;
ootab, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid edenemiskavad koostanud sektoreid kõnealustest edenemiskavadest tulenevate algatuste ja partnerluste edasiarendamisel, et murranguliste tehnoloogiate arengu käigus energiamahukad tööstusharud täielikult CO2-vabaks muuta;
Expects the Commission and the Member States to support those sectors that have made roadmaps to further develop the initiatives and partnerships that follow from them, for the development of breakthrough technologies to decarbonise the energy-intensive industries concerned;
kutsub komisjoni üles ajakohastama 2050. aasta edenemiskava ja prognoose iga 3–5 aasta järel ning integreerima sektorispetsiifilisi, piirkondlikke ja liikmesriikide edenemiskavasid komisjoni enda ajakohastatud versiooni, ning on arvamusel, et sel eesmärgil kasutatavad mudelid ja meetodid peaksid olema igati läbipaistvad;
Calls on the Commission to update the 2050 roadmap and forecasting every 3-5 years, and to integrate the sectoral, regional and Member State roadmaps into the updated version of its own roadmaps, the models and methodologies used for that purpose being fully transparent;
rõhutab, et vähese CO2-heitega majanduse saavutamine eeldab ressursside palju tõhusamat kasutamist; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja uue või täiendaksid olemasolevat riiklikku ressursitõhususe strateegiat ning lülitaksid selle 2013. aastaks kasvu ja töökohtade loomise riiklikku poliitikasse;
Stresses that a much more efficient use of resources is essential for achieving a low-carbon economy; therefore urges Member States to develop or strengthen existing resource efficiency strategies and mainstream these into national policies for growth and jobs by 2013;
Elektrienergia tootmine
Power generation
tuletab meelde, et 2035. aastaks kasvab maailma primaarenergianõudlus enam kui 30%, mistõttu suureneb ülemaailmne konkurents energiaallikate pärast;
Recalls that world primary energy demand will increase by more than 30 % up to 2035, thereby increasing global competition for energy resources;
on arvamusel, et liikmesriikidel peaksid olema võimalikult laialdased vahendid vähese CO2-heitega elektrienergia tootmise saavutamiseks (sealhulgas taastuvad energiaallikad, tuumaenergia, süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia ja jätkusuutlikult toodetud biomass) ning ühtegi neist ei tohiks nõuete täitmiseks kasutada olevate võimaluste seast välja arvata;
Maintains that Member States should have the widest possible means of achieving low-carbon electricity generation (including renewable energy sources, nuclear power, use of carbon capture and storage technology, and sustainably produced biomass), and that none should be excluded from the range of options available to meet the requirements;
nõuab, et komisjon oleks eriti valvas energiatootmise mis tahes lekke suhtes väljapoole ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ning pööraks tähelepanu liikmesriikidele, kellel on ühendused riikidega väljaspool ELi;
Calls on the Commission to be particularly vigilant as regards any leakage of energy production outside the EU ETS, paying attention to Member States with interconnections to countries outside the EU;
kutsub komisjoni üles hindama nende mehhanismide tõhusust, mis võimaldavad elektriturgu vähese CO2-heitega majanduses usaldusväärselt juhtida, ja esitama vajaduse korral õigusaktide ettepanekud piiriüleste elektriturgude tihedamaks integreerimiseks ja teiste meetmete võtmiseks, mille abil tegeleda tootmisvõimsuse tasakaalu ja kättesaadavuse kindlaksmääramise vajadusega;
Calls on the Commission to assess the effectiveness of mechanisms that enable sound operation of the electricity market in a low carbon economy, and if necessary to submit legislative proposals for the closer integration of crossborder electricity markets and for other measures to address the need to determine the balance and availability of generation capacity;
kutsub ELi üles võtma kohustust muuta energiasektor 2050. aastaks CO2-vabaks;
Calls on the EU to commit itself to the decarbonisation of the energy sector by 2050;
kutsub liikmesriike ja komisjoni üles investeerima rohkem jätkusuutlikule majandusele üleminekuks vajalikku energiainfrastruktuuri; rõhutab, et Euroopa peaks olema esirinnas standardite, koostalitlusvõimeliste energeetika-alaste internetitehnoloogiate ja energiatõhusate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste arendamises, eelkõige selles, mis puudutab arukaid võrke, arukate kodusüsteemide, nagu näiteks tarbijale kasulike arukate arvestite täielikku ja õigeaegset kasutuselevõttu, Euroopa ühendatud superelektrivõrgu ajakohastamist ja arendamist ning veeldatud maagaasi infrastruktuuri; rõhutab piirkondadevaheliste ühendustega seoses vajadust käivitada Euroopa energiainfrastruktuuri paketil põhinev investeerimiskava, et tagada energiatarneallikate mitmekesistamine; palub komisjonil esitada praktilised lahendused suurte taastuvenergia koguste tõhusaks integreerimiseks, edendades turueeskirju, mis võimaldavad tõhusat ja läbipaistvat rahvusvahelist elektrivahetust; nõuab seetõttu piiriüleste elektriturgude kiiret integreerimist ja kasutuselevõttu; tunnistab, et kiiresti oleks vaja pikaajalist nägemust, sest pika elueaga energiainfrastruktuuri rajamiseks kulub aastaid; kiidab heaks energiainfrastruktuurile keskendumise Euroopa Ühendamise Rahastu ettepanekus;
Invites the Member States and the Commission to invest more in the energy infrastructure necessary for the transition to a sustainable economy; emphasises that Europe should be at the cutting edge in the development of standards and interoperable energy-related Internet technologies and energy-efficient ICT applications, in particular smart grids, the full and timely deployment of smart home systems such as smart meters designed to benefit the consumer, and modernising and developing an interconnected European electricity supergrid and LNG infrastructures; emphasises, with regard to interregional connections, the need to launch an investment plan based notably on the European Energy Infrastructure Package, so as to secure the diversification of energy supply sources; calls on the Commission to propose practical solutions for the efficient integration of large amounts of renewables by promoting market rules that allow for efficient and transparent international power exchange; calls, therefore, for the swift integration and uptake of crossborder electricity markets; recognises the urgent need for a long-term vision, given the many years required to build energy infrastructure with a long lifetime; welcomes the focus on energy infrastructure in the proposed Connecting Europe Facility;
juhib tähelepanu asjaolule, et praegune 20% eesmärk põhineb energiaallikate kogumil, mis sisaldab paljudes liikmesriikides tuumaenergiat; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri aruanne „World Energy Outlook 2011” sisaldab tuumaenergia kasutamise vähendamise stsenaariumi, mille kohaselt suureneb keskpika perioodi vältel kõikjal maailmas oluliselt elektrisektori prognoositav CO2-heide, sest fossiilkütuseid kasutatakse laialdasemalt; kordab uuesti, et mõnede liikmesriikide otsus osa olemasolevaid tuumareaktoreid sulgeda ei tohi olla õigustuseks nende kliimapoliitika eesmärkide vähendamisele; märgib, et Rahvusvahelise Energiaagentuuri hinnangul nõuaks 2 °C eesmärgi saavutamine süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiate kiiremat arendamist ja kasutuselevõttu nii söe- kui ka gaasiküttel töötavates elektrijaamades; märgib siiski, et süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogia on endiselt alles katsetamisel ja kommertskasutusele eelnevas staadiumis, seetõttu tuleb kaaluda ka alternatiivseid võimalusi, mille keskmes on taastuvate energiaallikate ulatuslik kasutamine ja energiatõhusus; nõuab seepärast suuremat toetust murranguliste tehnoloogiate arendamisele ja kasutamisele, et suurendada energiatõhusust ning hoida majanduskasv ja energiatarbimine lahus;
Draws attention to the fact that the current 20 % target is based on the contribution made by nuclear power to the energy mix in number of Member States; notes that the IEA's World Energy Outlook 2011 includes a ‘lower-nuclear’ case according to which the projected increase in worldwide CO2 emissions from the power sector would be substantially higher in the medium term due to an increased use of fossil fuels; reiterates that the decision by some Member States to shut down some existing nuclear reactors must not serve to justify reducing the level of ambition of their current climate policies; points out that, according to the IEA, achieving the 2°C goal would require faster development and deployment of CCS technologies in both coal- and gas-fired power plants; notes, however, that CCS technology is still at the testing and pre-commercial stage, so alternative scenarios also need to be considered, such as high renewables and energy efficiency scenarios; thus calls for increased support for the development and application of breakthrough technologies in order to increase energy efficiency and decouple economic growth from energy consumption;
on seisukohal, et nende eesmärkide saavutamine 2050. aastaks, ilma liikmesriikide endi energiavalikut piiramata, võib vähendada tarbimist, suurendada energiavarustuse kindlust ja usaldusväärsust ning võimaldada energiahindade kõikumise ohjamist, mis omakorda pakub tarbijatele ja ettevõtjatele õiglasi ja konkurentsivõimelisi energiahindu ning suurendab ELi konkurentsivõimelisust ja töökohtade arvu;
Considers that the achievement of these objectives by 2050, without prejudging Member States' own energy mixes, could lead to a reduction in consumption, increased security and reliability of energy supply and the containment of energy price volatility, thus providing fair and competitive energy prices for consumers and businesses and improving the EU's competitiveness and employment growth;
nõuab, et ELi toetuses rohelisele majandusele tuleks võtta arvesse rolli, mis on olemasolevate ettevõtjate investeeringutel, mida tehakse ressursikasutuse märkimisväärseks tõhustamiseks ja CO2-heite oluliseks vähendamiseks ning ELi 2020. aasta strateegia roheliste töökohtade loomisega seotud eesmärkide saavutamiseks; toonitab, et rohelisem majandus peaks toetama konkurentsivõimet ja innovatsiooni kõikides sektorites ja keskenduma valdkondadele, kus arendustegevus on majanduse ja keskkonna seisukohast tõhusam;
Insists that EU support for the ‘green economy’ should recognise the importance of investment by existing industries used to significantly improve the efficiency of resource use and reduce CO2 emissions and to reach the EU 2020 Strategy targets on green jobs creation; underlines that a greener economy should support competitiveness and innovation in all sectors by focusing on areas where improvements are more economically efficient and more environmentally effective;
kutsub komisjoni üles uurima uuenduslikke finantsvahendeid vähese CO2-heitega majandusse investeerimiseks;
Calls on the Commission to explore innovative financial instruments for investment in a low-carbon economy;
kutsub liikmesriike ja komisjoni üles toetama innovatsiooniklastrite loomist piirkondlike ja riiklike lahenduste väljatöötamise eesmärgil;
Calls on the Member States and the Commission to support the creation of innovation clusters in order to develop regional and national solutions;
toetab komisjoni tegevuskavas esitatud nõuet, et Euroopa ühtses transpordipiirkonnas tuleb ELi transpordisektori kasvuhoonegaaside heidet 2050. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes 60% vähendada; palub komisjonil ühtlasi esitada kõnealuse sektori heite vähendamise vahe-eesmärgid, et tagada varajane piisavate meetmete võtmine;
Endorses the requirement of the Commission Roadmap to a Single European Transport Area to reduce greenhouse gas emissions from transport by 60 % by 2050 compared to 1990 levels in the EU; furthermore, calls on the Commission to come forward with interim emissions reduction targets for the sector in order to ensure that sufficient action is taken at an early stage;
tunneb heameelt edusammude üle, mida autotootjad on alates 2007. aastast teinud sõiduautode CO2-heite vähendamisel, ning toonitab, et oluline on kiirendada edasist kütusetõhususe parandamist; kinnitab, et oma tulevase läbivaatamise ettevalmistamise raames peaks komisjon tegema ettepanekuid selle kohta, kuidas tagada, et uute autode keskmine CO2-heide ei ületaks 2020. aastaks 95 g/km, mis ongi selleks ajaks kokku lepitud eesmärk; kutsub komisjoni üles süvendama dialoogi ja koostööd Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga, et tagada laevandussektori kaasamine CO2-heite vähendamise kohustuste täitmisse;
Welcomes the progress made by vehicle manufacturers in reducing CO2 emissions from passenger cars since 2007, and stresses the importance of accelerating further fuel efficiency improvements; affirms that in preparing its forthcoming review the Commission should be proposing ways of ensuring that average CO2 emissions by new cars meet the agreed 2020 target of not more than 95g/km by 2020; calls on the Commission to increase dialogue and cooperation with the International Maritime Organisation so as to ensure inclusion of the shipping sector in CO2 reduction commitments;
tuletab meelde, et komisjon peab 31. detsembriks 2011 vastavalt direktiivile 2009/29/EÜ hindama Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) edusamme laevandussektori heite vähendamisel; palub komisjonil lisada meretransport oma edenemiskavasse, ning arvestades, et puudub rahvusvaheline leping laevandussektori heite piiramiseks, esitada ettepanekud selle heite kaasamise kohta ühenduse heite vähendamise kohustusse, et see õigusakt jõustuks 2013. aastal;
Recalls that the Commission was required to evaluate the progress of the IMO on emissions from shipping by 31 December 2011, pursuant to Directive 2009/29/EC; calls on the Commission to include maritime transport in its roadmap and, in the absence of an international agreement to reduce emissions from shipping, to propose legislation so that these emissions are included in the Community reduction commitment with the aim of the proposed act entering into force by 2013;
kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud raskete kaubaveokite kütusetõhususe parandamiseks ja võtma 2013. aastaks kavandatud väikeste tarbesõidukitega seotud heidet käsitlevate õigusaktide läbivaatamise käigus enam arvesse kütusetõhususe parandamise vajadust, et vähendada kütusehindade tõusu tagajärjel ettevõtetele tekkivaid kulusid;
Calls on the Commission to put forward proposals to improve the fuel efficiency of heavy goods vehicles, and, in its 2013 review of legislation on emissions from light commercial vehicles, to take greater account of the need to improve fuel efficiency so as to reduce the cost to business of increased fuel prices;
kutsub komisjoni üles tagama mis tahes liiki sõidu- ja kaubaveokite ostjatele suurema selguse nende kütusetõhususe kohta ning esitama kaua viibinud ettepanekud märgistamise direktiivi reformimiseks, mis peaks hõlmama kõiki müügiedenduse vorme;
Calls on the Commission to provide purchasers of all types of passenger and freight vehicles with greater clarity regarding their fuel efficiency, and to put forward the long- delayed proposals for reform of the Labelling Directive, which should encompass all forms of sales promotion;
kutsub komisjoni üles astuma viivitamata samme selle tagamiseks, et uute autode heite hindamiseks kasutatavad katsetsüklid kajastaksid täpselt kõnealuste sõidukite reaalset kasutamist tegelikes sõidutingimustes;
Calls on the Commission to take immediate steps to ensure that the test cycles used to evaluate emissions from new cars accurately reflect the realities of the use of such vehicles in normal driving conditions;
tunnustab mõningates liikmesriikides tehtavaid jõupingutusi elektrisõidukite ja üliväikese CO2-heitega sõidukite kasutamist soodustava laadimise/tankimise infrastruktuuri rajamiseks ning kutsub komisjoni üles esitama ettepanekud, et kehtestada kõikides liikmesriikides miinimumnõuded kogu Euroopat katva võrgu rajamiseks;
Acknowledges the efforts being made by some Member States to establish recharging/refuelling infrastructures to promote the use of electric and ultra-low carbon vehicles, and calls on the Commission to bring forward proposals to set minimum requirements in each Member State in order to establish a Europe-wide network;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitama transpordisektori põhjustatud heite vähendamiseks prioriteedina investeeringuid üleeuroopalise aruka energiavõrgu arendamisse, mis rakendab kohalikul ja regionaalsel tasandil toodetud, sealhulgas taastuvallikatest toodetud energiat, ning aitab arendada elektrisõidukite kasutamiseks vajalikku infrastruktuuri;
Calls on the Commission and the Member States to consider it a priority, with a view to reducing transport pollutant emissions, to invest in developing a pan-European intelligent energy network that can harness energy generated at local and regional level, including from renewable sources, and which helps to develop the necessary infrastructure for the use of electric vehicles;
on seisukohal, et vaja on kultuurilist nihet, et võtta kasutusele säästlikumad transpordiliigid; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel ergutada uusi investeeringute vorme, et lihtsustada üleminekut keskkonnahoidlikumatele transpordiliikidele ning vähendada transpordivajadust muu hulgas IT kasutamise ja ruumilise planeerimise kaudu;
Considers that a cultural shift towards more sustainable modes of transport is needed; therefore calls on the Commission and the Member States to encourage new forms of investment, so as to facilitate the modal shift to more environmentally friendly modes of transport and to reduce the need for transport, inter alia by applying IT and through spatial planning;
rõhutab, et transpordi väliskulude transpordihindadesse sisestamine vastavalt reostuse tasemele on peamine probleem energiasäästu ja energiatõhususe stimuleerimisel ning suurem tõhusus viib keskkonnasõbralike transpordiliikide valimiseni;
Stresses that the internalisation into transport prices of the external costs of transport, graduated by level of pollution, is a key challenge for stimulating energy savings and energy efficiency, and that increased performance will lead to an environmentally friendly choice of transport mode;
nõuab, et tagataks transpordi infrastruktuuri kavandatavate uute investeeringute kooskõla edenemiskava prioriteetidega, kuna on oht, et komisjoni poolt järgmiseks kaheks kümnendiks, aastateks 2010–2030 taotletud 1,5 triljonit eurot ei suunata asjakohaste vähese CO2-heite prioriteetide saavutamiseks; rõhutab seetõttu vajadust ELi „rohelise” infrastruktuurieelarve järele, eelkõige seoses struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondiga;
Calls for consistency with the Roadmap priorities to be ensured for the envisaged new transport infrastructure investments, recalling that the 1,5 trillion EUR over the next two decades between 2010-2030 requested by the Commission risk not to be channelled into adequate low-carbon priorities; stresses, therefore, the need to ‘green’ the EU's infrastructure budget, especially in relation to the Structural Funds and the Cohesion Fund;
kiidab heaks üleeuroopalise transpordivõrgu kohta esitatud uued suunised ning reisijate- ja kaubaveo jaoks ette nähtud raudteekoridoride arendamisele omistatud tähtsuse; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti alternatiivkütuste ja uute tehnoloogiate kasutamise strateegiat transpordivaldkonnas; ergutab liikmesriike rakendama kiiresti ühtse Euroopa taeva meetmed ja parandama sel viisil lennuliikluse ja liikluskorralduse tõhusust;
Welcomes the proposed new guidelines for the Trans-European Transport Networks and the importance given to the development of rail corridors for passengers and freight; calls on the Commission to present, as soon as possible, a strategy for the use of alternative fuels and new technologies in transport; encourages the Member States to urgently implement the measures of the Single European Sky and thus improve the efficiency of aircraft and traffic management operations;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama täielikult ELi HKSiga seotud lennundusalaseid õigusakte;
Calls on the Commission and the Member States to implement in full the legislation on aviation in the ETS;
kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid konkreetsete meetmete kohta kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks ja põllumajandusmaa tõhusast kasutamisest saadava kasu edendamiseks ning vähendama fossiilkütustel põhinevate väetiste kasutamist, võttes seejuures eelkõige arvesse põllumajanduse osa toidutootjana (mitte kütusetootjana); on ka arvamusel, et väikesed põllumajandusettevõtjad võivad selles valdkonnas vajada väljaõpet ja tehnilist abi; kutsub komisjoni ka üles viima läbi rohkem teadusuuringuid põllumajanduse eri liikide toimimise ja põllumajanduse tõhusate keskkonnatavade kohta, arvestades nõuetekohaselt klimaatilisi tingimusi;
Calls on the Commission to propose specific measures to reduce greenhouse gas emissions and promote efficiency gains from the use of agricultural land and reduce the use of fossil fuel based fertilisers, taking particular account of the role of agriculture as producer of food (rather than fuel); is also of the view that smaller-scale farmers may require training and technical assistance in this area; also calls on the Commission to step up research on the functioning of different kinds of agriculture and effective agri-environmental practices, with due respect for prevailing climatic conditions;
usub, et põllumajandusel on head võimalused edendada oluliselt kliimamuutuse vastu võitlemist ja rohelise majanduskasvu abil uute töökohtade loomist; märgib, et põllumajandussektoris saavad kasvuhoonegaaside heite vähendamisest kasu kõik osapooled, kuna suureneb põllumajandustootjate pikaajaline majanduslik ja põllumajanduslik elujõulisus; nõuab, et ühisesse põllumajanduspoliitikasse kuuluksid säästva energia eesmärgid;
Believes that agriculture is well placed to make a major contribution to tackling climate change and creating new jobs through green growth; notes that greenhouse gas emission reductions in the agricultural sector are a win-win option that can increase farmers' long- term economic and agronomic viability; calls for the CAP to include targets for the use of sustainable energy;