natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab andmete kogumise raskust paljudes liikmesriikides; nõuab, et Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ning Eurofoundi (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond) töö tugevdamist ja nende tegevuse alase teabe laialdast levitamist;
Highlights the difficulty of collecting data in many Member States; calls for the work of the EU-OSHA and Eurofound (European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions) agencies to be strengthened and disseminated very widely;
palub, et Euroopa Töötervishoiu ja Tööohutuse Agentuur (EU-OSHA) vaataks uuesti läbi liikmesriikide vähki haigestumuse näitajad, pöörates erilist tähelepanu haigestumusele eriti haavatavates töötajarühmades;
Calls for the European Agency for Safety and Health at Work (EU-OSHA) to compile national indicators on exposure to cancers and to review the knowledge on exposure of particularly vulnerable workers;
rõhutab Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri ja Euroopa Komisjoni selliste erikomiteede nagu kõrgemate tööinspektorite komitee ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee, vahelise koostöö olulisust paremate tulemuste saavutamisel ja ettepanekute esitamisel;
Underlines the importance of cooperation between the European Agency for Health and Safety at Work and the special Committees of the European Commission, such as the Senior Labour Inspectors Committee and the Advisory Committee for Health and Safety at Work for delivering better results and submitting proposals;
kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles töötama välja tööga seotud riskide Euroopa seireprogrammi, eelkõige luu- ja lihaskonna haiguste ja psühhosotsiaalsete probleemide valdkonnas, mis toetuks 27 liikmesriigi jaoks ühistele tervishoiunäitajatele, määratlustele ja epidemioloogilistele vahenditele; rõhutab, et vaja on terviklikku järelevalvet, mis võtab arvesse nii töötajate ametialast karjääri kui ka pensionile jäänud töötajate terviseseisundit;
Calls on the EU and the Member States to develop a European programme for the monitoring of occupational hazards (in particular musculoskeletal and psychosocial problems), based on health indicators, definitions and epidemiological tools common to the 27 Member States; stresses the need for an integrated approach to monitoring, taking into account both the career paths of current employees and the state of health of those who have retired;
märgib, et Euroopa Liidus on vähenenud tööõnnetuste arv ja kutsub komisjoni üles uurima, mil määral on see seotud majandustegevuse vähenemisega ja majanduse üha suurema teenustekesksusega; soovib, et ELi ja liikmesriikide tasandi eesmärkide ja nende täitmise hindamisel võtaks seda makromajanduslikku mõõdet rohkem arvesse;
Notes the reduction in the number of accidents at work in the EU, and calls on the Commission to investigate to what extent this is due to lower employment levels and a continuing shift to the tertiary sector; hopes that the objectives set at European and national levels and the evaluation of their achievement will take better account of this macroeconomic dimension;
võtab teadmiseks komisjoni 2009. aasta tulemustabeli „Scoreboard 2009” üksikute liikmesriikide saavutuste kohta; on seisukohal, et on vaja, et see kataks kõiki Euroopa 2007.–2012. aasta strateegia valdkondi; märgib kahetsusega, et kasutatavate andmete täpsus ja terviklikkus ei läbi alati erapooletut kontrolli ning et andmete esitamine on täiesti vabatahtlik; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik liikmesriigid esitaksid usaldusväärsed ja põhjalikud andmed ja et neid andmeid kontrolliksid sõltumatud riiklikud ametiasutused;
Notes the results of the Commission's ‘Scoreboard 2009’ project illustrating the individual performances of the Member States; believes that the project needs to cover every area of the 2007-2012 strategy; regrets that the accuracy and comprehensiveness of the data are not always checked impartially and are provided on a purely optional basis; calls on the Commission to ensure that reliable and comprehensive data is provided by all Member States and that the data provided is controlled by independent authorities at national level;
kritiseerib asjaolu, et kõik liikmesriigid ei ole oma riiklikele töötervishoiu ja tööohutuse strateegiatele seadnud mõõdetavaid eesmärke ning suurem osa nendest ei ole seadnud eesmärke seoses kutsehaigustega, tööga seotud terviseprobleemide ja haigustega, töökeskkonna ohuteguritega või suure riskiga tegevusaladega; rõhutab, et ei töötervishoiu ja tööohutuse ühenduse strateegia vahekokkuvõttes ega 2009. aasta tulemustabelis ei esitata olulist teavet liikmesriikide olukorra kohta seoses strateegia ainsa arvulise eesmärgiga vähendada tööõnnetuste hulka 25% aastaks 2012; nõuab, et edaspidistes hindamisaruannetes hinnataks paremini, millises ulatuses on liikmesriigid praktiliselt järginud ELi töötervishoiu ja tööohutusealaseid õigusakte;
Criticises the fact that not all Member States set measurable targets related to their national OHS strategies and that the vast majority of them have not set targets on occupational diseases, work-related health problems and illnesses, occupational risk factors or high risk sectors; highlights that neither the mid-term review nor the 2009 scoreboard on the Community Strategy on Health and Safety at Work provide any substantial information on where Member States stand with regard to the EU strategy's only quantified target of a 25 % reduction in occupational accidents by 2012; calls for future evaluation reports to better assess the extent to which EU health and safety legislation has been in practice complied with in the Member States;
rõhutab, et kõigepealt on oluline esitada selge tööõnnetuse ja kutsehaiguse määratlus, arvates selle sisse tööteekonnal (kodust tööle) juhtuvad õnnetused ning tööstressi, mida peaks saama mõõta täpsete näitajate alusel;
Points out that it is important, first and foremost, for a clear definition to be given to occupational accidents and diseases, including accidents during travel (from home to the workplace), in addition to work-related stress, which should be able to be measured in accordance with specific indicators;
peab vajalikuks uurida eriti seost tööga seotud tööst põhjustatud kannatuste ja töökorralduse, sealhulgas tööaja vahel; kutsub üles uurima terviseprobleeme tervikliku lähenemisviisi alusel, mis hõlmaks töökorraldust, statistilisi näitajaid ja konkreetseid tervisehäireid;
Believes there is a need to study in particular the link between suffering at work and the organisation of work, including working time; calls for investigations into health problems to be based in principle on a holistic approach covering organisation of work, statistical factors and individual fragilities;
kutsub komisjoni üles koguma ja esitama statistikaandmeid selle kohta, kuidas mõjutab ennetusalane teadustegevus alates projektitasandist õnnetuste vähendamist;
Calls on the Commission to compile and supply statistics showing the extent to which the reduction in accident rates was brought about by research focusing on prevention with its starting point at the planning stage;
rõhutab, et töötervishoiu ja tööohutuse rakendamine deklareerimata majandustegevuses osalevate töötajate puhul on probleemne; on seisukohal, et nimetatud õigusvastasust saab ennetada üksnes rangemate kontrollide ja vastavate sanktsioonidega ning nõuab, et seda liiki tegevuse organiseerimise vastu võetaks rangemaid meetmeid; rõhutab, et õigus töötervishoiule ja tööohutusele ei sõltu töötaja staatusest ning see peab olema kehtivate õigusaktide parema rakendamisega tõhusalt tagatud;
Stresses the problem of implementing occupational health and safety with respect to workers who are engaged in undeclared activities; takes the view that this injustice can only be prevented by more stringent controls and appropriate sanctions and urges that strong measures be taken against the organisation of such activities; stresses that OHS is a right irrespective of the worker's status, and that this right must be made effective through better implementation of current legislation;
rõhutab teadusandmete ettevõtjatele edastamise tähtsust, et ennetada uusi või tekkivaid riske;
Points to the importance of transferring scientific data to industry in order to forestall new or emerging risks;
märgib, et kõige madalama tööõnnetuste määraga Euroopa riigid on ka kõige konkurentsivõimelisemad riigid EU-OSHA ja Maailma Majandusfoorum 2011.
Notes that the European countries with the lowest occupational accident rates are also the most competitive countries EU-OSHA and World Economic Forum 2011.
; peab vajalikuks koguda rohkem andmeid, et hinnata õige riskide ennetamise mõju ettevõtete konkurentsivõimele;
; believes that data collection needs to be expanded in order to gauge the impact which effective risk prevention has on industrial competitiveness;
kutsub EU-OSHAt ja Eurofoundi üles analüüsima naiste ja meeste ennetähtaegse pensionilejäämise põhjuseid;
Calls on EU-OSHA and Eurofound to analyse causes of early retirement among women and men;
kutsub EU-OSHAt üles korraldama uuringut „topeltvahetuse” mõjude kohta naistöötajate tervisele, st kui naise peavad pärast regulaarset ja tunnustatud tasustatud tööd jätkama koduse tasustamata tööga;
Calls on EU-OSHA to carry out a research on the effects of ‘double shift’ on the health of female workers, i.e. when women have to continue with unpaid work at home after the regular and recognised paid work;
nõuab piiriülese teabevahetuse parandamist erinevate riigiasutuste vahel, et tagada tõhusam kontroll töötajate üleviimisel teise ELi liikmesriiki;
Calls for an improved cross-border exchange of information between the various national authorities with a view to more efficient checks when workers are transferred to other EU Member States;
avaldab kahetsust, et nii töötajatel, tööandjatel, sotsiaalpartneritel kui ka isegi tervishoiuteenuste pakkujatel on liiga vähe teavet riskide ja lahenduste kohta; meenutab sellega seoses töötajate kaasatuse ja esindatuse rolli;
Regrets the lack of information on risks and solutions among employees, employers, social partners and even health services; points out the positive role in this regard of employees' participation and representation;
usub, et töötajate esindusel on töötervishoiule ja tööohutusele positiivne mõju, eriti VKEdes ja siis, kui esindus on ametlik; usub, et teine eduka töötervishoiu ja tööohutuse alase riskijuhtimise põhitegur on töötajate osalus EU-OSHA, ESENERi uuring.
Believes that workers' representatives help to improve OHS, especially in SMEs and if representation is organised on a formal basis; considers employee participation to be a further key factor in successful OHS-related risk management EU-OSHA, ESENER survey
tuletab meelde, et töötervishoid ja tööohutus on tingimata multidistsiplinaarne, sest see hõlmab eelkõige töömeditsiini, ohutust, ergonoomiat, epidemioloogiat, toksikoloogiat, tööstushügieeni ja psühholoogiat;
Recalls that OHS is necessarily multidisciplinary, as it draws on – in particular – occupational medicine, safety, ergonomics, epidemiology, toxicology, industrial hygiene and psychology;
peab tähtsaks parandada kehtivate õigusaktide rakendamist mittesiduvate vahendite, nagu näiteks heade tavade vahetuse, teadlikkuse tõstmise kampaaniate ja parema teavitamise abil;
Considers it important to improve the implementation of existing legislation through non-binding instruments such as exchange of good practices, awareness raising campaigns and better information;
kutsub liikmesriike ja komisjoni üles muutma töötajate kaitse suunised tegelikkuses lihtsamini kohaldatavateks, ilma et see kahjustaks töötervishoiu ja tööohutuse reegleid;
Calls on the Member States and Commission to make guidelines on the protection of workers easier to apply in practice, without undermining the rules on health and safety at work;
juhib tähelepanu asjaolule, et ligi 50% töötajatel ELis puudub endiselt juurdepääs ennetusteenustele, eeskätt VKEde ja allhankeahelate puhul; rõhutab, et enamik olemasolevaid teenuseid ei ole täielikult multidistsiplinaarsed ning paljudes ei kajastu korrektselt raamdirektiivis sätestatud ennetusmeetmete hierarhia; on seisukohal, et kõik töötajad nii avalikus kui ka erasektoris peaksid olema hõlmatud riskide ennetamise meetmetega ja tulemusliku ennetuspoliitikaga, mis sisaldaks juurdepääsukorda ning töötajatele suunatud koolitusi ja seminare, ning erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavate töötajate, sealhulgas nende inimeste olukorrale, kes peavad osalema kohustuslikes töömeetmetes ilma eelnevate koolituste ja vajalike oskusteta; on ühtlasi seisukohal, et on vaja arvesse võtta uusi tööhõivevorme, et ennetus- ja kontrollimeetmed kataksid kõiki töötajaid, eriti haavatavaid töötajaid olenemata töötamise tüübist ja tööhõivevormist; soovib, et seataks eesmärk, et iga 3000 palgatöötaja kohta oleks üks tööohutuse nõunik;
Points out that about 50% of workers in the EU still have no access to preventive services, especially as regards SMEs and subcontracting chains; highlights that most existing services are not fully multidisciplinary and many do not properly reflect the hierarchy of preventive measures laid down in the Framework Directive; believes that all workers, those in the public and also in the private sector, should be covered by risk-prevention arrangements as well as effective prevention policies, including accessibility arrangements, training courses and workshops for workers, and special attention should be paid to the situation of vulnerable workers, including people having to take part in mandatory work activity schemes without previous training and necessary skills; also believes that the new forms of employment should be taken into account so as to ensure that prevention and monitoring measures cover all workers, in particular vulnerable workers, regardless of the type of work that they do and their employment arrangements; hopes that the target will be one safety advisor for every 3 000 employees;
usub, et ettevõtete sotsiaalsel vastutusel on töötervishoiu ja tööohutuse edendamises oma osa;
Considers that corporate social responsibility has a part to play in promoting OHS;
on seisukohal, et tuleb tagada ennetusega tegelevate teenistuste sõltumatus tööandjast; leiab, et töötervishoiualase jälgimise, hoiatused, terviseekspertiisi ja sellest tuleneva põhjendatud nõustamise saavad tagada ainult sõltumatud tervishoiutöötajad; avaldab kahetsust, et töötervishoiuteenistuste haldamisega tegelevad teatavates liikmesriikides tööandjate assotsiatsioonid, kes on korraga nii hindajad kui ka hinnatavad, kelle peaassamblee on tegelik otsuseid tegev organ;
Believes that the independence of prevention services vis-à-vis the employer must be guaranteed; considers, as far as occupational health is concerned, that monitoring, alerts, health expertise, and the related sound advice can be handled only by independent health professionals; regrets that the management of occupational health services remains entrusted, in certain Member States, to employer associations, acting as both judge and defendant, their general meetings being the real decision-taking bodies;
rõhutab, et tulenevalt edusammudest tervishoiuvaldkonna teadusuuringutes, sotsiaalmajandusliku konteksti pidevast muutumisest, uue tehnoloogia arengust ja muutustest tööturul peavad Euroopa ja riiklikud asutused olema tähelepanelikud uute kutsealaste riskide ilmnemise suhtes ja jälgima, et aegsasti uuendataks ja rakendataks vastavaid õigusakte ning raskete ja tervist kahjustavate ametite nimekirja;
Takes the view that progress of research in the health sector, the constantly evolving socio-economic conditions, developments in new technologies and changes in the labour market require vigilance at European and national level regarding the emergence of new occupational hazards and the timely updating of the relevant legislation, its implementation framework and the list of arduous and unhealthy occupations;
juhib tähelepanu, et tööhõiveinspektoritel on koolituse, veenmise ja julgustamise kaudu ning ka olemasolevate õigusaktide rakendamise kontrollimisel ning seega ka ennetustegevuses mängida tähtis roll, eelkõige kontrollides inimväärsetest töötingimustest kinnipidamist kaitsetumate töötajate rühmade puhul või kutsealadel, kus võib esineda „mustalt” töötamist; rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama tööhõiveinspektorite koolituse ja täiendõppe kõrged kvaliteedinõuded; ergutab liikmesriike suurendama oma tööinspektsiooni töötajate arvu ja vahendeid ning saavutama eesmärki üks inspektor 10 000 töötaja kohta, nagu on soovitanud ILO; ergutab tugevdama sanktsioone ettevõtete vastu, kes ei täida oma kohustusi seoses töötajate põhiõigustega ning on seisukohal, et sel juhul rakendatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad;
Points out that labour inspectors play a vital role through education, persuasion and encouragement and in verifying the implementation of the legislation in force and, thereby, in prevention, in particular by ascertaining compliance with decent working conditions for vulnerable categories of workers or in occupations in which undeclared work tends to occur; stresses that the Member States must guarantee high standards in the training of labour inspectors; encourages the Member States to increase the staffing levels of, and the resources available to, their labour inspectorates in order to meet the target of one inspector for every 10 000 workers, as recommended by the ILO; encourages the strengthening of sanctions against enterprises not complying with their obligations concerning fundamental workers' rights and considers that the penalties in such cases must be effective, proportionate, and dissuasive;
kutsub liikmesriike üles võitlema liigse bürokraatia ja riiklike kontrollimehhanismide keerukuse vastu töötervishoiu ja tööohutuse ning tööinspektsiooni valdkonnas, tugevdades nende dünaamilisust ja lihtsustades tülikaid sisemenetlusi, et võimaldada rohkemate ja tõhusamate kontrollide läbiviimist;
Urges Member States to combat the burden of bureaucracy and the labyrinthine structure of state control mechanisms for health and safety at work and work inspections, by strengthening their dynamics and simplifying time-consuming internal procedures with a view to implementing more and more effective controls;
palub liikmesriikidel tööõnnetuste deklareerimata jätmist rangemalt kontrollida;
Calls on Member States to bring more searching scrutiny to bear on the failure to report accidents at work;
kutsub komisjoni üles esitama direktiivi ettepanek, millega kaitstakse üksikisikuid, kes õiguspäraselt hoiatavad töötervishoiu ja tööohutuse tunnistamata riskide eest, teavitades asjakohast tööinspektsiooni; nendele isikutele tuleb tagada kaitse, et vältida neile igasugust surve avaldamist (vallandamisähvardused jne); kutsub sellega seoses komisjoni üles lõpetama selliste töötajate nn musta nimekirja kandmise, tagades et nende põhiliste tööõiguste rikkumist takistatakse tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide abil;
Calls on the Commission to propose a directive protecting individuals who legitimately warn of OHS unacknowledged risks, notably by notifying the appropriate labour inspectorate; these individuals should be protected in order to prevent any pressure being exerted on them (threats of dismissal, etc.); calls in this regard on the Commission to put an end to blacklisting of such workers by making sure that such a violation of a fundamental labour right is prevented by means of effective, proportionate and dissuasive sanctions;
nõuab tungivalt, et töötervishoiu- ja tööohutusprobleemide ennetamisele pöörataks avalikus ja erasektoris võrdväärset tähelepanu; tuletab meelde, et diskrimineerimiskeelu põhimõte on siduv;
Calls for the prevention of problems related to health and safety at work to be treated with the same attention in the private and the public sector; points out that the principle of non-discrimination is binding;
avaldab kahetsust, et paljudes liikmesriikides ei ole rahvatervise ja töötervishoiupoliitika omavahel kooskõlastatud;
Deplores the failure in a number of Member States to coordinate public and occupational health policies;
kutsub liikmesriike üles paremini jälgima korrapäraste arstlike läbivaatuste ja tulemuste analüüsi toimumist, et tagada, et töötajate tervislik seisund vastaks nende tööle esitatavatele nõuetele;
Calls on Member States to monitor periodical medical examinations more effectively and evaluate the results thereof, so as to ensure that the state of health of workers is in accordance with the demands of the workplace;
nõuab, et Euroopa Komisjon koostaks juhendid selles valdkonnas; toonitab, et on vajalik, et liikmesriigid korraldaksid töötajate tööalase tulemuslikkuse suurendamise heade tavade vahetust;
Calls on the Commission to draw up a set of good practices in this area; stresses the need for Member States to organise exchanges of good practice with a view to improving workplace efficiency;
on arvamusel, et teadus- ja arendustegevuse 7. raamprogrammi raames saab liikmesriike toetada uute riskide uurimisel ja ohutuseeskirjade tõhusamat kohaldamist toetavate uute tavade juurutamisel;
Believes that Member States can be supported in research on new risks and introducing new practices contributing to more effectively applying security rules, through the 7th Framework Programme on Research and Innovation;
usub, et riskihindamine peab olema multidistsiplinaarne ja tuginema töötajate osalusele;
Considers that risk assessment should be multidisciplinary and based on employee participation;
märgib, et enamik ettevõtteid viib läbi riskihindamist, aga seda tehakse vähem väikeettevõtetes ja teatud liikmesriikides EU-OSHA, ESENERi uuring.
Notes that risk assessment is carried out in most companies, albeit to a lesser extent in small enterprises and in some Member States EU-OSHA, ESENER survey.
usub, et VKEd iseenesest ei ole vähem ohutud, aga et riskid on seotud pigem puuduliku töökorraldusega, samuti sellega, et töötervishoiule ja tööohutusele pühendatakse vähem vahendeid; peab tähtsaks aidata VKEdel kehtestada oma riskiennetuspoliitika; rõhutab selliste algatuste nagu OiRA ja sellega sarnaste algatuste ning majanduslike stiimulite kasulikkust; kutsub liikmesriike üles oma parimaid tavasid jagama;
Considers that risks arise not so much because SMEs are intrinsically less safe as from the fact that working patterns are flawed and the resources earmarked for OHS are less substantial; believes that SMEs need to be helped to set up their risk prevention policies; points to the usefulness of OiRA and similar initiatives and of economic incentives; calls on the Member States to exchange their best practices;
peab oluliseks, et liikmesriikides töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktide rakendamise eest vastutav asjaomane ametiasutus teeks kõik võimaliku, et aidata hinnata ja minimeerida kõiki riske ning tagada, et töötajad on piisavalt kaitstud; peab oluliseks aidata VKEsid riskiennetuspoliitika väljatöötamisel; rõhutab lihtsate, tasuta ja eesmärgipäraste algatuste, näiteks OiRA positiivset rolli; usub, et tuleb perioodiliselt läbi viia riskihindamisi ettevõtte tasandil ja seda progressiivselt kohandada uute asjaoludega ja tekkivate riskidega;
Considers it important that the relevant public authority responsible for the implementation of health and safety legislation in Member States does all it can to help assess and minimise all risks and to ensure workers are adequately protected; considers it important to help SMEs put in place risk-prevention policies; stresses the positive role of simple, free and targeted initiatives, such as the OiRA; believes that company-level risk assessment should be carried out at regular intervals and gradually adjusted to take account of new circumstances and emerging risks;
tuletab meelde teabe ja teadlikkuse tõstmise kampaaniate tähtsust, et ettevõtjad ja eelkõige VKEd teadvustaksid riske ja saaksid võtta asjakohased ennetusmeetmed;
Points out that information and awareness campaigns are essential in order to alert companies – SMEs included – to risks and ensure that they carry out the necessary prevention measures;