natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tuletab meelde, et kehtivas finantsraamistikus mitme rubriigi, eelkõige rubriigi 1a (konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ja rubriigi 4 (EL kui ülemaailmne partner) jaoks ette nähtud piirmääradest ei piisa Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt prioriteetidena heaks kiidetud poliitikameetmete elluviimiseks; tuletab lisaks meelde, et mõne poliitikameetme jaoks eraldatud assigneeringud on tulnud mitu korda läbi vaadata, et täita uusi eesmärke ja ülesandeid, muutes paindlikkusinstrumendi kasutamise vajalikuks peaaegu iga aastaeelarve puhul; rõhutab, et parlament ei aktsepteeri ELi pikaajaliste poliitiliste kohustuste täitmise ohtuseadmist; tuletab meelde, et rahvusvahelistest kokkulepetest ning ELi ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel sõlmitud lepingutest tulenevatest finantskohustustest tuleb kinni pidada ja neid tuleb eelarveprojektis nõuetekohaselt arvesse võtta;
Recalls that the ceilings for several headings, in particular Heading 1a (competitiveness for growth and jobs) and Heading 4 (the EU as a global actor) within the current financial framework are insufficient to meet the policies approved as priorities by Parliament, the Council and the Commission; recalls, moreover, that the appropriations allocated for some policies have had to be revised several times in order to meet new goals and tasks, making the use of the Flexibility Instrument necessary in almost every annual budget; stresses that it will not accept longstanding EU political commitments being jeopardised; recalls, in particular, that financial commitments entered into in international agreements and/or agreements between the EU and international organisations should be respected and duly included in the draft budget;
Liidu programmide ja prioriteetide elluviimisele suunatud 2013. aasta eelarve
A 2013 budget oriented towards fulfilling the Union's programmes and priorities
tuletab meelde, et mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) eesmärk oli suurendada meie kodanike jõukust ja elukvaliteeti ning kasutada ära kogu laienemise potentsiaali, kuid alates 2008. aastast on EL kogenud enneolematut kriisi, mis on mõjutanud ka iga aastaeelarvet; toonitab selle taustal asjaolu, et finantsraamistikku 2007–2013 ei muudetud kriisist tulenevate täiendavate rahastamisvajaduste arvessevõtmiseks, vaid, vastupidi, mitmeaastase finantsraamistiku üldise ülemmäära alla on alates 2007. aastast igas aastaeelarves jäetud märkimisväärne üldine varu, ning et seetõttu on kõik aastaeelarved olnud vaoshoitud ja kokkuhoidlikud; rõhutab, et vastavad maksed tuleks seetõttu teha vähemalt kooskõlas tavapärase eelarvetsükliga; tuletab meelde, et mitmeaastaste programmide korral on maksed eraldatud kulukohustuste assigneeringutest üksnes rahaliste vahendite tegelikule väljamaksmisele eelneva ajanihke tõttu;
Recalls that the Multiannual Financial Framework (MFF) 2007-2013 was designed to improve the prosperity and quality of life of our citizens and to exploit all the potential of enlargement, yet since 2008 the EU has experienced an unprecedented crisis, which has also impacted on each of the annual budgets; underlines, against this background, the fact that the 2007-2013 financial framework was not revised to accommodate additional financing needs stemming from the current crisis but that, on the contrary, substantial global margins have been left under the overall ceilings in every annual budget since 2007 and that, to that extent, all the annual budgets have been contained and austere; stresses that the corresponding payments should therefore at least be disbursed according to the normal budget cycle; recalls that payments are dissociated from commitment appropriations only because of the time lag, in the case of multiannual programmes, before the actual disbursement of the funds;
rõhutab, et kuna 2013 on käesoleva programmitöö perioodi viimane aasta, tuleb maksete osas tegemata töö tasa teha, nagu see on finantsperspektiivi lõpus alati olnud, tulenevalt 2007‐2013. aasta programmide lõpuleviimise protsessi algusest ning kulukohustuste osas finantsplaneerimise summade järgimiseks, mis moodustavad 2013. aastal peaaegu 152 miljardit eurot; kordab, et mis tahes kunstlik maksete taseme kärbe põhjustab viivitusi nii lepinguliste kohustuste kui ka ELi varem võetud kulukohustuste täitmisel ning võib seega tuua kaasa viiviste maksmise kohustuse ning usalduse kadumise ELi poliitika ja institutsioonide vastu; toonitab seetõttu, et lepingulised võlad tuleks eelarvedistsipliini põhimõtte kohaselt tasuda võimalikult kiiresti;
Stresses that, 2013 being the last year of the current programming period, catching up will be necessary in terms of payments, as has always been the case at the end of financial perspectives, owing to the start of the completion process for the 2007-2013 programmes, and, in terms of commitments, in order to respect the financial programming amounts, which are close to EUR 152 billion for 2013; reiterates that any artificial cut made to the level of payments will delay meeting both contractual obligations and past EU commitments, and could also result in late interest being due and loss of confidence in European policies and the EU institutions' credibility; underlines, therefore, that contractual debts should be paid as soon as possible as a matter of budgetary discipline;
märgib, et maksete tase, mis, kuna see on pelgalt varem võetud kulukohustuste tulemus, tuleks kindlaks määrata tehniliste kriteeriumide alusel, nagu rakendamise arvnäitajad, vastuvõtmise prognoosid või täitmata kulukohustuste tase, on viimaste eelarvemenetluste raames nõukogus peamiseks poliitiliseks küsimuseks muutunud; juhib tähelepanu täitmata kulukohustuste kasvavale tasemele 2011. aasta lõpus, mil see ulatus 207 miljardi euroni, mis on 2010. aasta lõpu tasemest peaaegu 7% kõrgem; seoses eesseisva institutsioonidevahelise kohtumisega, kus arutatakse kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelist erinevust, alustab komisjoniga dialoogi, et täielikult kindlaks teha täitmata kulukohustuste struktuur; nõuab kindlalt, et nõukogu hoiduks maksete taseme ennatlikust kindlaksmääramisest, tegelikke vajadusi ja juriidilisi kohustusi arvesse võtmata; märgib, et järjest suurenevad täitmata kulukohustused vähendavad ELi eelarve läbipaistvust, kuigi selles peaks olema selgelt näha, kuidas kulukohustused ja maksed konkreetsel eelarveaastal omavahel seotud on;
Notes that the level of payments, which, being the mere result of past commitments, should be determined on the basis of technical criteria such as implementation figures, absorption forecasts or the level of outstanding commitments (RAL), has become the main political issue within the Council in the past few budgetary procedures; points to the growing level of RAL at the end of 2011, amounting to EUR 207 billion, which represents almost 7% more than the level at the end of 2010; in view of the upcoming interinstitutional meeting on the difference between commitment and payment appropriations will establish a dialogue with the Commission in order to fully clarify how the RAL is composed; insists that the Council refrain from deciding a priori the level of payments without taking account of actual needs and legal obligations; notes further that accruing RAL actually undermines a transparent EU budget in which it is clearly visible how commitments and payments are related in a specific budgetary year;
toonitab asjaolu, et üksnes suhtumise „ELi eelarve netopanustaja / ELi eelarve netoabisaaja” puhul ei võeta nõuetekohaselt arvesse ELi eelarve suurt positiivset ülekanduvat mõju ELi riikide vahel, mis aitab saavutada liidu ühiseid poliitikaeesmärke; on sügavalt mures selle pärast, et kahes viimases eelarves on maksete kasv olnud väga tagasihoidlik, 2012. aasta eelarves isegi inflatsioonitasemest madalam, ja seda otsustaval ajal, mil kõik investeerimisprogrammid peaksid avama oma täieliku potentsiaali ja töötama täiskiirusel;
Underlines the fact that a pure ‘net EU budget contributor/net EU budget beneficiary’ approach does not take due account of the great positive spill-over effects the EU budget produces between EU countries to the benefit of common EU policy goals; is deeply concerned at the very moderate increases in payments in the last two budgets, which in the case of the 2012 budget were even below the level of inflation, at a crucial time when all the investment programmes should be running at full speed and unfolding their full potential;
rõhutab, et finantsjuhtimise usaldusväärsuse huvides tuleks alaeelarvestamist vältida ja assigneeringud peavad olema kooskõlas vastuvõtmise suutlikkuse realistlike hinnangutega; juhib tähelepanu sellele, et assigneeringute taseme kunstlik vähendamine, vastupidiselt komisjoni realistlikele prognoosidele, võib hoopis takistada eelarve täitmise lõpptaseme täieliku potentsiaali saavutamist; tuletab meelde, et Euroopa Komisjoni poolt eelarveprojektis kavandatud maksete assigneeringute summad põhinevad peamiselt liikmesriikide endi prognoosidel ning täitmissuutlikkusel, sest 80% ELi rahalistest vahenditest hallatakse liikmesriikide ja komisjoni halduskoostöös;
Stresses that under-budgeting should be avoided as a matter of sound financial management, and that appropriations need to be aligned to realistic estimates of absorption capacity; points out that artificially lowering the level of appropriations as against the Commission's realistic estimates may, conversely, prevent the final level of budgetary implementation from reaching its full potential; recalls that the level of payment appropriations proposed by the Commission in its draft budget is determined mainly by the Member States' own forecasts and their implementation capacity, since Member States co-manage, together with the Commission, more than 80% of EU funding;
peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuna nõukogu keeldus 2011. aasta detsembris rahastamast tuvastatud täiendavaid vajadusi, ei olnud 2011. aasta lõpus võimalik rahuldada mõningaid maksetaotlusi, mis ulatusid rohkem kui 10 miljardi euroni, ning see mõjutab nüüd otseselt 2012. aastaks eraldatud makseid; tunneb muret asjaolu pärast, et keeldumine tulenes sellest, et nõukogu seadis kahtluse alla komisjoni rakendusandmed ja vajaduste hinnangud, esitamata mingeid alternatiivseid andmeid või allikaid;
Regrets the fact that, while the Council refused in December 2011 to finance identified additional needs, some payment claims amounting to more than EUR 10 billion could not be honoured in late 2011, which is now impacting directly on available 2012 payments; is concerned at the fact that this resulted from the Council's questioning of the Commission's implementation data and assessments of need without providing any alternative data or source;
on seetõttu ülimalt mures maksete olukorra pärast 2012. aastal ning nõuab, et komisjon esitaks ettepanekud, et lahendus leitaks sel aastal võimalikult varakult, et mitte lükata probleemi edasi 2013. aastasse; on lisaks arvamusel, et niisugune järgmise aasta assigneeringute kasutamine praeguste vajaduste rahastamiseks kujutab endast halba finantsjuhtimist ja on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega; on tõsiselt mures selle pärast, et niisugune käitumine õõnestab liidu võlavaba poliitikat;
Is therefore extremely worried about the payments situation in 2012 and calls for the Commission to put forward proposals so that a solution can be found as early as possible this year, in order to avoid postponing the problem once again, to 2013; takes the view, moreover, that such use of the upcoming year's appropriations to fund current needs is bad financial management and infringes the principle of budget annuality; expresses serious concerns that this practice undermines the zero-debt principle of the Union;
kordab nõudmist, et nõukogu hoiduks eelarvemenetluse käigus makseid kunstlikult kärpimast, ning rõhutab, et selle tulemuseks näib olevat maksete jätkusuutmatu tase; nõuab, et juhul kui niisuguseid ettepanekuid tehakse, määraks nõukogu kindlaks ja põhjendaks selgelt ja avalikult, milliseid ELi programme või projekte võiks tema arvates edasi lükata või millest võiks täielikult loobuda;
Reiterates its call for the Council to refrain from making artificial cuts in payments during the budgetary procedure, and stresses that this seems to be leading to an unsustainable level of payments; requests, in the event of such proposals being made, that the Council clearly and publicly identify and justify which of the EU's programmes or projects it believes could be delayed or dropped altogether;
palub sellega seoses nõukogul viia oma seisukoht kooskõlla realistliku ja vastutustundliku eelarvestamisega ning kohustub jätkama 2012. aasta assigneeringute ja eelkõige maksete kasutamise pidevat jälgimist; kutsub nõukogu üles toimima nii, et eelarvepädevad institutsioonid saaksid töötada ühiste ajakohastatud rakendusandmete alusel ning teha usaldusväärseid esialgseid kulude eelarvestusi; kutsub sel eesmärgil nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelisele kohtumisele, mis toimub 2012. aasta esimesel poolaastal asjakohasel poliitilisel tasandil, et selgitada ja lahendada mis tahes võimalikke arusaamatusi rakendamise arvnäitajate ja hinnanguliste maksevajaduste osas ning ühiselt hinnata 2012. ja 2013. eelarveaastaks ettenähtud maksete olukorda;
In this context, asks the Council to align its position to one of realistic and responsible budgeting, and undertakes to continue to monitor constantly the implementation of the 2012 appropriations and, in particular, payments; calls on the Council to follow suit, so that the budgetary authority can work on the basis of common, updated implementation data and make reliable estimates of expenditure; to this end, invites the Council and the Commission to an interinstitutional meeting to be held during the first semester of 2012 at an appropriate political level with a view to clarifying and settling any possible misunderstanding as to implementation figures and estimated payment needs and to jointly taking stock of the payments situation for the budget years 2012 and 2013;
toonitab, kui oluline on rahastada Euroopa järelevalveasutusi (Euroopa Pangandusjärelevalve, Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), et võimaldada finantsalase reguleerimise tegevuskava ja järelevalvestruktuuride terviklikku elluviimist, hoidmaks ära edaspidiseid kriise; rõhutab, et eelarves tuleks esmatähtsaks pidada Euroopa järelevalveasutuste ja neile sõltumatute õigusteenuste osutamise rahastamist;
Highlights the importance of funding the European Supervisory Authorities (EBA, EIOPA and ESMA) to enable comprehensive delivery of the financial regulation agenda and supervisory structures to prevent future crises; stresses that funding for ESAs and independent legal services for them should be prioritised within the budget;
tunneb heameelt kokkuleppe üle, mis saavutati ITERi lisakulude rahastamise osas 2011. aasta detsembris; nõuab tungivalt, et komisjon järgiks kõnealuses kokkuleppes esitatud ühiseid järeldusi täies ulatuses ning esitaks konkreetsed ettepanekud 360 miljoni euro suuruse summa eraldamiseks 2013. aasta eelarveprojektis, kasutades täielikult ära finantsmääruse ja 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid ning välistades mitmeaastase finantsraamistiku mis tahes täiendava läbivaatamise seoses ITERiga; kordab oma tugevat veendumust, et 360 miljoni euro suuruse summa tagamine 2013. aasta eelarves ei tohiks kõnealuse programmitöö perioodi viimasel aastal kahjustada ELi muu poliitika ja eelkõige nende meetmete edukat rakendamist, mis aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020” eesmärke, ning on vastu mis tahes ümberpaigutustele, mis toimuvad eelarveprioriteetide arvelt; rõhutab, et Euroopa Komisjon on oma finantsplaneeringus näinud rubriigi 1a varuna ette 47 miljonit eurot, mis osaliselt katab ITERi vajadusi;
Welcomes the agreement reached on financing the additional costs of ITER in December 2011; urges the Commission to respect the joint conclusions in this agreement in their entirety and to make concrete proposals on the amount of EUR 360 million in the 2013 draft budget, making full use of the provisions laid down in the Financial Regulation and in the IIA of 17 May 2006 and excluding any further ITER-related revision of the MFF; reiterates its strong conviction that securing the amount of EUR 360 million in the 2013 budget should not impair the successful implementation of other EU policies, especially those that contribute to achieving the goals of the EU 2020 strategy during this last year of the programming period, and specifically opposes any redeployments infringing upon this budgetary priority; stresses that in its financial programming the Commission foresees a margin of EUR 47 million in Heading 1a, which partially covers the needs for ITER;
ootab 1. juulil 2013. aastal eesseisvat Horvaatia ühinemist silmas pidades, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine kiidetakse kiiresti heaks kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 29 („Finantsraamistiku kohandamine laienemise korraldamiseks”), ja palub komisjonil esitata oma ettepanek vastavate täiendavate assigneeringute kohta kohe, kui ühinemisakti on ratifitseerinud kõik liikmesriigid; kordab, et Horvaatia ühinemisega peaks kaasnema asjakohane täiendav rahastamine ja selleks tuleks ette näha uued assigneeringud, mitte 2013. aasta teiseks pooleks assigneeringuid ümber paigutada;
Expects, in view of the upcoming accession of Croatia on 1 July 2013, that the revision of the MFF will be adopted swiftly, in line with Point 29 of the IIA (‘Adjustment of the financial framework to cater for enlargement’) and asks the Commission to present its proposal for the corresponding additional appropriations as soon as the Act of Accession has been ratified by all Member States; reiterates that the enlargement to include Croatia should be accompanied by appropriate additional funding with fresh money rather than redeployments for the second part of 2013;
võtab teadmiseks eelarve ja finantsplaneerimise voliniku 23. jaanuari 2012. aasta kirja, milles väljendatakse komisjoni valmisolekut vähendada oma ametikohtade loetelus ametikohtade arvu 1% võrra juba alates 2013. aastast ja võtta seejuures igati arvesse mõju, mida see suurtele, keskmise suurusega ja väikestele peadirektoraatidele avaldab; kavatseb hoolikalt kaaluda komisjoni kavatsust vähendada 2018. aastaks ELi institutsioonides ja asutustes isikkoosseisu 5% võrra võrreldes 2013. aastaga, ja tuletab meelde, et seda tuleb vaadelda üldise eesmärgina; tuletab meelde, et iga muudatus, mis ametikohtade loetelus tehakse, mõjutab otseselt eelarvet ning ei tohiks mingil juhul vähendada eelarvekomisjoni ega Euroopa Parlamendi eelarvealaseid õigusi; on seisukohal, et töötajaskonna mis tahes lühi- või pikaajaline vähendamine peaks toimuma eelnevat koostatud mõjuhinnangu alusel ning seejuures tuleks muu hulgas täies ulatuses arvesse võtta liidu juriidilisi kohustusi ja institutsioonide uusi pädevusi ja ülesandeid, mis tulenevad aluslepingutest;
Takes note of the letter dated 23 January 2012 from the Commissioner for Budgets and Financial Programming expressing the Commission's willingness to reduce the number of posts in its establishment plans by 1% as early as 2013, taking carefully into account the different effects for large, medium-sized and small directorates-general; intends to closely examine the Commission's intention of reducing by 2018 the staffing level in EU institutions and bodies by 5% compared to 2013, and recalls that this is to be seen as an overall goal; recalls that any change to the establishment plan has a direct impact on the budget and should in no way compromise the budgetary prerogatives of the Committee on Budgets and of the European Parliament; considers that any short-term or long-term reduction in staff should be based on a prior impact assessment and take full account of, inter alia, the Union's legal obligations and the institutions' new competences and increased tasks arising from the treaties;
tuletab meelde, kui oluline on tihe ja konstruktiivne institutsioonidevaheline koostöö kogu menetluse jooksul, ning kinnitab veel kord oma valmisolekut aidata niisugusele koostööle täies ulatuses kaasa täielikus kooskõlas ELi toimimise lepingu sätetega; loodab, et käesolevaid suunised võetakse eelarvemenetluse käigus ja eelarveprojekti koostamisel täies ulatuses arvesse;
Recalls the importance of close and constructive interinstitutional cooperation throughout the procedure and reaffirms its willingness to contribute fully to such cooperation in full accordance with the provisions of the TFEU; expects the present guidelines to be taken fully into account during the budgetary procedure and in the preparation of the draft budget;
võttes arvesse esimeeste konverentsi 16. veebruari 2012. aasta otsust teha ettepanek moodustada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjon ning määrata kindlaks selle volitused ja liikmete arv,
having regard to the decision of the Conference of Presidents of 16 February 2012 to propose that a special committee on organised crime, corruption and money laundering be set up and its powers and numerical composition defined,
võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse kohta Euroopa Liidus Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0459 .
having regard to its resolution of 25 October 2011 on organised crime in the European Union Texts adopted, P7_TA(2011)0459 .
võttes arvesse oma 15. septembri 2011. aasta resolutsiooni ELi jõupingutuste kohta korruptsiooniga võitlemisel Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0388 .
having regard to its resolution of 15 September 2011 on the EU's efforts to combat corruption Texts adopted, P7_TA(2011)0388 .
otsustab moodustada organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu tõkestamise erikomisjoni, millel on järgmised volitused:
Decides to set up a special committee on organised crime, corruption and money laundering, with the following remit:
analüüsida ja hinnata organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ulatust ning mõju liidule ja selle liikmesriikidele ja teha ettepanekud sobivate meetmete kohta, mis võimaldaksid liidul nii rahvusvahelisel, Euroopa kui liikmesriikide tasandil neid ohte prognoosida ja neile vastu astuda;
to analyse and evaluate the extent of organised crime, corruption and money laundering and its impact on the Union and its Member States and to propose appropriate measures to enable the Union to forestall and counter these threats, including at international, European and national level;
analüüsida ja hinnata organiseeritud kuritegevust, korruptsiooni ja rahapesu käsitlevate liidu õigusaktide rakendamist ning sellega seotud poliitikat, tagamaks, et liidu õigus ja poliitika põhineksid tõenditel ja parimatel võimalikel ohuhinnangutel, samuti jälgida nimetatud õigusaktide ja poliitika kooskõla põhiõigustega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 2 ja 6, eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas kehtestatud õigustega, samuti liidu välistegevuse põhimõtetega, eelkõige nendega, mis on toodud aluslepingu artiklis 21;
to analyse and evaluate the current implementation of Union legislation on organised crime, corruption and money laundering, and related policies, in order to ensure that Union law and policies are evidence-based and supported by the best available threat assessments, as well as to monitor their compatibility with fundamental rights in accordance with Articles 2 and 6 of the Treaty on European Union, in particular the rights set out in the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and the principles underpinning the Union's external action, in particular those set out in Article 21 of the Treaty;
uurida ja kontrollida, kuidas on liidu siseasjade eest vastutavad ametid (nt Europol, COSI ja Eurojust) rakendanud oma rolli ja tegevust organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning vastava julgeolekupoliitikaga seotud küsimustes;
to examine and scrutinise the implementation of the role and activities of the Union home affairs agencies (such as Europol, the COSI and Eurojust) working on matters relating to organised crime, corruption and money laundering, and related security policies;