natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et vaesuseoht puudutab otseselt maapiirkondi ja eriti väikesi põllumajandusettevõtteid ning noori põllumajandustootjaid, kes on ohustatud majanduskriisi mõjudest ja tooraine hinna ülemäärasest kõikumisest;
whereas the risk of poverty directly affects rural communities and especially small farms and young farmers threatened by the effects of the economic crisis and by excessive fluctuations in commodity prices;
arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia viie peamise eesmärgi hulka kuulub paindlik eesmärk (st ilma võimalike sanktsioonideta eesmärk) vähendada 20 miljoni võrra vaesusest ohustatute arvu, mille mõõtmiseks kasutatakse kolme liikmesriikide poolt kokku lepitud näitajat (sotsiaaltoetuste maksmise järgne vaesusriski määr, suure materiaalse puuduse indeks ja inimeste osakaal, kes elavad väga madala tööhõivega või töötutes leibkondades), ning arvestades, et kui võrrelda 116 miljonit vaesuseohus inimest ja 42 miljonit suures materiaalses puuduses elavat inimest, siis see eesmärk, mis kindlasti tunnustab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise olulisust, tähendab algusest peale miljonite inimeste tähelepanuta jätmist Euroopas, jättes poliitikast välja kõige nõrgemad, pidades silmas kvantitatiivseid tulemusi; arvestades, et kui ei alustata esmajoones kõige raskemini lahendatavatest olukordadest, siis elluviidav poliitika nendeni ei jõuagi; arvestades, et vaesuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm on üks seitsmest Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusest;
whereas one of the five major objectives of the Europe 2020 strategy is the soft target – i.e. not coupled with sanctions – of reducing the number of people at risk of poverty by 20 million, on the basis of three indicators agreed upon by the Member States (the at-risk-of-poverty rate after social transfers, the severe material deprivation index and the percentage of people living in jobless households or households with very low work intensity); whereas, although this target acknowledges the importance of combating poverty and social exclusion, the figures of 116 million people at risk of poverty and 42 million living in conditions of severe material deprivation mean that, from the outset, it reflects the abandonment of millions of people in Europe, with the associated risk of generating threshold effects which exclude the most vulnerable people from the scope of policies geared to measurable results; whereas, if the most intractable situations are not addressed from the outset, the policies implemented will have no impact on them; whereas the European Platform against Poverty is one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy;
arvestades sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemist mõnes liikmesriigis, mis tuleneb eelkõige majanduslikust ebavõrdsusest tulu ja rikkuse jaotumisel, ebavõrdsusest tööturul, sotsiaalsest ebakindlusest ja ebavõrdsusest juurdepääsul riigi sotsiaalteenustele, nagu sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus, õigus ja teised teenused;
whereas social inequality is increasing in some Member States, in particular as a result of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity and unequal access to the social functions of the state, such as welfare, health, education and the legal system;
arvestades, et vaesus, mille tase on ELi liikmesriikides kõrge juba palju aastaid, mõjutab üha enam majandust, pärsib majanduskasvu, suurendab avaliku sektori eelarvepuudujääki ja vähendab Euroopa konkurentsivõimet, mis omakorda toob kaasa vaesust ja eelkõige pikaajalist tööpuudust, mis puudutab iga kolmandat töötut, kusjuures olukord on veelgi halvem nõrgema majandusega riikides; arvestades, et sotsiaalsete õiguste säilitamine ELis on vaesuse vastu võitlemisel väga oluline;
whereas poverty – which has been running at a high level in the EU Member States for many years – is having a steadily increasing impact on the economy, is detrimental to growth, increases public budget deficits and undermines the EU's competitiveness, and whereas these factors in themselves create poverty and unemployment, particularly long-term unemployment, which affects one-third of the jobless, and whereas this situation that is worse in the more economically vulnerable countries; whereas the preservation of social rights in the European Union is crucial to any attempt to address poverty;
arvestades, et vaesus, mis on võrreldav inimõiguste rikkumisega, peegeldab jõupingutusi, mida tuleb veel teha, et saavutada Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 nimetatud eesmärgid;
whereas poverty can be classed as a human rights violation and is thus proof of the effort still needed to achieve the aims set out in Article 3(3) of the Treaty on European Union;
arvestades, et igasugune säästupoliitika peab olema läbimõeldud ja võimaldama peamiste poliitiliste prioriteetide valdkonnas antitsüklilisi investeeringuid;
whereas any stringent budgetary policy needs to be intelligent, with scope for counter-cyclical investment in major policy priorities;
arvestades, et struktuurireformide vastuvõtmine on oluline Euroopa konkurentsivõime tagamisel, töökohtade loomisel ja vaesusega võitlemisel;
whereas structural reforms must be adopted in order to keep Europe competitive, create jobs and fight poverty;
arvestades, et vaesus on mitmetahuline nähtus, millega võitlemiseks on vaja integreeritud tegevusplaani, mis võtaks arvesse erinevaid eluetappe ja inimeste mitmemõõtmelisi vajadusi ning tagaks samas neile võimaluse kasutada õigusi, ressursse ja teenuseid, nagu need on kajastatud sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise avatud koordinatsiooni meetodi ühistes eesmärkides (2006), et katta põhivajadused ja ennetada sotsiaalset tõrjutust;
whereas poverty is a multi-faceted problem requiring an integrated response which is tailored to different stages of life and to people's multidimensional needs, and which is also based on guaranteeing access to rights, resources and services, as reflected in the common objectives of the Open Method of Coordination for social protection and social inclusion (2006), in order to meet basic needs and prevent social exclusion;
arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) on edukalt avalikkuse teadlikkust ja poliitilist tahet suurendanud;
whereas the 2010 European Year against Poverty and Social Exclusion was successful in raising public awareness and encouraging political commitment;
arvestades, et majanduskasv ja tööhõive, isegi kui on tegu kvaliteetse tööhõivega, ei võimalda iseenesest töötajatel vaesusest üle saada, et tööturu killustatus on suurenenud, et töö- ja elutingimused on eriti finantskriisi ajal oluliselt halvenenud, et töötingimused on muutunud üha ebakindlamaks ja seda tuleb vältida, et viimastel aastatel on üha enam hakatud kõnelema nn vaeste töötajate fenomenist, kuid see on endiselt probleem, mida ei võeta piisavalt tõsiselt võrreldes ülesannetega, mida see meie ühiskonnale pakub, ning et vaeste töötajate arv on märkimisväärselt kasvanud, kusjuures 8% töötajatest elab vaesuses ja 22% töötavatest inimestest on vaesuseohus EUROSTAT (2009), „Sotsiaalkaitsekomitee hinnang Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalsele mõõtmele” (10. veebruar 2011).
whereas growth and employment – even in a decent job – alone are not sufficient to lift people out of poverty, and whereas the labour market has become increasingly fragmented, working and living conditions have deteriorated considerably, particularly in the wake of the financial crisis, and work has become much less secure – a trend which must be combated; whereas the problem of the working poor has gained increasing recognition in recent years, but does not yet appear to be being addressed to an extent commensurate with the challenges it represents for our societies; whereas the number of working poor has grown considerably in recent years, with 8% of the working population living in poverty and 22% of those at risk of poverty holding jobs EUROSTAT (2009), ‘SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy’, 10 February 2011.
; arvestades, et juurdepääs väärikaile ja võrdväärseile töötingimustele on samm edasi pidurdamaks perekondade ja üksikisikute vaesust ja sotsiaalset tõrjutust;
; whereas the availability of decent, egalitarian working conditions is a step towards reducing poverty and social exclusion among families and people living alone;
arvestades, et madala kvalifikatsioonitasemega või kvalifikatsioonita isikud on tööturul suuremas ohus ning sattuvad sagedamini ebakindlale ja madala palgaga tööle ning vaesusse;
whereas, nevertheless, people with few or no qualifications are more exposed to labour market hazards, insecure and poorly paid employment, and poverty;
arvestades, et kodutus on üks vaesuse ja puuduse äärmuslikemaid vorme ning üks probleemidest, mis on kõigis liikmesriikides lahenduseta; arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriikides üldiselt on eri põhjustel palju kodutuid inimesi, mis nõuab erimeetmeid nende integreerimiseks ühiskonda; arvestades, et Eurobaromeetri andmetel on ligi üks eurooplane neljast arvamusel, et üks peamisi vaesuse põhjuseid on korraliku elukoha ülemääraselt suur hind, ning ligi üks eurooplane üheksast arvab, et vaesus takistab juurdepääsu korralikule elukohale; arvestades, et kui isik kaotab oma kodu, siis riigiasutused kaotavad selle isikuga kontakti, ja see mitte ainult ei takista tema abistamist, vaid näitab ka seda, et isik on jõudnud äärmise tõrjutuse etappi;
whereas homelessness is one of the most extreme forms of poverty and deprivation, and a problem which remains unresolved in all the Member States; whereas, for various reasons, most of the Member States now have large numbers of homeless people, necessitating specific measures with a view to integrating them into society; whereas, according to Eurobarometer, almost one European in four regards the excessive cost of decent housing as one of the main causes of poverty, and almost nine Europeans in ten believe poverty makes it harder to gain access to decent housing; whereas public authorities may lose contact with their citizens if the latter lose their housing, and whereas this not only makes it much harder to help them, but is also indicative of an advanced stage in the process whereby an individual becomes excluded from society;
arvestades, et vaesust mõjutavad samuti sotsiaalteenuste, nagu tervis, kultuur, elukoht ja haridus, kättesaadavus ja kvaliteet;
whereas the accessibility and quality of social services such as health care, cultural services, housing and education are additional factors that have an impact on poverty;
arvestades, et elukoha või korraliku elukoha puudumine kahjustab rängalt inimväärikust, mille tagajärjed kõigile muudele õigustele on märkimisväärsed;
whereas homelessness – or not having a decent home – severely erodes human dignity and has major consequences in relation to all other rights;
arvestades, et vaesuspiir 60% tasemel riigi mediaanpalgast on suhtelise vaesuse esmane, asjakohane ja vajalik näitaja, kuid seda tuleks riiklikul tasemel täiendada esmavajalike kaupade ja teenuste ostukorvi mõiste ja arvutusega (mis on vaid esmane vastus vaesusse sattunud inimeste konkreetsele olukorrale) ning 2010. aasta juunis tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) poolt kokku lepitud mõistetega (vaesusoht, materiaalne puudus ja väga madala tööhõivega leibkond), et vastata riikliku poliitika vajadustele;
whereas the poverty threshold of 60% of median national income is a compelling, helpful and necessary indicator of relative poverty, but should be complemented by other indicators such as the concept and calculation of a ‘basket of basic goods and services’ at national level (which is merely a short-term response to the specific situation of people suffering from poverty) and those agreed by the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council (EPSCO) in June 2010 (risk of poverty, material deprivation and households with very low work intensity) in response to public policy needs;
arvestades, et sotsiaalkaitse, sealhulgas miinimumsissetuleku tagamise skeemid, on nüüdisaegsete demokraatlike riikide aluselement, mis tagab olulisel määral inimõigused, mis lubavad sotsiaalset, majanduslikku, poliitilist ja kultuurilist osalemist ühiskonnas ja millel on võtmeroll kriiside mõju piirava majandusliku stabilisaatorina ja kogu eluea jooksul toimiva sissetulekute ümberjaotajana, mis kaitseb sotsiaalsete riskide eest ning hoiab ära ja leevendab vaesusse langemist ja sotsiaalset tõrjutust kõigis eluetappides;
whereas social protection, including minimum income systems, is a basic element of modern democracies that substantially guarantees the human right to social, economic, political and cultural participation in society and plays a key role in stabilising the economy by limiting the impact of crises, and in redistributing resources at every stage of life, while also affording protection against social risks and preventing and alleviating poverty and social exclusion, throughout the life cycle;
arvestades, et OECD andmetel jääb 20–40% sotsiaaltoetustest kasutamata;
whereas, according to the OECD, the proportion of social benefits unclaimed ranges from 20% to 40%;
ja elutingimused, sealhulgas oodatava eluea, pidades eelkõige silmas lapseeas kogetud vaesuse mõju laste tervisele ja heaolule, ning et erinevused rikaste ja vaeste vahel on mõistliku hinnaga tervishoiuteenustele juurdepääsu, sissetulekute ja jõukuse osas ikka veel märgatavad ning suurenevad teatavates valdkondades veelgi;
and living conditions, including life expectancy, particularly in view of the impact of child poverty on child health and well-being, and whereas there is still a significant gap between rich and poor when it comes to affordable access to health services and to income and wealth, which is continuing to widen in some respects;
arvestades, et kindlad ühiskonnarühmad, nagu üksikvanemaga perekonnad, eakad naised, vähemused, puuetega inimesed ja kodutud, on kõige haavatavamad ja vaesuse ohus;
whereas certain sectors of society, such as one-parent families, elderly women, minorities, people with disabilities and the homeless, are among the most vulnerable groups at risk of poverty;
arvestades, et mittediskrimineerimise põhimõte on põhiõiguste nurgakivi, kaasa arvatud sotsiaalse päritolu alusel diskrimineerimine;
whereas the principle of non-discrimination, including the rejection of social discrimination, is a cornerstone of the system of fundamental rights;
arvestades, et meie ühiskonna vananemise tõttu suureneb ülalpeetavate inimeste arv lähitulevikus märgatavalt; arvestades, et eakad, eriti naised, satuvad paljudes riikides nii pensionieaga kaasneva sissetulekute vähenemise kui ka muude põhjuste, näiteks füüsiliselt abist sõltuvaks muutumise, üksinduse ja sotsiaalse tõrjutuse tõttu kõrgendatud vaesuse ohtu; arvestades, et põlvkondadevahelise sideme katkemine on meie ühiskonnas suur probleem;
whereas, because our society is ageing, the number of dependent people will increase considerably in the near future; whereas, in a number of countries, elderly people – in particular women – are at greater risk of poverty than the general population as a result of their loss of income on retirement and other factors such as physical dependence, solitude and social exclusion; whereas the breakdown of intergenerational social bonds is a major problem facing our societies;
arvestades, et pensionipoliitika on vaesuse vastu võitlemise alus;
whereas pension policies are crucial to any attempt to address poverty;
arvestades, et naised satuvad vaesusse üldiselt kergemini kui mehed, ja seda erinevatel põhjustel, näiteks soolise diskrimineerimise tõttu töökeskkonnas, mis toob kaasa meeste ja naiste püsiva palgaerinevuse ja sellest tulenevalt pensionierinevuse, aga ajutise töölt eemaloleku tõttu ülalpeetavate eest hoolitsemiseks või diskrimineerimise tõttu töökohal; arvestades, et Euroopas töötab ainult 63% naistest, samas kui töötavate meeste osakaal on 76%, ning arvestades, et ei ole loodud toetusvõrgustikke ega võetud konkreetseid meetmeid, eelkõige mõistliku hinnaga tugiteenuste pakkumiseks, mis aitaksid tööinimestel ühitada pere- ja tööelu;
whereas women are in general more vulnerable to poverty than men, owing to various factors such as gender discrimination at work (which results in a persistent gender pay gap and subsequent pension disparities), career breaks to care for dependants, and labour market discrimination; whereas only 63% of women work in Europe, compared with 76% of men, and whereas there is a lack of support networks and concrete measures to help working people achieve a work/life balance, such as affordable care services;
arvestades, et vaesus mõjutab erinevalt naisi ja mehi ning poisse ja tütarlapsi, kuna vaestel naistel ja tütarlastel on sageli raskem pääseda sobivate sotsiaalteenuste ja sissetuleku juurde;
whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
arvestades, et tegevusprogrammis ei võeta arvesse naisi ja mehi mõjutavaid konkreetseid soospetsiifilisi aspekte ega pöörata piisavalt tähelepanu vaesuse naisekeskseks muutumisele;
whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
arvestades, et meeste ja naiste palgaerinevused viivad erinevusteni kogu elu jooksul teenitud sissetulekutes, mis tähendab, et naised saavad madalamat pensioni ja on seetõttu meestest suuremas püsiva ja äärmise vaesuse ohus: 65-aastastest ja vanematest naistest on vaesusohus 22%, kuid meestest on seda 16%;
whereas the effect of the gender pay gap on lifetime earning indicates that women will have lower pensions and whereas, as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty: 22 % of women aged 65 and over are at risk of poverty as compared to 16 % of men;
arvestades, et 20% lastest elab vaesuse ohus, samas kui kogu Euroopa rahvastiku sama näitaja on 17% ning madala sissetulekuga perekonnad on vaesusest kõige rohkem ohustatud;
whereas 20% of children are at risk of poverty, compared with 17% of the EU's overall population, and whereas low-income families are one of the groups at greatest risk of poverty;
arvestades, et perepoliitika on hädavajalik vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise poliitika kontekstis;
whereas family policies are an essential part of policies to address poverty and social exclusion;
arvestades, et esimesed kooli poolelijätmise märgid on olulised vaesuse tsükli kordumise signaalid;
whereas the first indications that a young person is likely to drop out of school are an early warning sign of a recurring cycle of poverty;
arvestades, et noorte tööpuudus, mis on niigi kõrgem kui teistes vanuserühmades, on ELis pärast majanduskriisi puhkemist plahvatuslikult suurenenud ning see on ületamas 20% ja jõudmas kõikides liikmesriikides kriitilise piirini, ähvardades noori väga varakult vaesusesse paisata; arvestades, et see murettekitav olukord nõuab kiiret poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset tegutsemist ning et koostoimes demograafiliste muutustega suurendab see oskustööjõu puudust; arvestades, et kutseõppel võib olla oluline roll, aitamaks noortel ja madala kvalifikatsiooniga töötajatel tööturule siseneda, kuid arvestades ka seda, et töökoha leidmine ei tähenda alati vaesusest pääsemist ning et noored kipuvad eriti kergesti töötavate vaeste kategooriasse sattuma;
whereas unemployment among young people, which is already higher than for other age groups, has exploded in the EU since the crisis and is now running at over 20%, and whereas it has now reached a critical level in all the Member States, putting young people at risk of falling into poverty from a very early age; whereas this alarming situation calls for urgent political, economic and social responses and will, in combination with demographic changes, exacerbate skills shortages; whereas vocational training can play a vital role in helping young people and low-skilled workers to join the labour market; whereas, at the same time, getting a job does not always mean escaping poverty, and whereas young people are especially susceptible to finding themselves among the working poor;
arvestades, et sisserännanud ja etnilistesse vähemustesse kuuluvad töötajad on eriti kaitsetud ning et ebakindlate töökohtade pärast, millega nad puutuvad kokku oma päritolu või kvalifikatsiooni tõttu, on neid rängalt mõjutanud majanduskriis ja seega ka vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse suurenemine; arvestades, et võõrtöötajatele on vajalik tagada töötingimused, töötasu ning koolitusvõimalused ja sotsiaalkindlustus, mis on võrdväärsed selle riigi kodanike tingimustega, kus nad tegutsevad;
whereas migrants and ethnic minorities are especially vulnerable workers, who are being hit hard by the economic crisis – and consequently by increased poverty and social exclusion – because of the insecure jobs they are likely to hold on account of their place of origin or level of skills; whereas migrant workers should enjoy the same working and pay conditions and the same level of access to training and social protection as nationals of the countries in which they are working;
arvestades, et puuetega isikud, kelle vaesuse määr on keskmisest 70% võrra suurem, tuleb asetada strateegia keskmesse, mille eesmärk on rõhutada lisandväärtust, kui nad on juba tööturule integreeritud;
whereas people with disabilities, whose poverty rate is 70% higher than average, should be the central focus of a strategy aimed at highlighting the added value they provide once they have joined the labour market;
arvestades, et oluline osa Euroopa romadest, nagu ka muudest marginaliseeritud kogukondadest, elab kahetsusväärselt halbades sotsiaalmajanduslikes tingimustes ning langeb tihti kõigis eluvaldkondades tõsise diskrimineerimise ja segregeerimise ohvriks;
whereas a significant proportion of European Roma are marginalised and live in deplorable socio-economic conditions, and whereas they are often subjected to serious discrimination and segregation in all aspects of life, as are other marginalised communities;
arvestades, et vaesuse suurenemine ELis on praegu kiirenenud majandus- ja finantskriisi ning toiduainete kiire hinnatõusu tõttu, mis on seotud toiduainete peaaegu olematu ülejäägiga, ning arvestades, et 43 miljonit inimest on hetkel toidupuuduse ohus; arvestades, et 1987. aastal loodud toiduabi jaotamise programm, mis on mõeldud liidu enim puudustkannatavatele isikutele, pakub praegu toiduabi 13 miljonile vaesuse all kannatavale inimesele 19 liikmesriigis ning selle tarneahelasse kuulub ligikaudu 240 toidupanka ja heategevusorganisatsiooni; arvestades, et Euroopa Kohtu hiljutine otsus T-576/08, milles peetakse turult programmi jaoks toiduainete ostmist illegaalseks, seab ohtu ELi toiduabi enim puudustkannatavatele isikutele, võttes arvesse programmi kasvavat sõltuvust turuostudest, ning arvestades, et Euroopa Kohtu poolsel määruse 983/2008 artikli 2 tühistamisel näib olevat negatiivne mõju programmile alates 2012. aastast, mis viib 19 liikmesriigis enim puudustkannatavate isikute toiduabi äkilise lõpetamiseni;
whereas the increasing poverty in the EU is currently being exacerbated by the economic and financial crisis and by soaring food prices in the context of almost inexistent food surpluses in the EU, and whereas 43 million people are currently at risk of food poverty; whereas the scheme for food distribution to the most deprived persons in the Union, set up in 1987, currently provides food aid for 13 million people suffering from poverty in 19 Member States, and whereas its distribution chains involve some 240 food banks and charities; whereas the recent Judgment T-576/08 of the European Court of Justice, which deems it illegal to purchase food for the scheme on the market, jeopardises EU food aid for the most deprived, given the scheme's increased dependency on market purchases, and whereas it appears that the ECJ's annulment of Article 2 of Regulation 983/2008 will have an immediate negative impact on the scheme in 2012 and the years to come, leading to an abrupt end to food aid for the most deprived citizens of 19 Member States;