natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et biomassi kui energiaallika tootmine ja tarbimine ei ole iseenesest CO2-neutraalne;
whereas the production and consumption of biomass as an energy source are not, by definition, carbon-neutral;
arvestades, et sotsiaalseid aspekte on vaja võtta arvesse sotsiaalse mõjuhinnangu abil;
whereas the social aspects need to be taken into account, by means of the ‘social impact assessment’ instrument,
mõistab vähese CO2-heitega majanduse arendamise kasulikkust liikmesriikide ja nende piirkondade jaoks; toetab seetõttu komisjoni konkurentsivõimelise vähese CO2-heitega majanduse 2050. aastaks saavutamise edenemiskava koos selle arengutee, konkreetse siseriikliku heite vähendamise vaheeesmärkidega 40%, 60% ja 80% vastavalt 2030., 2040. ja 2050. aastaks ning sektorispetsiifiliste vaheeesmärkide vahemikega kui õigusaktide ning muude majandus- ja kliimapoliitiliste algatuste ettepanekute alust; tunnistab, et trajektoor ja vahe-eesmärgid põhinevad PRIMES-modelleerimisel, et töötada välja vajalikud õigusnormid;
Recognises the benefits to Member States, and, where appropriate, to their regions, of developing a low carbon economy; therefore endorses the Commission's Roadmap to a competitive low carbon economy in 2050, together with its trajectory, the specific milestones for domestic emission reductions of 40 %, 60 % and 80 % for 2030, 2040 and 2050 respectively, and the ranges for sector-specific milestones, as the basis for proposing legislative and other initiatives on economic and climate policy; recognises that the trajectory and milestones are based on PRIMES modelling with a view to preparing the necessary legislative and regulatory instruments;
kutsub komisjoni üles kehtestama kasvuhoonegaaside heite vähendamise 2030. ja 2040. aastaks koos konkreetsete valdkondlike eesmärkide ja sihiteadliku ajakavaga;
Calls on the Commission to set interim greenhouse gas emission reduction for 2030 and 2040, including concrete objectives for each sector, together with an ambitious timetable;
kutsub komisjoni üles esitama lähema kahe aasta jooksul 2030. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed, võttes arvesse konkreetset siseriiklikku suutlikkust ja potentsiaali ning rahvusvahelist edenemist kliimameetmete valdkonnas;
Invites the Commission to bring forward within the next two years the measures necessary to achieve the 2030 objectives, taking into account particular national capacities and potentials, as well as international progress on climate action;
on seisukohal, et meetmeid tuleks rakendada kooskõlastatud, kulutasuval ja tulemuslikul viisil, milles võetakse arvesse liikmesriikide eripärasid;
Considers that measures should be implemented in a coordinated, cost-efficient and effective way, allowing for the specific characteristics of Member States;
nõuab suuremat kooskõla ühenduse programmide ja poliitikavaldkondade vahel, et saavutada edenemiskava eesmärgid ja tagada selle prioriteetide täielik integreerimine uude 2014.–2020. aasta mitmeaastasesse finantsraamistikku; tunnistab, et energiatõhususe 20% kasvu eesmärgi saavutamine võimaldaks ELil vähendada liidu territooriumil CO2-heidet 2020. aastaks 25% või rohkemgi ning selline vähendamine oleks endiselt kulutasuv tee pikaajalise, 2050. aastaks seatud eesmärgini vähendada kasvuhoonegaaside heidet 80–90% võrreldes 1990. aasta tasemega; märgib, et vastavalt edenemiskavale tooks tagasihoidlikum lähenemisviis kaasa märkimisväärselt suuremad kulud kogu perioodi lõikes; tuletab siiski meelde, et investeeringute kulutasuvuse hindamisel tuleks alati arvesse võtta liikmesriikide eelarveid;
Calls for greater consistency among Community programmes and policies in order to achieve the Roadmap's objectives and ensure that its priorities are fully integrated in the new 2014-2020 Multiannual Financial Framework; acknowledges that delivering the 20 % energy efficiency target would allow the EU to reduce its internal CO2 emissions by 25 % or more by 2020, and that this reduction would still be on a cost-effective path towards the long-term 2050 target of reducing greenhouse gas emissions by 80-95 % from 1990 levels; notes that, according to the Roadmap, a less ambitious approach would result in significantly higher costs over the entire period; recalls, however, that the cost-effectiveness of investments should always be measured in the light of Member State budgets;
tuletab meelde, et Durbani kliimakonverentsi eel nõudis Euroopa Parlament süsinikdioksiidi vähendamise eesmärgi suurendamist üle 20% aastaks 2020;
Recalls that in the run-up to the Durban Climate Conference, the European Parliament called for the CO2 reduction target to be increased above 20 % by 2020;
rõhutab, et selged heite eesmärgid ergutavad vajalike varajaste investeeringute tegemist vähem heidet eraldava tehnoloogia alasesse teadus-, arendus- ja tutvustustegevusse ning sellise tehnoloogia kasutuselevõttu, ning pikaajalise strateegia kindlaksmääramine on esmavajalik selleks, et tagada ELi liikumine kokkulepitud eesmärgi saavutamise suunas vähendada heidet aastaks 2050;
Stresses that clear emissions targets will stimulate the early investments needed in R&D, demonstration and deployment for low-emitting technologies, and that defining a long-term strategy is paramount to ensuring that the EU is on track to achieve its agreed objective of reducing emissions by 2050;
palub komisjonil esitada tulude ja kulude analüüs kavandatud edenemiskavast kinnipidamise kohta liikmesriikide tasandil, võttes arvesse siseriiklikke tingimusi, mis tulenevad erinevustest tehnoloogia arengus ja vajalikes investeeringutes (ja üldsuse heakskiidust), ning võtta arvesse võimalikke suuremaid erinevusi ülemaailmsetes tingimustes;
Calls on the Commission to present a cost-benefit analysis of meeting the proposed pathway at Member State level, taking into account national circumstances stemming from different technological development, as well as the necessary investments (and the attendant social acceptability) and the existence of a wider range of possible global conditions;
rõhutab, et üleminek vähese CO2-heitega majandusele omab märkimisväärset potentsiaali luua täiendavaid töökohti ning tagada samas majanduskasv ja luua konkurentsieelis Euroopa tööstusele;
Underlines that moving to a low carbon economy would have significant potential for creating additional jobs, while securing economic growth and providing a competitive advantage for European industry;
tuletab meelde, et üleminek puhtale tehnoloogiale vähendaks märkimisväärselt õhusaastet ja tooks seetõttu olulist kasu tervisele ja keskkonnale;
Recalls that the transition to clean technologies would drastically reduce air pollution and thus ensure significant health and environmental benefits
märgib, et vähese CO2-heitega tehnoloogia ülemaailmne arendamine on kiirelt kasvamas ning Euroopa tulevase konkurentsivõime jaoks on oluline suurendada investeeringuid selle tehnoloogiaga seotud teadusuuringutesse, arendustegevusse ja rakendamisse;
Notes that the worldwide development and application of low carbon technologies is increasing rapidly, and that it is essential for Europe's future competitiveness to increase levels of investment in research, development and application in relation to these technologies;
märgib, et toimumas on säästva tehnoloogia valdkonna innovatsiooni ja teadusuuringute nihkumine Euroopast maailma muudesse osadesse, mistõttu EL võib kaotada valdkonna tehnoloogia alal juhtpositsiooni ja Euroopast võib saada kõnealuse tehnoloogia ja sellega seotud valmistoodete netoimportija; toonitab seetõttu, kui oluline on Euroopa lisandväärtus energiatõhususe ja taastuvenergia alase tehnoloogia ja vastavate toodete väljatöötamisele ja sisemaisele tootmisele;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
rõhutab, et Hiina on maailmas liider paigaldatud tuuleparkide võimsuse poolest, Hiina ja India tootjad on kümne suurima tuulegeneraatoreid tootva riigi hulgas ning Hiina ja Taiwan toodavad hetkel suurema osa maailma päikesepaneelidest; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme, et edendada sellise tehnoloogia ja uute innovaatiliste tehnoloogiate arendamist ja tootmist ELis, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise ambitsioonikad eesmärgid;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world's photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
nõuab, et EL etendaks ka edaspidi aktiivset rolli rahvusvahelistes läbirääkimistes, et viia lõpule kaugeleulatuv, terviklik ja õiguslikult siduv kokkulepe; märgib, kui oluline on, et EL näitaks oma veendumusi ja oleks eeskujuks vähese CO2-heitega majanduse hüvede ja elujõulisuse näitamisel; väljendab heameelt selle üle, et Durbani konverentsil saavutati kokkulepe selges ajakavas rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimiseks aastateks pärast 2012. aastat, ning ühise arusaama üle, et suured saastajad, ükskõik kas nad on arenenud või arenguriigid, peavad kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks võtma vastu kaugeleulatuvad ja piisavad eesmärgid;
Calls on the EU to continue to play an active role in the international negotiations to finalise an ambitious, comprehensive and legally binding agreement; notes the importance of the EU demonstrating its convictions and acting as a role model in demonstrating the benefits and viability of the low carbon economy; welcomes the outcome of the Durban conference in agreeing a clear timeline for drafting an international post-2012 agreement and the acceptance that large emitters, whether they be developed or developing economies, must adopt ambitious and sufficient targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
rõhutab, et EL peab jätkama konstruktiivset tegevust ülemaailmsetel kliimaläbirääkimistel ja Euroopa Liidu välisteenistuse egiidi all on vaja edasi arendada Euroopa kliimadiplomaatiat;
Stresses that the EU must continue to act constructively in global climate negotiations, and that European climate diplomacy needs to be further developed under the umbrella of the EEAS;
juhib tähelepanu sellele, et vähese CO2-heitega majanduse peamine ülesanne on tagada, et kliimamuutust käsitlev poliitika oleks kaasatud kõikidesse energeetika, transpordi, põllumajanduse, hariduse, innovatsiooniga jne seotud olulisematesse tegevusvaldkondadesse;
Points out that the main challenge for a sustainable low carbon economy is to ensure that climate change policies are integrated into all key fields of activity relating to energy, transport, agriculture, education, innovation, etc;
rõhutab, et globaalsete ja Euroopa kliimameetmetega viivitamine ei tooks kaasa ainult kõrgemaid kulutusi 2050. aasta sihteesmärgi saavutamisel, kuna investeeringud on seotud rohkesti süsinikdioksiidi heidet tekitava kapitaliga ning tehnoloogia rakendamise kogemuste tekkimine aeglustuks, vaid ka ELi innovaatilise juhtrolli kaotust teadusuuringutes, töökohtade loomises ning suuniste andmises jätkusuutliku rohelisema majanduse saavutamiseks, ning et 2020. aastaks vajalike meetmetega viivitamise tagajärjeks oleks väiksem vähendamispotentsiaal 2030. aastaks ja järgnevateks aastateks;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
kordab, et kumulatiivne heide on kliimasüsteemi puhul määrav; märgib, et isegi juhul, kui heide väheneks 2020. aastal 30%, 2030. aastal 55%, 2040. aastal 75% ja 2050. aastal 90%, siis ülemaailmsele 2 °C eesmärgile vastavas süsinikutasemes ületaks EL heite tekitamises ühe inimese kohta ikkagi lubatud määra kahekordselt, ja et heite vähendamisega viivitamine tõstab heite kumulatiivset osa oluliselt;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even with a pathway of 30 % reductions in 2020, 55 % in 2030, 75 % in 2040 and 90 % in 2050, the EU would still be responsible for approximately double its per capita share of the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;
tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu piiramine 2 °C-ni ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist;
Recalls that limiting the raise of global temperature to an average of 2°C does not guarantee avoiding significant adverse climate impacts;
Heitkogustega kauplemise süsteem
The Emissions Trading System
mõistab, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) on peamine, ehkki mitte ainus tööstusliku heite vähendamise ja vähese CO2-heitega tehnoloogiate edendamise vahend; märgib, et HKSi on vaja täiustada; palub komisjonil ja liikmesriikidel täiendada ELi HKSi tehnoloogia- ja innovatsioonipõhise lähenemisviisiga, et tagada vajalik märkimisväärne vähendamine;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
märgib, et ELi HKS toimib, nagu on kavandatud, ning et madalam süsinikdioksiidi hind tuleneb vähenenud majanduslikust aktiivsusest ja saadaolevate kvootide suurest hulgast, mis ületab märgatavalt nõudluse; väljendab muret CO2-heite vähendamisele suunatud investeeringute vähese stimuleerimise pärast ja selle pärast, et energiatõhususega seotud suuremad riskid asetavad ELi võrreldes tema konkurentidega ebasoodsasse olukorda; võtab teadmiseks teated, et süsinikdioksiidi hind HKSi olulise suurenemise või muutmise puudumisel tõenäoliselt palju ei suurene;
Notes that the EU ETS is functioning as designed, and that the lower carbon price is a result of reduced economic activity and available allowances far exceeding demand; expresses concern that the lack of stimulus for low carbon investments and greater energy efficiency risks putting the EU at a disadvantage towards its industrial competitors; acknowledges reports that the carbon price is not expected to increase in the absence of much higher growth or adjustment to the ETS;
tunnistab asjaolu, et praegune süsinikdioksiidi hind ei soodusta investeeringuid vähese CO2-heitega tehnoloogialahendustesse ning mängib seetõttu väga piiratud rolli heite vähendamise motiveerimisel, kujutades endast ühtlasi ohtu, et EL jääb järgnevateks aastakümneteks seotuks CO2-mahukate infrastruktuuridega;
Recognises the fact that current carbon price will not incentivise investments in low carbon technologies and thus will have a very limited role in driving emission reductions, while risking to lock the EU into carbon-intensive infrastructures for the decades to come;
rõhutab, et kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise poliitika ei saa tugineda üksnes turupõhistele mehhanismidele;
Stresses that climate change mitigation and adaptation policies cannot rely solely upon market-based mechanisms;
esitada õigusakti ettepanek niipea kui võimalik, et muuta 1,74%list iga-aastast lineaarse vähendamise nõuet nii, et sellega täidetaks 2050. aasta CO2-heite vähendamise eesmärgi nõuded;
proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO2 reduction target;
saastekvootide enampakkumisele reservhinna kehtestamise väärtuse hindamise läbiviimist ja hinnangu avaldamist;
undertaking and publishing an assessment of the value of establishing a reserve price for the auction of allowances;
võtta meetmeid asjaomase teabe kasutamise ja HKSi registri läbipaistvuse suurendamiseks, et võimaldada tõhusamat jälgimist ja hindamist;
taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
täiustada veelgi tasaarveldusmehhanismide kasutamist, piirates näiteks juurdepääsu tasaarveldustele, millega toetatakse Euroopa konkurente tööstusvaldkonnas, näiteks fluorosüsivesinike osas;
further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe's industrial competitors, as in the area of HFCs;
selle tagamist, et mitte ühegi kõnealuse meetme tagajärjel ei vähene sellistele sektoritele eraldatavate saastekvootide hulk, kus vastavalt võrdlusaluste otsusele (komisjoni otsus 2011/278/EL) võib esineda süsinikdioksiidi lekke oht;
ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances for sectors that may be prone to carbon leakage according to the Benchmark-Decision (Commission Decision 2011/278/EU);
märgib, et kõnealused meetmed suurendavad liikmesriikide oksjonitulu, tuletab valitsustele meelde, et kliimaga seotud eesmärkideks kulutatava raha osakaalule ei ole seatud piiranguid, ning soovitab kasutada neid summasid vähese CO2-heitega investeeringute tegemiseks tööstusesse või töökohtade loomise muude võimaluste ergutamiseks, näiteks tööjõumaksude vähendamiseks;
Notes that these measures will increase the auctioning revenue for Member States, reminds governments that there is no limit on the proportion of such money that can be spent on climate-related purposes, and recommends that the sums concerned be used to spur low-carbon investment in industry or to encourage other means of job creation, e.g. reducing taxes on labour;
palub komisjonil esitada 2013. aasta lõpuks ettepanekud saastekvootide oksjonil ostmise nõude laiendamiseks nendele energiamahukatele ettevõtetele, mida rahvusvaheline konkurents ohustab üksnes vähesel määral;
Calls on the Commission to put forward proposals by the end of 2013 for extending, to those energy-intensive industries that face only minimal threat from overseas competition, the requirement that allowances be purchased through auction;
tunnistab, et vähese CO2-heite edenemiskava eesmärkide saavutamiseks on vaja kohandada jagatud jõupingutusi käsitlevat otsust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ);
Acknowledges that, in order to achieve the targets of the Low Carbon Roadmap, the Effort Sharing Decision (Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council) will have to be adjusted;
kutsub komisjoni üles avaldama andmeid ELi tegeliku panuse kohta ülemaailmse CO2-heite vähendamisse alates 1990. aastast, võttes arvesse nüüdseks mujal valmistatavate toodete tarbimist ELis;
Calls on the Commission to publish details of the EU's real contribution to reducing global CO2 emissions since 1990, taking into account its consumption of products now manufactured elsewhere;
nõuab tungivalt vähese CO2-heitega majandusele ülemineku ergutamist mõistliku ja mõõduka reguleeriva lähenemisviisiga; kinnitab, et halduslikult ja rahaliselt koormav keskkonnanõuete järgimine avaldab olulist mõju energiamahukate sektorite tööhõivele ja tootlikkusele ning suurendab süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu, sundides samal ajal ettevõtjaid ja seega ka töökohti EList lahkuma;
Insists that the transition to a low-carbon economy should be underpinned by a reasonable and measured regulatory approach; affirms that administratively and financially burdensome environmental compliance has a significant impact on employment and output in energy-intensive sectors, and increases the risk of carbon leakage, while also forcing businesses and therefore jobs out of the EU;
nõustub komisjoni analüüsiga, et piiride kohandamise meetmeid või impordi lisamist HKSi on vaja kombineerida täieliku enampakkumisega asjakohastes sektorites; kutsub komisjoni üles koostama analüüsi sektoritest, mille puhul tasuta saastekvootide eraldamine ei suuda süsinikdioksiidi heite ülekandumist ära hoida;
Concurs with the Commission's view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage;
kutsub komisjoni üles koostama liikmesriikidele võimalikult kiiresti juhendid meetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on hüvitada ettevõtetele, kelle puhul esineb märkimisväärne süsinikdioksiidi heite ülekandumise oht, CO2-heitega seotud kaudsed kulud, nagu on ette nähtud direktiivis;
Calls on the Commission to provide Member States with guidance for the adoption of any measures intended to compensate industries proven to be exposed to a significant risk of carbon leakage for indirect costs relating to greenhouse gas emissions as foreseen in the directive as soon as possible;
kutsub komisjoni üles koostama Kagu-Euroopa elektrituru jaoks analüüsi geograafilise kriteeriumi puudumise kohta süsinikdioksiidi heite ülekandumise hinnangus;
Calls on the Commission to produce an analysis of the absence of the geographical criterion in the carbon leakage assessment for the electricity market in south-east Europe;
võtab teadmiseks edenemiskavas toodud järelduse, et elektrisektor peaks 2050. aastaks CO2-heite tekitamise peaaegu täielikult lõpetama (heite vähendamine 93%–99%); tunnistab, et ELi tööstuse seisukohast on esimestel vähese CO2-heitega tehnoloogiate valdkonnas tegutsejatel tänases ja homses vähese CO2-heitega maailmas konkurentsieelis; märgib, et heite vähenemine tuleb seetõttu saavutada viisil, mis ei kahjusta ELi konkurentsivõimet ja võtab arvesse süsinikdioksiidi heite ülekandumise ohtu, eriti energiamahukates sektorites;
Notes the roadmap's conclusion that the power sector should decarbonise almost completely by 2050 (93-99 % emissions reduction); recognises that, from an EU industrial perspective, first movers on low-emission technologies have a competitive advantage in today's and tomorrow's low-carbon world; notes that emissions reductions should therefore be achieved in a way which does not harm the EU's competitiveness and addresses the risk of carbon leakage, especially in energy-intensive sectors;