natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et enne finantskriisi suurenesid erasektori võlg, samuti laenumullid ja mõnel juhul avaliku sektori võlg jätkusuutmatult ning riskid tekkisid läbi erasektori võlamullide; lisaks märgib, et valitsemissektori võla kasv oli tingitud vajadusest päästa välja erasektor, eriti finantssektor;
Stresses that before the financial crisis private debt, as well as credit bubbles and in some cases public debt, increased in an unsustainable way, and that risks were created through private debt bubbles; notes, further, that the increase in government debt was the result of the need to save the private sector, in particular the financial sector;
on seisukohal THHI kõrval on varahindade suundumused ja laenukasv EL-is ning liikmesriikides olulised näitajad majandus- ja rahaliidu ning laiemalt ELi tulemusliku finantsstabiilsuse järelevalve tegemiseks;
Takes the view that, in addition to the HIPC, asset price trends and credit growth in the EU and in Member States are crucial indicators for the effective monitoring of financial stability within the EMU and, more broadly, the EU;
märgib, et euroala valitsemissektori võla suhe SKP-sse on palju madalam kui Ameerika Ühendriikidel ja Jaapanil;
Notes that the public-debt-to-GDP ratio of the euro area is much lower that that of the US and Japan;
usub euroala majanduse tugevusse ning euro tähtsusesse rahvusvahelise vääringuna;
Believes in the strength of the euro area economy and in the importance of the euro as an international currency;
tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 282 kohaselt on EKP põhieesmärk säilitada hindade stabiilsus ja see aitab hoida finantsstabiilsust ning finantsturgude nõuetekohast likviidsust; märgib, et rahanduslik ebastabiilsus on tõsine oht keskpika perspektiivi hinnastabiilsusele, sest see takistab rahapoliitika ülekandemehhanismide sujuvat toimimist; väljendab heameelt EKP egiidi all toimiva Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomise üle 1. jaanuaril 2011; avaldab heameelt EKP otsustava rolli üle erakorraliste meetmete võtmisel turgude stabiilsuse säilitamise eesmärgil;
Recalls that, in accordance with Article 282 of the TFEU, the primary objective of the ECB is price stability and that this contributes to financial stability and proper liquidity in financial markets; notes that financial instability poses a serious risk to medium-term price stability in that it hampers the smooth functioning of the transmission mechanisms of monetary policy; welcomes the creation of the ERSB on 1 January 2011 under the auspices of the ECB; congratulates the ECB on the decisive role it has played by taking emergency measures to maintain market stability;
toonitab, et ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 kohaselt võib nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpangaga anda Euroopa Keskpangale määruste abil ühehäälselt eriülesandeid, mis käsitlevad krediidiasutuste ja muude rahaasutuste, välja arvatud kindlustusseltsid, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega seotud poliitikat.
Emphasises that under Article 127(6) of the TFEU the Council, acting by means of regulations in accordance with a special legislative procedure, may unanimously, and after consulting the European Parliament and the European Central Bank, confer specific tasks upon the European Central Bank concerning policies relating to the prudential supervision of credit institutions and other financial institutions with the exception of insurance undertakings;
rõhutab, et võlakirjade tagasiostmine järelturult on põhjendatud eesmärgiga taastada mõjusalt toimiv rahapoliitika ajal, mil teatavad turusektorid toimivad erakordselt halvasti; märgib, et tagasiostuprogramme täiendavad likviidsust neutraliseerivad programmid;
Emphasises that the repurchasing of bonds on secondary markets is justified by the aim of restoring a monetary policy which functions effectively, during this period of exceptional malfunctioning of certain sectors of the market; notes that these repurchasing programmes are complemented by programmes neutralising liquidity;
on sügavalt mures finantsturgudel taas tekkinud püsiva ebastabiilsuse pärast EL-is ning makromajanduses jätkuva olulise tasakaalustamatuse pärast euroala riikide vahel, samuti mitmes euroala liikmesriigis esineva deflatsioonisurve pärast;
Is deeply alarmed at the persistence of the renewed financial turmoil in the EU and the persistence of substantial macrofinancial imbalances between the euro area economies and deflationary pressures in many euro-area Member States;
tuletab meelde, et püsiv ja isegi süvenev majandusliku lähenemise puudumine on euroala ühtse rahapoliitika seisukohalt jätkuvalt struktuurne probleem; toonitab, et rahapoliitika mõju on euroala liikmesriikides väga erinev; on arvamusel, et rahapoliitika asümmeetriline mõju suureneb tõenäoliselt veelgi, kui EKP jätkab intressimäärade tõstmist, kuna mitme liikmesriigi laenud indekseeritakse valdavalt lühiajaliste intressimääradega; on seetõttu veendunud EL-i ühise eelarvehalduse vajalikkuses;
Recalls that the persistent and even worsening lack of economic convergence continues to be a structural problem for a single monetary policy in the euro area; emphasises that the impact of monetary policy differs considerably between Member States in the euro area; considers that this asymmetric impact of monetary policy is likely to become even more pronounced if the ECB keeps increasing rates, given the prevalence in several Member States of loans indexed to short-term interest rates; is convinced, therefore, of the need for common EU fiscal governance;
kutsub komisjoni üles looma Euroopa reitingute sihtasutust ja kaaluma EL-i/IMF-i kohandamiskava järgivate riikide reitingute ajutise külmutamise poolt- ja vastuargumente; taunib samas praegust reitinguagentuuride oligopoli ja nõuab meetmeid konkurentsi tihendamiseks reitinguagentuuride vahel ja selliste agentuuride arvu suurendamist;
Calls on the Commission to set up a European credit rating foundation and evaluate the pros and cons of temporarily suspending credit ratings for countries following an EU/IMF adjustment programme; deplores, further, the current credit rating oligopoly and calls for measures to boost competition among rating agencies and increase the number of such agencies;
palub komisjonil võtta vajaminevaid meetmeid Euroopa Valuutafondi asutamiseks, millega tagatakse see, et IMF-i pole edaspidi vaja Euroopa laenupoliitikasse kaasata, ning millega vähendatakse liikmesriikide sõltuvust muudest rahvusvahelistest institutsioonidest ja turgudest;
Calls on the Commission to take the steps needed to establish a European Monetary Fund and so ensure that the IMF will not need to be involved in Europe's future credit policy, thereby reducing the Member States' dependence on other international institutions and markets;
väljendab heameelt Eesti sisenemise üle euroalasse, mis tõestab ühisraha projekti tugevust;
Welcomes the entry of Estonia into the euro area as proof of the strength of the common currency project;
on mures üldise rahapoliitilise keskkonna arengu ja euro väärtuse pärast teiste vääringute suhtes, sest tavapäratud likviidsussüstid enamikus OECD riikides avaldavad märkimisväärset ülekanduvat mõju; on veendunud, et stabiilsema ülemaailmse rahandussüsteemi jaoks on vaja palju tugevamat rahvusvahelist kooskõlastamist;
Is concerned about global monetary developments and the external value of the euro, as non-conventional liquidity injections in most OECD countries have significant spillover effects; believes that much stronger international coordination is required to make the global monetary system more stable;
väljendab heameelt EKP kindlameelse ja ennetava hoiaku üle kogu kriisi vältel alates 2007. aastast, eriti ebastabiilsuse ajal finantsturgudel 2007., 2008. ja 2010. aastal ning hiljuti 2011. aasta suvel, kui mõned suure EL-i riigi majandus oli liikmesriikide jätkuva otsustusvõimetuse tõttu raskustes, mis sunnib EKP-d võtma praegusele võlakriisile reageerides avalikult poliitilist rolli;
Welcomes the determined and proactive stance taken by the ECB throughout the crisis since 2007, especially during the turmoil on the financial markets in 2007, 2008 and 2010 and, more recently, in the summer 2011 when some major EU economies were in difficulties in the face of continued indecisiveness on the part of the Member States, an attitude which is pushing the ECB into taking on an overtly political role in response to the current debt crisis;
märgib, et rahapoliitikal peab lasuma osa vastutusest varadega seotud mullide tekke eest, arvestades jätkusuutmatut laenukasvu kriisieelsetel aastatel;
Notes that monetary policy must take a share of the responsibility for the creation of asset bubbles, given the unsustainable credit growth during the years leading up to the crisis;
võtab teadmiseks EKP tehtud kriisiohjamise ettepanekud nii majanduse juhtimise kui panganduskriiside lahendamise mehhanismi osas;
Takes note of the proposals on crisis management made by the ECB both in terms of economic governance and the bank resolution mechanism;
20 peab kahetsusväärseks, et puudub asjakohane ELi majanduspoliitika raamistik kriisi ohjamiseks, ning taunib komisjoni ja liikmesriikide kõhklusi kriisi ohjamisel, eriti seal, kus tuleb teha reforme, nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon esitaksid kiiresti terviklikud ja kaugeleulatuvad meetmed, mida on vaja euro stabiilsuse kaitsmiseks; 21.
20 Deplores the lack of an adequate EU economic policy framework for crisis management and the hesitant management of the crisis by the Commission and the Member States, particularly those in which reforms are needed, and urges the Council and the Commission rapidly to put forward the comprehensive and far-reaching measures required to safeguard the stability of the euro; 21.
on mures jätkuvalt pingelise olukorra pärast euroala riigivõlakirjade turgudel, mis kajastub viimase kahe aasta jooksul suurenenud tootluse erinevustes; juhib tähelepanu sellele, et praeguse finantskriisi ajal kogetud paanikalainetest tingitud pagemine turvalisusse on avaldanud väga suurt moonutavat mõju ja põhjustanud kulukat negatiivset välismõju; kiidab EKP katseid vähendada väärtpaberituruprogrammi abil nõrgas seisus olevate liikmesriikide võlakirjade tootlust;
Is alarmed at the continuous strains on the euro area sovereign bond markets, as reflected in widening spreads over the last two years; points out that the flight to safety provoked by the waves of panic during the current financial crisis have had massive distorting effects and have created costly negative externalities; commends the efforts made by the ECB by means of its Securities Markets Programme to reduce spreads in vulnerable Member States;
võtab teadmiseks Kreeka võla restruktureerimise ELi tasandil koordineeritud vabatahtliku vahetuspakkumise abil; on seisukohal, et 21. juuli 2011. aasta tippkohtumisel kokku lepitud Kreeka võlakoormuse vähendamine ei ole millegagi taastanud valitsemissektori võla jätkusuutlikkust;
Takes note of the restructuring of Greek debt by means of a coordinated, voluntary EU exchange offer; considers that the Greek debt burden reduction agreed at the 21 July 2011 summit has done nothing to restore public debt sustainability;
märgib, et kuigi erasektori osades valdkondades ja enamuses liikmesriikides vähendatakse jätkuvalt finantsvõimendust, on liiga suur võlakoormus avalikus sektoris endiselt levinud, eriti finantskriisi tagajärgedega toimetuleku meetmete tõttu;
Notes that, while deleveraging is continuing in parts of the private sector and most Member States, excessive debt levels are still very widespread in the public sector, not least as a result of measures to absorb the outcome of the financial crisis;
tuletab meelde, et enne finantskriisi puhkemist kahanes valitsemissektori võla suhe SKP-sse euroalas 72%-lt SKP-st 1999. aastal 67%-ni SKP-st 2007. aastal, samal ajal kui majapidamiste ja ettevõtjate võlatase ning finantssektori finantsvõimendus oluliselt kasvasid; juhib tähelepanu eriti sellele, et euroala majapidamiste võlg kasvas sel perioodil 52%-lt SKP-st 70%-ni SKP-st ning finantsasutuste võlg suurenes vähem kui 200%-lt SKP-st enam kui 250%-ni SKP-st; tunnistab, et mõned liikmesriigid, nt Kreeka ja Itaalia, erinesid oluliselt sellest üldisest suundumusest;
Recalls that prior to the outbreak of the financial crisis the public-debt-to-GDP ratio of the euro area had fallen from 72% in 1999 and to 67% in 2007 and that, in contrast, debt levels of households and firms and the level of leverage in the financial sector increased significantly over the same period; points out, in particular, that household debt in the euro area increased from 52% to 70% of GDP during the same period and that financial institutions increased their level of debt from less than 200% of GDP to more than 250%; acknowledges that some Member States, such as Greece and Italy, were significant exceptions to these general trends;
võtab teadmiseks EKP finantsvõimenduse määra kiire kasvu, mõõdetuna panga kapitali ja reservide suhtena varadesse, kuigi finantsvõimenduse määra ei saa kohaldada keskpankade suhtes samal viisil mis kommertspankade suhtes; märgib siiski, et 2011. aasta augusti keskpaigaks oli EKP bilansimaht tippajaga võrreldes vähenenud juba ligikaudu 10%, kuigi sealtpeale on bilansimaht kiiresti suurenenud; märgib, et kuigi muude keskpankade bilansimaht on samuti oluliselt suurenenud, ületab EKP finantsvõimenduse määr kaugelt teiste võrreldavate keskpankade vastava näitaja, kui mitte arvestada panku, mis on teostanud nn kvantitatiivse lõdvendamise programme, nagu Föderaalreserv ja Inglise Pank;
Notes the rapid increase in the leverage ratio of the ECB, as measured by its capital and reserves in relation to its assets, even though the leverage ratio cannot be applied to central banks in the same way as it can to commercial banks; notes, however, that by mid-August 2011 the ECB's balance sheet had already shrunk by around 10% from its peak, although it has been increasing rapidly since then; notes that, while there has been also a substantial expansion in the balance sheets of other central banks, the ECB's leverage ratio is higher than that of other comparable central banks, with the exception of those which have implemented quantitative easing programmes, such as the Federal Reserve or the Bank of England;
juhib tähelepanu asjaolule ja tunneb heameelt, et EKP bilansimahu kasv ei ole toonud kaasa inflatsiooni; toonitab EKP suuremat rolli euroala pankade keskse vastaspoolena, mis kajastab vahendustegevuse ajutist kandumist pankadevaheliselt turult eurosüsteemi ning eurosüsteemis olevate aja jooksul tagasimaksmisele kuuluvate varade lisandumist; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et likviidsuse pakkumine maksevõimelistele pankadele ei tähenda tingimata rahapakkumise suurendamist, ning märgib, et need mittestandardsed meetmed on ajutised; on veendunud, et kõik need arengud on koosmõjus välisteguritega taganud inflatsiooni püsimise ligikaudu 2% juures;
Points out and welcomes the fact that the ECB's balance-sheet expansion has not led to inflation; highlights its increasing role as a central counterparty between euro area banks, which reflects a temporary shift in intermediation from the interbank market to the Eurosystem and an increase in euro area assets held by the Eurosystem which will mature over time; points out, further, that providing liquidity to solvent banks does not necessarily entail an increase in monetary supply and notes that the non-standard measures are of a temporary nature; is convinced that all these developments, together with external factors, have ensured that inflation has consistently remained around 2%;
juhib taas tähelepanu sellele, et paljud euroala pangad sõltuvad murettekitavalt palju EKP pakutavast likviidsusest, kuna täielikult toimiv pankadevaheline turg puudub; võtab teadmiseks, et kui 2010. aastal aktsepteeris eurosüsteem tagatistena 488 miljardi euro väärtuses varadega tagatud väärtpabereid, siis nüüd on selliste väärtpaberite eurosüsteemi krediiditehinguteks sobivuse kriteeriumeid märgatavalt karmistatud, mistõttu see maht peaks aja jooksul vähenema;
Draws attention once again to the worrying overreliance of many euro area banks on the liquidity provided by the ECB, in the absence of a fully functional interbank market; notes that while in 2010 the Eurosystem accepted EUR 488 billion of asset-backed securities (ABS) as collateral the eligibility criteria for ABS in Eurosystem credit operations have been tightened significantly, which should lead to a reduction in this amount over time;
rõhutab, et eurosüsteem ei ole nõustunud avalikustama, millise meetodi alusel määratakse suurendatud laenutoetuse programmi raames toimuvate likviidsustehingute jaoks sobivate vähenenud väärtusega varade nn teoreetiline hind; rõhutab, et seetõttu pole võimalik kontrollida, kas EKP on täitnud osaliselt fiskaalülesandeid; nõuab seepärast, et EKP avalikustaks kogu kriisi kestel kasutatud hindamismeetodid;
Stresses that the Eurosystem has refused to disclose the method used to determine the ‘theoretical price’ of impaired assets eligible for its liquidity operations in the framework of the Enhanced Credit Support programme; emphasises that it is therefore impossible to verify whether the ECB has played a quasi-fiscal role; calls, therefore, on the ECB to disclose the valuation methods it has used throughout the crisis,
rõhutab, et euroala nõuetekohase kriisiraamistiku puudumise tõttu tuli EKP-l võtta riske, mida tema volitustes ette ei nähta;
Emphasises that given the lack of a proper euro area crisis framework the ECB was pushed to take risks not covered by its mandate;
palub EKP-lt suuremat läbipaistvust tema käes olevate väärtpaberite, kaasa arvatud tagatisena aktsepteeritud varadega tagatud väärtpaberite ja muude rahapoliitika eesmärkidel hoitavata kaubeldavate ja mittekaubeldavate väärtpaberite ning väärtpaberite, mille hoidmisel ei ole rahapoliitilisi eesmärke, mahu ja kvaliteedi osas;
Asks the ECB to be more open about the quality and quantity of the securities it holds, including ABS accepted as collateral and other marketable and non-marketable securities held for monetary purposes and securities not held for monetary purposes;
tunnistab, et mittestandardsed rahapoliitika meetmed on vajalikud ja märgib nende ajutist iseloomu, aga nõuab nende programmide järk-järgulist lõpetamist kohe, kui finantsturud on rahunenud ja riigivõlakriis lahendatud, eeldusel et luuakse ühenduse raamistik nõuetekohaseks tegelemiseks rahandusliku ebastabiilsuse küsimustega; nõuab meetmeid integreerituma majanduse juhtimise loomiseks;
Acknowledges the need for non-standard monetary policy measures and notes their temporary nature, but calls for a those programmes to be phased out as soon as the financial markets have stabilised and the sovereign debt crisis has been resolved and provided that a Community framework is established to deal properly with financial instability; calls for measures to establish more integrated economic governance;
kutsub EKP-d üles lisama väärtpaberituruprogrammi diskontomäära mehhanism, mida saab kohandada, kui enamus reitinguagentuure on teatud väärtpaberi reitingut veelgi langetanud, millega tagataks see, et EKP kätte ei jää liiga palju riskantseid varasid; on ühtlasi seisukohal, et EKP peaks kaaluma võimalust laiendada enne väärtpaberi tagatiseks võtmist vähemalt kahe krediidireitingu nõude poliitikat varadega tagatud väärtpaberitelt ka kõigile teistele tagatise liikidele, mille puhul praegu nõutakse vaid ühte reitingut, ning kutsub EKP-d üles töötama välja oma riskihindamisraamistik;
Calls on the ECB to introduce as part of the Security Markets Programme a discount rate mechanism that can be adjusted if a given security is further downgraded by most credit rating agencies, with a view to ensuring that the ECB does not end up with too many risky assets; believes, further, that the ECB should consider the possibility of extending the policy of requiring at least two credit ratings before accepting a security as collateral from only ABS to all other types of collateral for which only one rating is currently required, and calls on the ECB to develop its own risk-assessment framework;
rõhutab, et TARGET2 arvelduste süsteemis osalevatele pankadele kehtestatud tingimused ja üldisemalt EKP likviidsuse tagamise vahendid tekitavad muret seoses EKP enda jaoks tekkiva krediidiriskiga; palub seetõttu EKP-lt läbipaistvuse suurendamiseks korrapärasemat avalikku teavet TARGET2 arvelduste süsteemis mõõdetavate euroala keskpankade vaheliste rahavoogude kohta ja nõuetekohaste selgituste andmist hiljutiste arengute kohta, et neid voogusid ei tõlgendataks ekslikult alaliste ümberpaigutustena jooksevkonto ülejäägiga riikidest jooksevkonto puudujäägiga riikidesse;
Emphasises that conditions imposed on banks benefiting from the Target-2 settlement system and, more generally, ECB liquidity provision facilities are a matter of concern in terms of credit risks for the ECB itself; calls on the ECB, therefore, to provide more regular public information on flows between euro area central banks, as measured under the Target-2 settlement system, for the sake of increased transparency and to provide a proper insight into recent developments so that these flows are not mistakenly interpreted as permanent transfers from current account surplus countries to deficit countries;
on mures euroala mitmete süsteemselt ja mittesüsteemselt oluliste pangandusasutuste laenutähtaegade ja valuutade mittevastavuse kõrge taseme pärast;
Is concerned at the high levels of debt maturity and currency mismatch of several systemically and non-systemically relevant euro area banking institutions;
on seisukohal, et praeguses erakorralises olukorras tuleb kiiresti määratleda ja avalikustada EKP likviidsustoetustega kaasnevad ranged lisatingimused, sealhulgas avalikustamata ja sise-eeskirjadest rangemad usaldatavusnormatiivide tingimused ning EKP refinantseerimistegevuseks aktsepteeritud tagatisega seotud allahindlused;
Takes the view that in the current emergency there is an urgent need to define and disclose additional strict conditions attaching to ECB liquidity provisions, including prudential conditions which go beyond internal and non-disclosed rules and haircuts linked to the collateral accepted for its refinancing operations;
palub EKP-l uurida, kas kohustuslike reservide nõue võiks olla intressimäära kõrval täiendav vahend finantsstabiilsuse säilitamiseks, ilma et see kahjustaks majanduse taastumist;
Asks the ECB to explore whether compulsory-reserve requirements could be an additional instrument, alongside the interest rate, to safeguard financial stability without hampering the recovery;
märgib, et üks USA-s ja EL-is kriisi eel ja ajal rakendatud rahapoliitika tagajärg on järsu intressikõvera kujundamine, mis aitab hoiustajate ja lühiajaliste laenude andjate abiga pangandussüsteemi kiiremini rekapitaliseerida;
Notes that in the US and the EU one of the consequences of the monetary policies implemented before and during the crisis has been the engineering of a steep yield curve which helps the banking system to recapitalise more rapidly with the help of depositors and short-term lenders;
toonitab EKP aastatepikkust ranget ja järjepidevat hoiakut eesmärgiga tugevdada majanduse juhtimist üleeuroopalistes huvides;
Emphasises the constant and rigorous stance taken by the ECB over many years on the issue of strengthening economic governance in the European interest;