natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tunnistab spordi, kultuurilise tegevuse, vabatahtliku töö ja kodanikuaktiivsuse tähtsust mitteametliku hariduse ja elukestva õppe foorumi loomisel;
Recognises the benefits of sport, cultural activities, volunteering and active citizenship in providing a forum for non-formal education and lifelong learning;
rõhutab, et oluline on pakkuda õpilastele erinevaid haridusteid, ühendades üldharidust ja kutseõpet, ning nõuab, et tegemist oleks nende sobivas tasakaalus kombinatsiooniga vastavalt õpilaste vanusele ja erialasele suunale, pakkudes õpilastele parimaid võimalusi juurdepääsuks kvaliteetsele tööhõivele; tuletab sellega seoses meelde haridussüsteemi ning töömaailma, samuti kutseõppesüsteemide vaheliste seoste loomise tähtsust; rõhutab lisaks, et tähtis on võimalus õppida teist Euroopa keelt, et hõlbustada noorte liikuvust ja motiveerida noori huvituma ja kujundama arvamust sellest, mis toimub väljaspool nende kitsapiirilist keskkonda;
Stresses the importance of varied educational pathways for schoolchildren, combining general and vocational training, and is convinced that it is a judicious blend of the two, based on a pupil's age and strengths, that offers them the best chance of a securing a high-quality job; points out, in this respect, that it is important to promote bridges between the education system and the world of work, as well as between training systems; stresses, further, the importance of opportunities to learn a second European language, in order to facilitate youth on the move and to motivate young people to develop interests and perspectives outside their own narrow environment;
rõhutab lapsevanemate jaoks mõeldud algatuste ja programmide lisandväärtust, sest need võimaldavad neile elukestvat õpet, et täiendada oma haridust ja tugevdada seega oma laste kodust õpetamist ja nendega õppimist;
Emphasises the added value of initiatives and programmes intended for parents that enable them to take a lifelong-learning approach to improving their education and so strengthen teaching and learning at home with their children;
nõuab koolide vahendite moderniseerimist, et kasutada pedagoogiliste meetodite digitaliseerimisega kaasnevaid võimalusi; palub samuti võtta arvesse tulevastel töökohtadel vajaminevaid oskusi, näiteks keelteoskust ja digitaalset kirjaoskust;
Calls for school resources to be updated to exploit the potential benefits of digitised teaching methods and for attention to be paid to qualifications such as language proficiency or digital literacy, which are necessary for the jobs of tomorrow;
kutsub liikmesriike üles võtma arvesse tööturu nõudmisi ja võtma meetmeid kutsehariduse kvalifikatsioonide staatuse tõstmiseks, tugevdades samas kutseõppeasutuste ja ettevõtjate koostööd, et need paistaksid igasuguste võimetega õpilastele arvestatava valikuna;
Calls on Member States to take account of the requirements of the labour market and to take steps to raise the status of vocational qualifications, while also strengthening cooperation between vocational institutions and businesses, so that the former are seen as a viable option for students of all abilities;
rõhutab, et põhimõte „õppida õppima” peaks olema iga kooli õppekava keskmes; märgib, et aktiivsed õpetamismeetodid on üliolulised suurema arvu noorte õppimisprotsessi kaasamiseks ning innustamaks neid oma teadmisi süvendama, ja soovitab kaasata uusi tehnoloogilisi rakendusi, nagu asjade interneti pakutavad rakendused, et suurendada nende motivatsiooni ja parandada õpitulemusi;
Stresses that the principle of ‘learning to learn’ should be at the heart of all school curricula; notes that active teaching methods are crucial to engaging more young people in the process of learning and encouraging them to expand their knowledge, and recommends the incorporation of new technological applications, such as those offered by the Internet of Things, with a view to increasing motivation and output;
rõhutab haridussüsteemiväliste tegevuste arendamise ja toetamise tähtsust; on arvamusel, et juurdepääs koolivälisele tegevusele, näiteks sportimisele, kultuuritegevustele või lihtsalt vaba aja veetmisele, võib vähendada koolist puudumist ja koolist väljalangemisi ja on väga oluline laste arenguks;
Stresses the importance of developing and supporting activities outside the education system; considers that access for all to extra-curricular activities, be these sports, cultural or simply leisure activities, can reduce rates of truancy and ESL and are very important for the children's development;
rõhutab, et koolides tuleks arendada õppekavaväliseid tegevusi, sest see aitab luua koolikeskkonnast positiivse pildi; tunnistab, et kooli poolelijätmise ennetamise üks viise on pakkuda õpilastele rohkem stiimuleid koolis käimiseks;
Emphasises that extra-curricular activities should be developed within schools, as this helps to create a ‘positive’ image of the school environment; acknowledges that giving pupils more incentives to go to school is a way of preventing ESL;
tunnistab, et noorteorganisatsioonidel on tähtis roll kooli poolelijätmise ennetamisel mitteametliku hariduse andmise kaudu, mis pakub noortele vajalikke oskusi, vastutustunnet ja tõstab nende enesehinnangut;
Recognises the role that youth organisations play in preventing ESL by offering non-formal education, which provides young people with important competences, a sense of responsibility and increased self-esteem;
tunnistab, et kõigis ELi liikmesriikides saavutatakse kooliõpilaste kirja- ja arvutusoskus täiel määral väga harva ja see soodustab koolist väljalangemist; rõhutab, et liikmesriigid peaksid kiiresti seadma eesmärgid selle tagamiseks, et kõik õpilased oskavad algkooli lõpetades lugeda, kirjutada ja arvutada oma vanusele vastaval tasemel; on lisaks arvamusel, et liikmesriigid peaksid looma ka kirja- ja arvutusoskuse kavad, et õpilased, kes oma ametliku hariduse käigus neid elementaarseid oskusi ei omandanud, saaksid seda tagantjärele võimalikult kiiresti teha;
Recognises that in all EU Member States adequate levels of literacy and numeracy are rarely reached by all school students, which contributes to ESL; emphasises that Member States should, as a matter of urgency, set targets to ensure that all pupils leave primary school with the ability to read, write and perform arithmetic at an appropriate level for their age; takes the view, moreover, that Member States should also establish literacy and numeracy schemes to allow students who have missed out on these essential skills during their formal education to catch up as quickly as possible;
Lahendused teise võimaluse andmiseks
Second-chance solutions
kutsub liikmesriike üles leidma võimalusi, kuidas kooli pooleli jätnud õpilasi koolisüsteemi tagasi tuua kohandatud programmide kasutamise, näiteks „teise võimaluse” koolide kaudu, mis pakuvad kohandatud õpikeskkonda, aidates samas noortel taastada eneseusku ning õpisuutlikkust;
Calls on Member States to find ways of reintegrating early school leavers into the school system by implementing suitable programmes, such as ‘second-chance’ schools, which provide a suitable learning environment that enables young people to rediscover confidence in themselves and in their capacity to learn;
märgib, et taasintegreerimismeetmetega nende aitamiseks, kes seda kõige rohkem vajavad, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid, et selgitada välja ja jälgida asjaomaseid õpilasi, suurendada teadlikkust ja hinnata tulemusi;
Notes that in order to ensure that these reintegration measures reach out to those most in need appropriate arrangements should be made to identify and monitor the pupils concerned, raise awareness and measure outcomes;
rõhutab, et suurim taasintegreeritus saavutatakse programmidega, mis on suunatud kooli poolelijätjate individuaalsetele vajadustele; palub haridusasutustel arvestada üksikisikute vajaduste ja õigustega nende jaoks programmide väljatöötamisel;
Stresses that the highest reintegration rates are achieved by programmes which address the individual needs of early school leavers; calls on educational institutions to respect the needs and rights of individuals in developing programmes for them;
rõhutab, et tegevusi tuleb organiseerida kohalikul tasandil, et julgustada inimesi kooli tagasi pöörduma ning soodustada positiivset keskkonda inimeste jaoks, kes on kooli pooleli jätnud ja soovivad uuesti kooli minna;
Emphasises the need to organise activities at local level to encourage people to return to school and to promote a positive environment for people who left school early and intend to return;
märgib, et liikmesriikides on viidud läbi väga vähe mitmesuguste taasintegreerimismeetmete hindamisi; palub seetõttu liikmesriikidel jälgida ja hinnata oma taasintegreerimiskavasid ja seada eesmärgid nende parandamiseks;
Notes that very few evaluations have been carried out of the various reintegration measures in Member States; calls, therefore, on Member States to monitor and assess their reintegration programmes and to set targets for improvement;
rõhutab vajadust analüüsida klassi kordama jäämist ja selle seost kooli poolelijätmisega ning toonitab, et õpilastele tuleb koostada individuaalsed kavad;
Stresses the need to analyse the phenomenon of repeating a school year and its impact on ESL rates, highlighting the importance of individual programmes for individual pupils;
nõuab, et liikmesriigid looksid rohkem teist võimalust pakkuvaid koole, muudaksid paremaks nende õppekavad, õppematerjalid ja tehnilise varustuse ning suurendaksid olemasolevate õpetajate suutlikkust, arvestades, et mainitud koolid on muutumas oluliseks vahendiks ametlikust haridussüsteemist välja langenud inimeste taasintegreerimisel;
Urges Member States to set up more second-chance schools, strengthening the content of their curricula and their material and technical equipment and boosting the capacity of the teaching staff available, given that these schools are emerging as an important tool for the reintegration of individuals who have slipped through the net of the formal educational system;
Haridussüsteem ja tööhõive
Education system and employment
juhib tähelepanu sellele, et kooli poolelijätmise määra langetamine mitte enam kui 10%-ni – millega täidetaks üks ELi 2020. aasta üldeesmärk – vähendaks noorte tööpuudust ja suurendaks tööhõivet, kuna praegu on 52% kooli poolelijätnutest töötud ning akadeemiliste hinnangute kohaselt väheneb madala kvalifikatsiooniga või kvalifitseerimata tööjõule kättesaadavate töökohtade arv lähiaastatel veelgi; juhib tähelepanu sellele, et väljalangevuse määra kõigest 1% võrra vähendades oleks võimalik juurde saada 500 000 kvalifitseeritud potentsiaalset töötajat;
Notes that a reduction in ESL to no more than 10 %, meeting the EU 2020 headline target, would have an effect in reducing youth unemployment and in improving the employment rate, since currently 52 % of school leavers are unemployed and, according to academic estimates, the number of jobs available for low-skilled or unskilled labour will decline even further in the coming years; points out that reducing the ESL rate by only 1 % could boost the number of qualified potential employees by 500 000;
on seisukohal, et kooli poolelijätmine tähendab noortele kaotatud võimalusi ning ELile tervikuna sotsiaalse ja majandusliku potentsiaali kadu; rõhutab tõsiasja, et lisaks praegustele demograafilistele muutustele ei saa Euroopa riigid endale lubada sellist annete tohutut raiskamist; rõhutab, et seda küsimust tuleb käsitleda tööturgu ja ELi konkurentsivõimet arvestades, mille mõlema puhul kipuvad olema eelistatud seisundis kõrgharidusega töötajad; märgib, et haridustaseme tõstmine aitab seda suundumust muuta, sest oskuste kõrgem tase aitab kaasa arukale majanduskasvule ning töötuse ja vaesuse kui ühe peamise ohuteguri vastu võitlemine soodustab kaasavat majanduskasvu;
Takes the view that ESL translates into missed opportunities for young people and a loss of social and economic potential for the EU as a whole; emphasises the fact that, in addition to the impact of current demographic changes, European countries cannot afford this enormous waste of talent, and stresses that this trend should be seen against the background of a labour market and a level of EU competitiveness that will both tend to favour holders of higher education qualifications; points out that improving educational attainment will thus help to reverse this trend in that higher skill levels will make for ‘smart growth’ and that tackling one of the main risk factors involved in unemployment and poverty will pave the way to ‘inclusive growth’;
rõhutab seost kooli poolelijätmise ja noorte töötuse vahel; märgib, et 2009. aastal olid rohkem kui pooled kooli poolelijätjatest ELis töötud ja et kooli poolelijätmine võib põhjustada liigse sõltuvuse ebakindlatest töökohtadest ja struktuurse töötuse probleemi suurenemise elanikkonnas laiemalt;
Highlights the link between ESL and youth unemployment; notes that more than half of early school leavers in the EU were unemployed in 2009 and that ESL can lead to an overdependence on precarious jobs, as well as exacerbating the problem of structural unemployment in the broader population;
märgib, et kooli poolelijätjad osalevad vähem tõenäoliselt aktiivselt sotsiaalses ja majanduslikus ettevõtluses ja sellel on halvad tagajärjed majandusele ja ühiskonnale;
Notes that early school leavers are less likely to be actively involved in social and economic entrepreneurialism, which has negative consequences for the economy and society;
rõhutab, kui oluline on vähendada kooli poolelijätmist, seda ka ELi demograafilisi arenguid silmas pidades;
Stresses the importance of combating ESL, not least in view of demographic trends in the EU;
märgib, et pikaajalise majandusliku ja sotsiaalse mõju tõttu toob kooli poolelijätmine kaasa märkimisväärse vaesuse ohu ja kooli poolelijätmise vähendamine on võimalus noorte sotsiaalse tõrjutuse ennetamiseks; peab seetõttu kooli poolelijätjate arvu vähendamist riiklike ja ELi tasandi strateegiate raames põhimeetmeks, mille abil vähendada vaesumisohus inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra, ning nõuab, et liikmesriigid ei alandaks koolikohustuse vanusepiiri;
Notes that the long-term economic and social effects of ESL create a significant risk of poverty and that combating ESL is a way to prevent social exclusion among young people; therefore considers reducing the number of early school leavers to be a key measure in reaching the target, under strategies at both national and European level, of lifting at least 20 million people out of the risk of poverty, and urges the Member States not to reduce the statutory school-leaving age;
kutsub tööandjaid üles ergutama, kus võimalik, keskkoolihariduseta noori töötajaid kooli lõpetama, rakendades sisemist halduspoliitikat õppimise ja töö sobitamiseks; tuletab sellega seoses meelde vajadust toetada õppurite osalemist Leonardo da Vinci programmis;
Calls on employers, where possible, to encourage young workers who have not gained higher secondary education qualifications to become qualified, by introducing in-house policies enabling staff to combine study with work; notes, in that connection, the need to promote the participation of learners in the Leonardo da Vinci programme;
palub seetõttu liikmesriikidel kiiremas korras välja töötada poliitika, mille abil luua uutel pädevustel põhinevaid uusi töökohti;
Calls, therefore, on the Member States to draw up policies as quickly as possible with a view to creating new jobs based on new skills;
rõhutab vajadust kohandada haridussüsteemid tööturu nõuetele vastavaks; juhib tähelepanu sellele, et olukorras, kus tulevikus on haruldane töötada kogu elu ühes valdkonnas, tuleb õpilastel omandada lai valik võimeid, nagu loomingulisus, loominguline mõtlemine, üldoskused ning võime kohaneda kiiresti ja paindlikult muutuvate tingimuste ja nõuetega;
Stresses the need to adapt education systems to meet the requirements of the labour market; points out that in a situation where it will be rare, in future, to spend one's entire working life in a single sector, pupils need to acquire a broad range of abilities, such as creativity, creative thinking, general skills and the ability to adapt quickly and flexibly to changing conditions and requirements;
nõuab, et liikmesriigid tegutseksid komisjoni abiga tõhusalt nähtuse NEET (Not in Education, Employment or Training – ei tööta, ei omanda haridust ega kutset) dokumenteerimiseks ja sellega võitlemiseks;
Urges Member States, assisted by the Commission, to act effectively to record the phenomenon of NEET (Not in Education, Employment or Training) and tackle it;
teeb ettepaneku laiendada praktikavõimalusi ettevõtetes paralleelselt koolihariduse omandamise jätkamisega;
Proposes expanding the scope for taking company traineeships in parallel with continuing school education;
rõhutab, et liikmesriigid peaksid jätkuvalt parandama haridus- ja koolitussüsteeme, et vastata paremini üksikisikute ja tööturu vajadustele, muu hulgas põhioskustega (kirja- ja arvutusoskus) seotud probleemidega võitlemise abil ning kutsehariduse ja -koolituse edendamise ja selliste meetmete võtmise teel, millega leevendada üleminekut haridussüsteemist tööturule;
Emphasises that the Member States should further improve their education and training systems in order to better match the needs of the individual with those of the labour market, including by tackling the problems of basic skills (literacy and numeracy), promoting vocational education and training and taking measures to ease the transition between education and the labour market;
märgib, et sagedamini jätavad kooli pooleli poisid ja oht on luua alam ühiskonnaklass, kuhu kuuluvad noored, töötud, vähese haridusega või hariduseta mehed, kel on halvad võimalused osaleda tööturul ja ühiskonnas laiemalt; nõuab, et liikmesriigid pööraksid eriti tähelepanu poistele, kellel on raskusi koolikeskkonnaga kohanemisel, ega alandaks kohustuslikku kooliiga;
Notes that boys more often leave school early and that we are at risk of creating a lower class of young, unemployed men with little or no education and poor chances of becoming a part of the labour market and society in general; urges the Member States to pay special attention to boys who have difficulties adapting to the school environment and not to lower the compulsory school-leaving age;
palub komisjonil seda arvestades, et töö on ajutine ja ebakindel enamasti vähese haridusega inimestel, tagada, et kooli pooleli jätnute tööturule taasintegreerimisega kaasneksid alati täiendavad koolitusprogrammid, mis võimaldaksid neil oma tulevikuväljavaateid tööturul parandada;
Bearing in mind that instances of short-lived and insecure employment are higher among persons with little education, calls on the Commission to ensure that efforts to enable early school leavers to return to the labour market invariably go hand in hand with additional training programmes to improve their future employment prospects;
tuletab meelde, kui tähtis on investeerida ümberõppesse ja kutsehariduse õppevormide moderniseerimisse kui strateegilisse vahendisse kooli pooleli jätnud noorte tööturule integreerimiseks;
Points out that investment in retraining and in the modernisation of vocational training courses is essential in order to help early school leavers integrate into the labour market;
rõhutab, et tehnilises kutseõppes õpetatavaid oskusi tuleb kaasajastada ja kohandada pakutavad erialad tööturu nõuetega, kuna hariduse ja tööhõive omavaheline seotus on kooli poolelijätmise vähendamise lahutamatu osa;
Highlights the need to upgrade the skills provided in technical vocational training and more effectively to match the specialisations offered with labour market requirements, since linking education and employment is an integral part of tackling ESL;
on seisukohal, et kooli poolelijätmise vähendamiseks peab hariduspoliitika olema seotud majanduse elavdamise poliitikaga ning sellest tulenevalt peab sellega soosima stabiilse tööhõive loomist, vältima õpingute katkestamist, töösuhete ajutisust ja ebakindlust ning ajude äravoolu kiirenemist;
Considers that, to combat ESL, education policies must be linked to policies aimed at promoting economic recovery and hence at creating permanent jobs and averting any dropping-out of education, short-lived and insecure employment and a speeding-up of the brain drain;
soovitab, et uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning võõrkeelte õpe peaks algama varajases eas, kuivõrd tegemist on eriti vajalike suhtlusvahenditega ja noores eas omandatakse neid kiiresti;
Recommends that training in NITC (new information and communication technologies), as well as in language technologies, should begin at an early age, given that these are particularly useful means of communication which young people have the ability to master quickly;
väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu nõukogu soovitus meetmete kohta kooli poolelijätmise vähendamiseks, mis pakub selles valdkonnas välja tervikliku poliitikaraamistiku, analüüsib kooli poolelijätmise põhjuseid igas liikmesriigis nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, hindab olemasolevate meetmete tõhusust ning ühendab nimetatud nähtusega võitlemiseks ennetus-, sekkumis- ning kompenseerimispoliitika;
Welcomes the Commission proposal for a Council recommendation on policies to reduce ESL, which proposes a framework for comprehensive policies in this area, an analysis of the underlying reasons for ESL at national and local level in each Member State, an evaluation of the effectiveness of the existing measures and the integration of the prevention, intervention and compensation measures to combat this phenomenon;
on veendunud, et kui võtta arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, võib kooli poolelijätmise vähendamise ulatuslike strateegiate Euroopa raamistik olla liikmesriikidele kasulik eeskuju õige suuna väljaselgitamiseks olemasoleva poliitika täiendamisel ja riiklike reformikavade väljatöötamisel;
Believes that, while respecting the principle of subsidiarity, a European framework for comprehensive strategies to tackle ESL could provide a useful guide for Member States in ascertaining the correct approach to upgrading existing policies and developing their National Reform Programmes;
hoiatab negatiivsete tagajärgede eest, mis võivad kaasneda riiklike haridusinvesteeringute ja eelarve kärpimise poliitikaga, mida liikmesriikides võidakse majanduskriisi tõttu rakendada, sest see suurendab kooli poolelijätmise näitajaid Euroopa Liidus veelgi;
Warns that the possible public spending cuts in the education sector on account of the economic crisis and the budgetary austerity policies being implemented in Member States will have adverse effects, in that they will further increase the numbers of early school leavers in the EU;
rõhutab, et kooli poolelijätmise vähendamisse suunatud suurematel finantsinvesteeringutel võib olla pikaajaline mõju, ennetades noorte muutumist sotsiaalkaitsesüsteemidest sõltuvaks;
Stresses that investing more money in combating ESL can have the long-term effect of preventing young people from becoming dependent on social security;
pooldab ettepanekut võtta ELi 2012. aasta eelarvesse katseprojekt noorsoo kohta, mille eesmärk on anda garantii, et noored inimesed ja eriti koolist väljalangejad tuuakse edukalt tööturule;
Advocates, in the context of the 2012 EU budget, the proposed ‘Pilot Project on Youth’ with the objective of providing a guarantee to integrate young people, and in particular early school leavers, into the labour market;
pooldab struktuurifonde ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi sihipärast, tõhusat ja kooskõlastatud kasutamist noortele ja eelkõige kooli pooleli jätnutele suunatud strateegiate elluviimiseks, et edendada ühiskonda kaasatust liikmesriigispetsiifiliste programmide kaudu, kindlustada kõrgetasemeline haridus kõigile ning hoida ära kooli poolelijätmist ja koolist puudumisi;
Advocates the targeted, efficient and coherent deployment of the Structural Funds, especially the European Social Fund, with a view to the full implementation of the Youth strategies, in particular for early school leavers, in order to promote social inclusion under specific programmes in each Member State, ensure high-quality education for all and prevent ESL and truancy;