natgillin/translations-raw huggingface dataset:
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=1837 või veebipõhist ärisõnastikku aadressil http://www.businessdictionary.com/definition/non-tariff-barrier-NTB.html.
http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=1837 , or also to the Business Dictionary online at: http://www.businessdictionary.com/definition/non-tariff-barrier-NTB.html
Mittetariifseid meetmeid on kahte peamist liiki.
There are two main types of NTBs: the first one consists of
Sellega võivad kaasneda levitamise piiramine või muud konkurentsivastased meetmed ja keelud, mis võivad samuti kaubavahetust moonutada.
This can be complemented by restraints on distribution or other non-competitive practices and prohibitions that can also distort trade.
Mittetariifsed tõkked on tehnilised, keerulised ja poliitiliselt tundlikud, kuna osasid neist meetmetest rakendavad valitsused nn avalikku huvi silmas pidades.
NTBs are technical, complex and politically sensitive because some of these measures are being implemented by Governments in the so-called public interest.
Näiteks ei ole tervise- ja tarbijaohutust puudutavad tehnilised normid, miinimumstandardid ja sertifitseerimissüsteemid iseenesest kaubandustõkked, kuna neid võib rakendada õigustatud poliitiliste eesmärkide täitmiseks.
For instance, technical regulations, minimum standards and certification systems regarding health and consumer safety may not per se constitute barriers to trade, as they can be implemented to meet legitimate policy goals.
Paraku kuritarvitatakse selliseid poliitikavahendeid mõnedel asjaoludel just nende potentsiaalselt õiguspärase iseloomu tõttu ja neid on keeruline kõrvaldada.
However, it is precisely because of their potentially legitimate nature that in some circumstances these sorts of policy instruments are being misused, and it is difficult to remove them.
Mittetariifsed tõkked on ülemaailmse kaubanduse kõige keerulisem probleem.
The NTBs are the political ‘hot potatoes’ of global trade to say the least.
Õigustatud turvameetmete ja varjatud protektsionismi eristamiseks peaks kaubanduse ja investeeringute osas ainupädevust omav Euroopa Liit käsitlema tervikliku strateegia raames ka mittetariifseid tõkked, ühendades Euroopa välisteenistusega tihedas koostöös tehtavad diplomaatilised pingutused jõulisema regulatsiooni käsitleva dialoogiga ELi kaubandusparteritega, eriti strateegiliste partneritega, et mittetariifsetest tõketest saaks keskne teema rahvusvahelistel läbirääkimistel, kus põimuvad kaubandus ja poliitika.
Therefore, in view of separating the legitimate safety measures from disguised protectionism, it seems to me that the European Union, which has exclusive competence over trade and investment, should address NTBs as part of a holistic strategy bringing together both a diplomatic effort to be pursued in close cooperation with the European External Action Service, and an enhanced regulatory dialogue with EU’s trade partners, especially the strategic ones, in order to put NTBs at the heart of international negotiations where trade and politics intermingle.
Eesmärk on panna komisjon tegutsema ennetavalt või vähemalt vähendama mittetariifsete tõkete piiravat mõju Euroopa äriühingute suutlikkusele välisturgudele pääseda.
My objective is to see the Commission act proactively to remove or at the very least reduce the restrictive impact of NTBs on the capacity of European businesses access foreign markets.
Sellest peaks saama Euroopa 2020. aasta strateegia kohaselt uue ELi kaubanduspoliitika peamine prioriteet.
In my view, this shall be a top priority of the new EU trade policy under the Europe 2020 Strategy.
Komisjon peaks tõstatama mittetariifsete tõkete küsimuse kõnelustel kõigi ELi kaubanduspartneritega, eelkõige strateegiliste partneritega, kelle arvele langeb enamus ELi kaubavahetusest.
The Commission should raise the question of NTBs with all EU’s trading partners, but more importantly with the strategic ones with which the EU realises the bulk of its trade.
Ka peaks EL vaatama põhjalikult läbi oma kaubandusmeetmed, et kaotada kõik mitteseaduspärased takistused avatud ja vabale kaubandusele ning kujunema tõeliseks eestvedajaks võitluses mittetariifsete tõkete vastu.
The EU should also carefully review its own trade measures in order to lift all illegitimate hindrances to open and free trade, and become a true frontrunner in the anti-NTB fight.
Ühtlasi peaks komisjon selle probleemiga oma WTO tegevuskava raames tegelema.
Moreover, the Commission should address this problem as part of its WTO agenda.
Kehtiva WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu
The periodical reassessment of the existing WTO Agreement on Technical Barriers to Trade (the ‘TBT Agreement’)
Tehniliste kaubandustõkete leping võeti vastu 1994. aastal WTO läbirääkimiste Uruguay vooru raames.
The TBT Agreement was adopted in 1994 as part of the Uruguay Round of WTO negotiations.
Sellega ajakohastati varasemat 1979. aastal Tokyo voorus sõlmitud lepingut, mida nimetati standardite koodeksiks ja mis jõustus 1 jaanuaril 1980.
It updated an earlier agreement reached in 1979 during the Tokyo Round known as the ‘Standards Code’ that entered into force on 1 January 1980.
Tehniliste kaubandustõkete lepinguga võib tutvuda WTO veebilehel: http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf. (millega edendatakse iga riigi õiguspäraste huvide kaitsmist võimaldavaid rahvusvahelisi reguleerivaid standardeid) perioodilist ümberhindamist tuleks kasutada uue võimalusena uurida uute rahvusvaheliste standardite ja hea reguleerimistava võimalikkust.
The TBT Agreement can be found on the WTO website at http://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt.pdf , which promotes international regulatory standards that allow for the protection of legitimate interests of each country, should be used to provide new opportunities to explore the possibility of new international standards and good regulatory practice.
Seda eesmärki silmas pidades tundub asjakohane näha ette ka tehniliste normide ühtlustamise või vastastikuse tunnustamise põhimõtte edendamine.
To this aim, it also seems appropriate to envisage promoting the harmonisation of technical rules or the mutual recognition principle.
Üheaegselt meetmetega WTO tasandil oleks soovitav, kui komisjon ja Euroopa välisteenistus kaasaksid EL kaubanduspartnerid ühiselt aktiivsesse võitlusse mittetariifsete tõketega.
In parallel to the offensive at WTO level, I would advise the Commission and the European External Action Service (EEAS) to jointly engage with EU trade partners in view of actively fighting against NTBs.
See on keeruline ülesanne, aga see ei ole vabandus sellest loobumiseks rahvusvahelistel kaubandust käsitlevatel läbirääkimistel nii kahe- kui mitmepoolset tasandil.
I am aware of the difficulty of the task, but this shall be no excuse for giving up on this when international trade negotiations, be it at the bilateral or plurilateral level, occur.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata kõigile ELi osalusel toimuvatele käimasolevatele ja tulevastele vabakaubanduslepingu läbirääkimistele.
A special focus should be given to all ongoing and future free-trade agreements (FTAs) negotiations involving the EU.
Euroopa Parlament ise peab kaheldamatult kinni võetud kohustusest hoida see küsimus kaubanduslepingute hindamisel ja enne neile nõusoleku andmist oma poliitilises tegevuskavas olulisel kohal.
I have no doubt about the European Parliament’s own commitment to keep this issue high on its policy agenda when assessing trade agreements, before eventually giving consent to them.
Vabakaubanduslepingute sõlmimisel ELi ja kolmandate riikide vahel on väga oluline näha ette see, et nendega oleks tagatud piisav kahepoolsus turule juurdepääsu osas ning mõlema osapoole vastastikune kasu.
With respect to FTAs between the EU and third countries, it is vital to make sure that these agreements provide sufficient reciprocity in market access and mutual benefits to both parties.
Ka tundub asjakohane näha igas vabakaubanduslepingus ette kahepoolne kaitsemehhanism, mis hõlmaks asjakohaseid WTO standarditega ühtivaid parandusmeetmeid, et hoida ära Euroopa äriühingute või kaubanduspartnerite õiguspäraste huvide kahjustamine või kahjustamise oht, edendades seejuures järk-järgult vabakaubanduse põhimõtet.
Moreover, it seems to me appropriate to envisage including in each FTA a bilateral safeguard mechanism including appropriate, WTO-compatible, corrective measures, to prevent injury or a threat of injury to the European businesses as well as the legitimate interests of the trade partner, while gradually advancing the principle of free-trade.
Kahe- ja mitmepoolsed läbirääkimised annavad ühtlasi komisjonile hea võimaluse tugevdada regulatiivset koostööd ELi peamiste kaubanduspartneritega kõrgetasemeliste dialoogide raames, mida tuleks kasutada rahvusvaheliste standardite samaväärsuse ja ühilduvuse edendamiseks kõigis valdkondades, sealhulgas avalike hangete puhul.
The bilateral and plurilateral negotiations are also a good opportunity for the Commission to step up regulatory cooperation with main EU trade partners as part of High Level Dialogues that should be used to promote equivalence and convergence of international standards in all sectors, including public procurement.
Lõppeesmärk on vähendada vaidlusi ja sellest Euroopa äriühingutele tulenevaid kulusid, ilma et see kahjustaks kujuneva regulatiivse keskkonna kvaliteeti.
The ultimate aim of this is to limiting disputes and the associated costs of those for European businesses, without prejudice to the quality of the resulting regulatory environment.
Selleks et suurendada üldsuse teadlikkust mittetariifsete tõkete kohta ja motiveerida äriühinguid ning riigiasutusi nende vastu võitlema, peaks komisjon ühtlasi koguma WTO-lt, OECD-lt ja muudelt asjakohastelt rahvusvahelistelt kaubandusorganisatsioonidelt teavet tehtud või käimasoleva töö kohta eesmärgiga selgitada välja võimalik seos mittetariifsete tõkete ja selles tuleneva võimaliku turuosa kaotuse vahel ja selle kohta, kuidas see mõjutab töökohtade potentsiaalset või tegelikku kadumist.
In order to increase both the general awareness about NTBs and motivate businesses and public authorities to fight against them, the Commission should also gather information from WTO, OECD, and any other relevant international trade organisation on work done or ongoing about a possible correlation between the existence of NTBs and resulting loss of potential market shares and the impact of this in terms of potential, or actual job losses.
Sellega seoses võiks komisjon kaaluda mittetariifsete tõkete välja selgitamiseks varase hoiatamise mehhanismide väljatöötamist ja loomist eesmärgiga tugevdada olemasolevaid analüütilisi vahendeid selle probleemi kohta kvalitatiivse mõjuhinnangu tegemiseks.
In this respect, I would also like to see the Commission examine the possibility of developing and establishing an early warning mechanism to detect NTBs in view of strengthening existing analytical tools for a qualitative impact assessment of this problem.
See võiks aja jooksul viia tulemustabeli koostamisele, milles kasutatakse näitajaid mittetariifsete tõkete kahjulikkuse mõõtmiseks, tuginedes näiteks teguritele, mida määratletakse kaubandustõkete määruse
Over time, this could lead to the design of a scoreboard using indicators to measure the noxiousness of NTBs based, for example, on factors defined in Article 10 of the Trade Barriers Regulation
Komisjon, nimelt selle kaubanduse peadirektoraat, peaks korraldama teavituskampaania ja tegema korrapäraselt ELi äriühingutele ja eksportööridele seminare, et aidata neil esitada kaubandustõkete määruse kohaseid kaebusi, kui see on asjakohane.
The Commission, namely the Directorate General for Trade, should run an information campaign and regularly organise workshop for EU businesses and exporters to help them, where appropriate, file in a TBR complaint.
Selline kaebus on sobiv vahend esialgsete tõendite esitamiseks kaubandustõkete või muu ebaõiglase kaubanduspraktika (nt mittetariifsete tõkete) kehtestamise kohta teises riigis, mis põhjustavad Euroopa äriühingule ärilist kahju kas ELis või nimetatud välisriigis
The latter remains a valid instrument to report preliminary evidence about trade barriers or other unfair trading practice such as NTBs put in place in another country, and which are causing commercial harm to a European undertaking, either within the EU or in that foreign country
Vajaliku teabe kaubandustõkete määruse kohase kaebuse kohta leiab komisjoni veebilehelt (kaubanduse peadirektoraat) aadressil http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/. .
The necessary information on the TBR complaint can be found on the Commission’s website (DG Trade) at http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-barriers/complaints/ .
Kokkuvõttes võib öelda, et kaubanduse liberaliseerimise eeliseid kogevad eelkõige need riigid, mis on kaotanud tollid ja mittetariifsed tõkked, et täielikult ära kasutada avatud turu võimalusi, tasakaalustades samas ulatusliku liberaliseerimise negatiivset välismõju, leppides oma kaubanduspartneritega vastastikku kokku teatud üleminekuaja erandites.
To sum up, it can be said that the benefits of trade liberalisation are best felt in those countries that have eliminated tariffs and NTBs to fully enjoy the opportunities of an open market, while at the same time offsetting possible negative externalities of widespread liberalisation by mutually agreeing with their trade partners on certain transitional exceptions.
Seda võib teha asjakohaste üleminekuperioodidega, millega kaitstakse iga partneri teatud tundlikke majandusvaldkondi selliselt, et lastakse valdkonnal järk-järgult kohaneda ja valmistuda ülemaailmseks konkurentsiks enne selle tegelikku avamist konkurentsile.
The latter can take the form of appropriate phasing in periods that shield certain sensitive sectors of each partner’s economy to allow it to gradually adjust and prepare for global competition before actually opening up itself to it.
Õige tasakaalu leidmine kaubanduse avatuse ja ajutise turu sulgemise vahel on keeruline ülesanne, mille ELi kaubandusläbirääkimiste pidajad peavad püüdma lahendada kõigil kaubandusläbirääkimisel, eriti vabakaubanduslepingute puhul.
Finding the right balance between trade openness and temporary market closure is the difficult equilibrium EU trade negotiators have to aim at in all trade negotiations, and especially FTAs.
Arvamuse koostaja: Constance Le Grip
Rapporteur: Constance Le Grip
8. rõhutab lisaraskusi, mida VKEdel tuleb kanda seoses välismaiste eeskirjade ja mittetariifsete tõketega, eelkõige seadusandlikku ja halduskoormust, mis on seotud kaubanduse kaitsemeetmete korraga;
Emphasises the added difficulties faced by SMEs when dealing with foreign regulations and non-tariff barriers, in particular the legal and administrative burdens associated with Trade Defence Instrument (TDI) procedures;
16. tuletab meelde välismaiste otseinvesteeringute tähtsust Euroopa majandusele ning vajadust luua Euroopa investoritele välisriikides stabiilne ja atraktiivne keskkond, samuti vajadust edendada kogu Euroopa ulatuses avatud investeerimiskeskkonda; peab aga mõlema poole huvides soovitavaks kaaluda Euroopa tasandil investeeringute mõju hindamist siseturule, et ennetada võimalikke kahjulikke tagajärgi Euroopa innovatsioonile ja oskusteabele teatavates strateegilistes valdkondades.
Recalls the importance of foreign direct investments to the European economy and the need to create a stable and attractive environment for European investors abroad and to promote an open investment environment throughout Europe; suggests, however, that in the interests of both sides it would be desirable to consider at European level evaluating the impact of these investments on the internal market so as to forestall any potential adverse effects on European innovation and know-how in certain strategic sectors;
Euroopa kino digiajastul
on European cinema in the digital era
Raportöör: Piotr Borys
Rapporteur: Piotr Borys
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonI ARVAMUS .................................................21
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 21
Euroopa kino kohta digiajastul
on European cinema in the digital era
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 167,
– having regard to Article 167 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobril 2005. aastal vastuvõetud konventsiooni kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise kohta,
– having regard to the Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions adopted by the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organisation (UNESCO) on 20 October 2005,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta soovitust filmipärandi ja sellega seotud tööstustegevuse konkurentsivõime kohta
– having regard to the Recommendation of the European Parliament and of the Council of 16 November 2005 on film heritage and the competitiveness of related industrial activities
– võttes arvesse komisjoni 24. augusti 2006. aasta soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta
– having regard to the Commission Recommendation of 24 August 2006 on the Digitisation and Online Accessibility of Cultural Material and Digital Preservation
– võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2006. aasta järeldusi kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise kohta
– having regard to the Council conclusions of 13 November 2006 on the Digitisation and Online Accessibility of Cultural Material, and Digital Preservation
– võttes arvesse nõukogu 18. ja 19. novembri 2010. aasta järeldusi Euroopa kino digiteerimise võimaluste ja probleemide kohta
– having regard to the Council conclusions of 18 and 19 November 2010 on the opportunities and challenges for European cinema in the digital era
– võttes arvesse komisjoni teatist, mis käsitleb komisjoni 26. septembri 2001. aasta teatises kinematograafiliste teoste ja muude audiovisuaalteostega seotud teatavate õiguslike aspektide kohta (kinoteatis) sätestatud riigiabi hindamiskriteeriume
– having regard to the Commission communication concerning the State aid assessment criteria of the Commission communication on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works (Cinema Communication) of 26 September 2001
– võttes arvesse komisjoni talituste 2. juuli 2010. aasta töödokumenti Euroopa filmipärandi väljakutsete kohta analoog- ja digiajastul (filmipärandi soovituse teine rakendamisaruanne) ( SEK(2010)0853 ),
– having regard to the Commission staff working document of 2 July 2010 on the challenges for European film heritage from the analogue and the digital era (Second implementation report of the Film Heritage Recommendation) ( SEC(2010)0853 ),
– võttes arvesse komisjoni 26. augusti 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava“ ( KOM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission communication of 26 August 2010 on ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– võttes arvesse komisjoni 24. septembri 2010. aasta teatist „Euroopa kino võimalustest ja probleemidest digiajastul” ( KOM(2010)0487 ),
– having regard to the Commission communication of 24 September 2010 on opportunities and challenges for European cinema in the digital era ( COM(2010)0487 ),
– võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta ( KOM(2010)0183 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 27 April 2010 on ‘Unlocking the potential of cultural and creative industries’ ( COM(2010)0183 ),
– võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2011. aasta rohelist raamatut „Audiovisuaalteoste internetis levitamise kohta Euroopa Liidus: võimalused ja probleemid digitaalse ühtse turu kujundamisel” ( KOM(2011)0427 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 13 July 2011 on the online distribution of audiovisual works in the European Union: opportunities and challenges towards a digital single market ( COM(2011)0427 ),
– võttes arvesse oma 2. juuli 2002. aasta resolutsiooni kinematograafiliste teoste ja muude audiovisuaalteostega seotud teatavate õiguslike aspektide kohta
– having regard to its resolution of 2 July 2002 on certain legal aspects relating to cinematographic and other audiovisual works
– võttes arvesse oma 13. novembri 2001. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse Euroopa filmide paremat ringlust siseturul ja kandidaatriikides
– having regard to its resolution of 13 November 2001 on achieving better circulation of European films in the internal market and the candidate countries
– võttes arvesse Regioonide Komitee 2. aprilli 2011. aasta arvamust teemal „Euroopa kino digiajastul”
– having regard to Committee of the Regions’ opinion of 2 April 2011 on ‘European cinema in the digital era’
– võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta
– having regard its resolution of 12 May 2011 on unlocking the potential of cultural and creative industries
Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0240 . ,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust ( A7-0366/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinion of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0366/2011 ),
A. arvestades, et kultuur on Euroopa identiteetide ja jagatud väärtuste põhialus;
A. whereas culture forms a fundamental basis for European identities and shared values;
B. arvestades, et kultuur asub tänapäeval identiteeti, sotsiaalset ühtekuuluvust ning teadmistepõhise majanduse arengut käsitlevate arutelude keskmes, nagu on kirjas UNESCO 2001. aasta ülddeklaratsioonis kultuurilise mitmekesisuse kohta;
B. whereas culture is at the heart of contemporary debates on identity, social cohesion and the development of a knowledge-based economy, as is stated in the 2001 UNESCO Universal Declaration on Cultural Diversity;
C. arvestades, et kõigil on õigus osaleda ühiskonna kultuurielus ja nautida kunsti, ning arvestades, et filmikunst aitab inimestel üksteist vastastikku tundma õppida, jagada sarnaseid inimlikke kogemusi ning aidata luua Euroopa identiteeti;
C. whereas everyone has the right to participate in the cultural life of the community and to enjoy the arts and whereas cinema art, moreover, helps people to acknowledge one another, sharing the same human experience, helping to create a European identity;
D. arvestades, et kultuuri investeerimine annab kauakestvaid, mittemateriaalseid, mitut põlvkonda hõlmavaid tulemusi Euroopa identiteedi kujundamisel;
D. whereas investments in culture show long-term, non-material, multigenerational results in shaping the European identity;
E. arvestades, et Euroopa audiovisuaalsektor, sealhulgas kino, on oluline osa ELi majandusest ja peaks olema maailmas konkurentsivõimelisem;
E. whereas the European audiovisual sector, including cinema, constitutes a significant part of the EU economy and should be more competitive at the global level;
F. arvestades, et Euroopa film on oluline osa kultuurist, mis edendab dialoogi ja mõistmist, kujutab ja tutvustab Euroopa väärtusi ELis ja EList väljaspool, ning mängib tähtsat rolli kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse säilitamisel ja toetamisel;
F. whereas European film is an important part of culture, promoting dialogue and understanding, embodying and showing European values within and outside of the EU, whilst playing a significant role in the preservation and support of cultural and linguistic diversity;
G. arvestades, et Euroopa kino peaks tugevdama territoriaalset ja sotsiaalset terviklikkust;
G. whereas European cinema should strengthen territorial and social integrity;