natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mil viisil on suure piirkondliku tähtsusega muuseumi pikaks ajaks sulgemine kooskõlas kultuurilise pärandi kaitse ja väärtustamise eesmärgiga ning kultuuri kui majandusarengu olulise faktori edendamisega?
How is the closure of an important regional museum for a long period of time compatible with the objective of protecting and promoting the cultural heritage and promoting culture as a vital factor in economic development?
Komisjoni nimel vastanud pr Hübner
Answer given by Ms Hübner on behalf of the Commission
(17. august 2007)
(17 August 2007)
Struktuurifondidest kaasrahastatavate individuaalsete projektide puhul peavad liikmesriigi ametiasutused esitama komisjonile taotluse ainult siis, kui see puudutab suurprojekti nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/1999 Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, EÜT L 161, 26.6.1999. artiklite 25–26 tähenduses ajavahemikuks 2000–2006 ja nõukogu määruse nr 1083/2006 Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25). artiklite 39–41 tähenduses ajavahemikuks 2007–2013.
As concerns individual projects to be co-financed by the Structural Funds, the authorities of a Member State are required to submit an application to the Commission only if it concerns a major project in the sense of Articles 25‑26 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds, OJ L 161, 26.6.1999. for the period 2000‑06 and Articles 39‑41 of Council Regulation No 1083/2006 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999, OJ L 210, 31.7.2006. for the period 2007‑13.
Ülejäänud projektide puhul on otsus nende kaasamise kohta riiklike ametiasutuste pädevuses.
For all other projects the decision on their inclusion is the responsibility of the national authorities.
Vastavalt Kreeka ametiasutustelt saadud teabele ei ole Eressose muuseumiga seotud projekt selle soovitusliku eelarve põhjal suurprojekt eespool osutatud tähenduses, seega ei ole komisjonile taotluse esitamine nõutav.
According to information obtained from the Greek authorities, on the basis of its indicative budget the project concerning the museum of Eressos would not be a major project in the sense indicated above, so no application to the Commission would be required.
Ebapiisavate ettevalmistustööde tõttu ei ole Kreeka ametiasutused veel otsustanud lisada projekti ühessegi ühenduse abi kolmanda raamprogrammi 2000–2006 ega riikliku strateegilise raamistiku 2007–2013 rakenduskavasse.
Because of insufficient maturity of the preparatory work the Greek authorities have so far not decided to include the project in any of the operational programmes of the third Community support framework 2000‑06 or of the national strategic reference framework 2007‑13.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 1080/2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1080/2006, 5. juuli 2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1783/1999, ELT L 210, 31.7.2006. artikli 4 lõikele 7 peab Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ajavahemikus 2007–2013 antava abi keskpunktis olema tõepoolest muu hulgas “investeeringud kultuuri, sealhulgas kultuuripärandi kaitse, edendamine ja säilitamine; kultuuri infrastruktuuri arendamine sotsiaal-majandusliku arengu, säästva turismi ja piirkonna kasvava atraktiivsuse toetamiseks; ning abi kultuuriteenuste parandamiseks uute suurema lisandväärtusega teenuste osutamise kaudu”.
Indeed, according to Article 4, paragraph 7, of Regulation (EC) No 1080/2006 Regulation (EC) No 1080/2006 of the Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999, OJ L 210, 31.7.2006. , the European Regional Development Fund (ERDF) in the period 2007‑13 shall, among other things, focus its assistance on ‘investments in culture including protection, promotion and preservation of cultural heritage; development of cultural infrastructure in support of socioeconomic development, sustainable tourism and improved regional attractiveness; and aid to improve the supply of cultural services through new higher added-value services’.
Seega peaks projekti, millele lugupeetavad parlamendiliikmed viitavad, saama põhimõtteliselt kaasrahastada Euroopa Regionaalarengu Fondist.
Therefore, in principle the project referred to by the Honourable Members could be eligible for co-financing by the European Regional Development Fund.
Otsus muuseumi sulgemise kohta kuulub riiklike asutuste ainupädevusse.
Decisions concerning the closure of a museum are the exclusive responsibility of the national authorities.
Komisjon meenutab siinkohal, et tal puudub otsene pädevus Euroopa kultuuripärandi kaitse valdkonnas.
The Commission has no direct powers in the field of protecting Europe's heritage.
EÜ asutamislepingu artiklis 151 on sätestatud, et ühenduse tegevus aitab selles valdkonnas kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule, ühtlasi respekteerides nende rahvuslikku ja regionaalset mitmekesisust ning samal ajal rõhutades ühist kultuuripärandit.
Its role, according to Article 151 of the EC Treaty, is to contribute to the flowering of the cultures of the Member States while respecting their national and regional diversity and at the same time bringing the common cultural heritage to the fore.
Komisjon kutsub seega lugupeetavaid parlamendiliikmeid üles pöörduma pädevate riiklike ametiasutuste poole ja soovib lugupeetavaid parlamendiliikmeid teavitada, et kultuuripärandiga seotud projekte võimaldavad toetada paljud ühenduse programmid Täiendav teave veebilehel: http://ec.europa.eu/culture/eac/index_fr.html .
The Commission therefore invites the Honourable Members to contact the competent national authorities and would inform them that there are numerous Community programmes under which support may be obtained for projects in the field of cultural heritage For more information go to http://ec.europa.eu/culture/eac/index_fr.html .
KIRJALIK KÜSIMUS E-3725/07
WRITTEN QUESTION E-3725/07
Esitaja(d): Andres Tarand (PSE)
by Andres Tarand (PSE)
(20. juuli 2007)
(20 July 2007)
Teema: Eesti puisniitudele määratud pindalatoetuste maksmine
Subject: Payments of area-related in Estonia woodland pasture
1. maist 2004 alates on Eesti põllumajandustootjad muude ühise põllumajanduspoliitika alusel antavate toetuste kõrval saanud kasutada ka pindalatoetust.
Since 1 May 2004 Estonian farmers have been able to use area-related-aid among other support schemes provided on the basis of the common agricultural policy (CAP).
Liiduga ühinemiseks valmistudes kogus riiklik põllumajandusregister andmeid viljelusmaa, sealhulgas puisniitude kohta.
In preparation for accession, the data on arable lands, including that for woodland pasture, was collected by the national agricultural register.
Maaomanikud esitasid andmed vastavalt ELi määruse (EÜ) nr 796/2004 ELT L 141, 30.4.2004, lk.
Data was contributed by landowners based on Article 8 of EU Regulation (EC) No 796/2004 OJ L 141, 30.4.2004, p.
18. artiklile 8 ja määruse (EÜ) nr 1782/2003 ELT L 270, 21.10.2003, lk.
18. and Article 51 of (EC) No 1782/2003 OJ L 270, 21.10.2003, p.
1. artiklile 51 (mille kohaselt ei toimu vahetegemist selle põhjal, millised puu- ja põõsaliigid rohumaal kasvavad, ainuke nõue on puisniitude põllumajanduslik kasutamine).
1. (according to which there is no differentiation between the species of trees and bushes growing on grassland, the only requirement being the agricultural use of woodland pasture).
Kogutud andmete põhjal saatis Eesti Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA) põllumajandusmaa omanikele kaardid, mille alusel nad said 2004. ja 2005. aastal esitada taotlusi viljelusmaatoetuste saamiseks.
Based on the data collected, the Estonian Agricultural Registers and Information Board (ARIB) distributed maps to farmland owners for applications for arable land support in 2004 and 2005.
Enam kui tuhat peamiselt Lääne-Eesti ja Läänemere saarte maaomanikku esitasid PRIAle rohumaade või puisniitude eest pindalatoetuste saamise taotlused ja said vastavat toetust.
More than a thousand landowners, mostly in Western Estonia and on the Baltic Sea islands, submitted area aid applications for grasslands or woodland pasture and were granted such support by the ARIB.
Kuid pärast seda, kui PRIA oli maaomanikele toetused eraldanud ja välja maksnud, muutis põllumajandusminister 2006. aasta märtsis puisniidu määratlust.
It appears, however, that after financial support was granted and paid out to the landowners by the ARIB, the Minister of Agriculture changed its definition of woodland pasture in March 2006.
Puisniidu mõiste muutumise tõttu vähenes looduslike rohumaade pindala.
As a result of the changed definition, the area of natural grassland decreased.
Selle tulemusena süüdistas PRIA sadu maaomanikke valeandmete esitamises ja nõudis 2004. ja 2005. aasta eest antud pindalatoetuste kolmekordset tagasimaksmist.
Consequently, hundreds of landowners were charged by the ARIB for submitting false data and asked for repayments worth triple the amount of area-related-aid provided by ARIB for 2004 and 2005.
Riikliku seadusandluse kohaselt oli PRIAl kohustus põllumajandusmaa omanikelt saadud andmeid kontrollida, kuid ta ei teinud seda.
According to national legislation, the ARIB was obliged to check the data collected from farmland owners but it failed to do so.
Tahaksin küsida, kas komisjon peab seda vastuvõetavaks, et Eesti muutis oma algseid põllumajandustootjatele pindalatoetuste maksmise eeskirju?
I would like to ask if the Commission finds it acceptable that Estonia retracted its initial rules concerning area-related-aid for farmers?
PRIA poolt toetuste tagasinõudmine on tekitanud põllumajandustootjate ja üldsuse seas laialdast pahameelt ja usaldamatust Euroopa Liidu ja tema põllumajanduspoliitika suhtes.
The ARIB's call for subsequent repayments of aid has caused widespread anger and distrust against the European Union and the CAP among farmers and the general public.
Teiseks, millist nõu võiks komisjon anda Eesti põllumajandustootjatele, keda ähvardab Eesti Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti rahaline sanktsioon halva majandamise eest?
Secondly, what advice would the Commission give to Estonian farmers who are being fined for mismanagement by the Estonian Agricultural Registers and Information Board?
Komisjoni nimel vastanud pr Fischer Boel
Answer given by Mrs Fischer Boel on behalf of the Commission
(22. august 2007)
(22 August 2007)
On vaja selgitada määratlusi “ühtse pindalatoetuse kava (SAPS) kohane abikõlblik põllumajandusmaa“ ja “puisniit“.
It is necessary to make some clarifications concerning the definitions of ‘agricultural area eligible under single area payment scheme (SAPS)’ and ‘woodland pasture’.
“Põllumajanduskõlviku” all mõeldakse komisjoni (EUROSTAT) poolt statistika jaoks kinnitatud põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all oleva maa ja koduaedade kogupindala.
“Utilised agricultural area” shall mean the total area taken up by arable land, permanent grassland, permanent crops and kitchen gardens as established by the Statistical Office of the European Communities for its statistical purposes’.
“Puisniidu” kohta ei ole ühenduse õigusaktidega erilist määratlust ette nähtud.
The community legislation does not provide for a specific definition for ‘woodland pasture’.
Liikmesriikide jaoks on siiski mõned suunised olemas komisjoni määruse (EÜ) nr 769/2004 Komisjoni määrus (EÜ) nr 796/2004, 21. aprill 2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid, ELT L 141, 30.4.2004. artiklis 8, milles pindala toetuskavadega seoses käsitletavate maatükkide abikõlblikkuse kriteeriumid on sätestatud puudega hõlmatuse alusel.
However, some guidelines for the Member State can be found in Article 8 of Commission Regulation (EC) No 796/2004 Commission Regulation (EC) No 796/2004 of 21 April 2004 laying down detailed rules for the implementation of cross-compliance, modulation and the integrated administration and control system provided for in of Council Regulation (EC) No 1782/2003 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, OJ L 141, 30.4.2004. , where criteria for eligibility of parcels to area related aid schemes in respect of tree occurrence are provided.
Liikmesriigid vastutavad sellekohaste ühenduse eeskirjade rakendamise ja täitmise eest.
Member States are responsible for the implementation and fulfilment of the Community rules in this relation.
Järelikult peaksid liikmesriigid võtma vastavuse tagamiseks vajalikud meetmed.
Hence, Member State should take the necessary action to assure compliance.
Komisjon ei või sekkuda siseriiklikku pädevusse kuuluvatesse küsimustesse.
The Commission cannot intervene in matters of national competence.
Ühise põllumajanduspoliitikaga seotud vastutuse jagamise korra kohaselt kuulub otsetoetuskavade haldamine liikmesriigi siseriiklike asutuste ainupädevusse.
Under the arrangements to share the responsibilities for the Common agricultural policy, the Member States have competence in managing the system for direct payments.
Kui toetusesaajad ei ole rahul neid hõlmavate juhtumite käsitlusviisiga, võivad nad taotleda täiendavaid selgitusi Eesti riigiasutustelt.
If beneficiaries are dissatisfied with the manner in which their cases have been handled, they can request possible further clarification from the national authorities in Estonia.
KIRJALIK KÜSIMUS E-3726/07
WRITTEN QUESTION E-3726/07
Teema: Meetmed daltonistide probleemide vastu võitlemiseks
Subject: Measures to meet the challenges faced by people with dyschromatopsia
Daltonism, mida arvatavasti rohkem tuntakse värvipimeduse nime all, on inimese võimetus tajuda erinevusi mõnede või kõikide värvide vahel, mida teised inimesed suudavad tajuda.
Dyschromatopsia, perhaps more commonly known as colour blindness, is a colour-vision deficiency that makes some people unable to perceive differences between some or all colours that other people can distinguish.
Daltonism, mis võib olla elu jooksul omandatud või geneetiline, põhjustab märkimisväärseid probleeme 10 miljoni peamiselt meessoost eurooplase igapäevaelus.
Be it acquired or inherited, dyschromatopsia causes significant problems in the daily lives of tens of millions of Europeans, predominantly men.
Näiteks valgusfoorides ja erinevates elektroonilistes seadmetes kasutatakse nii rohelist kui punast tuld, samas kui daltonistidel on kõige sagedamini raskusi just punase ja rohelise värvi eristamisega.
Traffic lights and various kinds of electronic equipment, for example, use both green and red lights, while at the same time people experiencing dyschromatopsia most typically have difficulty distinguishing between red and green colours.
Paljudel juhtudel on lahendused lihtsad, nagu näiteks vilkuvate tulukeste kasutamine, punase asendamine sinise tulukesega digitaalkaamerates, akudes ja muudes igapäevaelus kasutatavates elektronseadistes.
There are easy solutions in many instances, such as the use of blinking lights or replacing red with blue light in digital cameras, accumulators and other electronic devices that are used daily.
Tahaksin küsida, mida on Euroopa Komisjon teinud daltonistide probleemide vähendamiseks.
I would like to ask what the European Commission has been doing to reduce the challenges faced by people with dyschromatopsia.
Milliseid õigusloome või muid menetlusi on kavandatud tootjate veenmiseks muuta oma tooteid ja arvestada 10 miljoni daltonistist ELi kodanikuga?
Which legislative or other measures are being planned to persuade producers to modify their products and take into account the tens of millions of EU citizens with dyschromatopsia?
Komisjoni nimel vastanud hr Verheugen
Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission
Ühtset turgu käsitlevad õigusaktid, mis on enamike tarbekaupade tootmise õiguslikuks aluseks, sätestavad muu hulgas, et tooted peavad olema ohutud.
The ‘Single Market’ legislation which is the regulatory basis for the manufacture of most consumer products requires, among others, products to be safe.
Õigusaktid ei näe ette, kuidas ohutust saavutada, kuid enamik tootjaid rakendab ühtlustatud standardeid, millega tagatakse õigusaktide sätete täitmine.
The legislation does not prescribe how to achieve the objective of ‘safety’, but most manufacturers apply harmonised standards which ensure that the legal provisions are met.
Kui see on mõistlik või vajalik, peab komisjon asjakohaseks, et tootjad peavad puuetega inimeste ja vanurite või laste vajadusi arvesse võtma.
Wherever it is reasonable or necessary to do so, the Commission considers that manufacturers have to take the needs of disabled and elderly persons or children into account.
Samal viisil on komisjon käsitlenud põhimõtteid, mida on rakendatud turvalisuse tagamiseks ja riski vähendamiseks.
In the same way, the Commission already sees principles applied in matters of safety to ensure that risks are reduced.
Näiteks rakendatakse ohutuse kindlustamiseks põhimõtet “pigem rohkem kui vähem”.
For example, safety principles are applied so that ‘redundancy’ is catered for.
See tähendab, et kui üks meel ei taju ohusignaali, on ette nähtud teine sellest sõltumatu signaal.
This means that if one sense does not perceive a signal highlighting a potential danger a separate and independent signal is provided.
Nii näiteks kombineeritakse valgusfoorides värve, positsioone ja muutumist ajas.
For example, traffic lights use a combination of colours, positions and changes over time.
Sellise põhimõtte kasutamine võimaldab nägemispuudega inimestel eristada üht või teist signaali.
Application of this principle allows those with an impaired visual ability to distinguish one signal or to rely on another.
Üldiselt ilmneb, et see põhimõte töötab väga hästi ja vajadusel on ühtlustatud standarditesse (nt liftide kohta) lisatud erinõuded, millega kindlustatakse nägemispuudega inimeste (sh värvipimedate) ohutus.
In general, this principle appears to work very well, and where necessary certain ‘harmonised standards’ (such as for lifts) include specific requirements to ensure the safety of persons with visual impairment (explicitly including colour blindness).
2006. aastal nõudis komisjon asjaomaselt Euroopa standardi­organisatsioonilt (Cenelec) kõikide majapidamistarvete konstrueerimist ja tootmist käsitlevate standardite läbivaatamist, et võimalust mööda arvestada laste, vanurite ja vaegurite vajadusi.
In 2006, the Commission requested the relevant European Standardisation Organisation — Cenelec to review all standards relating to the design and production of domestic household appliances so that where possible the needs of children, older people and those with disabilities are fully taken into account.
See on praegu käsil ja tulemusi võib oodata lähema kolme aasta jooksul.
This evaluation is now well under way with results in the pipeline over the next three years.
Komisjonile kinnitati, et selle protsessi käigus käsitletakse ka värvipimedate vajadusi.
The Commission has been assured that the needs of those with colour blindness will be considered as part of this process.
Raadio- ja telekommunikatsiooniseadmete kohta on olemas erisätted, mis lubavad muuta ühenduse õigusnorme nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/5/EÜ 9. märtsist 1999 raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta ( EÜT L 91, 7.4.1999 ). , et teatud seadmetele on võimalik välja töötada vaegurite vajadusi arvestavad tehnilised lahendused.
For radio and telecommunication devices there are specific provisions to allow for Community law Directive 1999/5/EC of the European Parliament and of the Council of 9 March 1999 on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity, OJ L 91, 7.4.1999. to be amended so that a technical solution for certain types of equipment cater for those with a disability.
Kõiki sidusrühmi koondav töörühm arutab praegu, kuidas neid kõige paremini edasi arendada.
A working group is currently under way with all stakeholders to see how this may be best developed.
Informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamisega seotud küsimusi vaadeldakse e-juurdepääsetavuse teatises KOM(2005) 425 (lõplik) , millele peaks eeldatavasti 2007. aasta novembris järgnema teatis e-kaasatuse kohta.
Specific accessibility issues related to use of Information and Communication Technologies (ICT) have been addressed in the communication on ‘e-Accessibility COM(2005)425 final. ’ which will be followed up by a communication on ‘eInclusion’ expected by November 2007.
See hõlmab ka e-juurdepääsu alaseid uuringuid teadusuuringute raamprogrammis, kus projekt BentoWeb http://bentoweb.org/home käsitleb värvipimedate veebijuurdepääsu eriküsimusi.
This includes as well ICT accessibility research initiatives under the framework programme for research, where in particular the BentoWeb http://bentoweb.org/home project has addressed specific worldwide web accessibility issues related to dyschromatopsia.
Lisaks eelnevale püstitati 2007. aastal puuetega inimestele suunatud Euroopa Liidu tegevuskava KOM(2005) 604 (lõplik) raames ülesanne töötada välja Euroopa standard informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas.
Furthermore, a mandate for developing a European standard in the area of ICT has been issued in 2007 in the framework of the European disability action plan COM(2005)604 final. .
Mandaadiks on töötada välja standard ja sidustöövahend, mis kergendaksid juurdepääsunõuete kasutamist informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia alastes riigihangetes.
The mandate asks for a standard and an online toolkit as final deliverables to facilitate the use of accessibility requirements in ICT public procurement.
Ühenduse õigusaktide reguleerimisalas peaks põhimõte “pigem rohkem kui vähem” kindlustama, et enamikel juhtudel poleks värvipimedus toodete kasutamisel takistuseks.
Where Community provisions apply, the principle of ‘redundancy’ should ensure that, in most cases, colour blindness is not a barrier to the use of products.
Komisjon on selles valdkonnas väga aktiivne ning on puuetega inimesi, noori ja vanureid silmas pidades algatanud mitu programmi (nagu ülal selgitatud).
The Commission is very active in this area and has initiated a number of programmes (as described above) with disabled persons, young and elderly people specifically in mind.
KIRJALIK KÜSIMUS E-3799/07
WRITTEN QUESTION E-3799/07
Esitaja(d): Marianne Mikko (PSE) , Heinz Kindermann (PSE) ja Rosa Miguélez Ramos (PSE)
by Marianne Mikko (PSE) , Heinz Kindermann (PSE) and Rosa Miguélez Ramos (PSE)
(25. juuli 2007)
(25 July 2007)
Teema: ELi toetus Eesti ja Venemaa teadusuuringutele, mis puudutavad kalapüüki Peipsi järvel
Subject: EU assistance to Estonian-Russian research effort on Lake Peipus fisheries
Nõukogu on kahtlemata teadlik asjaolust, et ELi ja Venemaa vaheline piir kulgeb 126 kilomeetri pikkuses piki Peipsi järve, mis on suuruselt kolmas järv ELis.
The Council is undoubtedly aware that 126 kilometres of the EU‑Russia border run along Lake Peipus, the third-largest lake in the EU.
Peipsi järve tundliku ökosüsteemi ja kalavarude jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb viia läbi vastavaid teadusuuringuid.
Adequate research effort is needed to ensure the sustainability of Lake Peipus's sensitive ecosystem and fish stocks.
Eesti ja Venemaa teadlaste varasem koostöö kõnealuses valdkonnas on olnud rahuldav.
There has been satisfactory cooperation between Estonian and Russian scientists in the past.