natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selliste asutuste akrediteerimine ei mõjuta olemasolevate asutuste ülesandeid nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/20061
The functions of existing bodies under Council Regulation (EC) No 1083/2006
Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju Euroopa Liidule tehtud annetuste vastuvõtmise kohta.
The delegated regulation may contain detailed rules on the acceptance of donations made to the Union.
Delegeeritud määrus võib sisaldada üksikasjalikke eeskirju, mis käsitlevad eelarve klassifikatsiooni.
The delegated regulation may contain detailed rules concerning the classification of the budget.
Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioon uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta ( 2011/2067(INI) )
European Parliament resolution of 26 October 2011 on the Agenda for New Skills and Jobs ( 2011/2067(INI) )
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0262 .
having regard to its resolution of 6 July 2010 on promoting youth access to the labour market, strengthening trainee, internship and apprenticeship status Texts adopted, P7_TA(2010)0262 .
võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi „Tööhõivemeetmed konkurentsivõimelise, vähese CO2-heitega, ressursitõhusa ja rohelise majanduse jaoks” kohta,
having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 on ‘Employment policies for a competitive, low-carbon, resource-efficient and green economy’,
võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2010. aasta uuringut „Oskused rohelisteks töökohtadeks”,
having regard to the study of the European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) ‘Skills for Green Jobs’, 2010,
võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni töötajate liikuvuse edendamise kohta Euroopa Liidus Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0455 .
having regard to its resolution of 25 October 2011 on promoting workers' mobility within the European Union Texts adopted, P7_TA(2011)0455 .
võttes arvesse Brugge kommünikeed Euroopa tõhustatud koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020, mis võeti vastu 7. detsembril 2010. aastal Komisjoni pressiteade IP/10/1673.
having regard to the Bruges Communiqué on enhanced European Cooperation in Vocational Education and Training for the period 2011-2020, which was adopted on the 7 December 2010 Commission Press Release IP/10/1673.
võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2010. aasta keskpikka prognoosi aastani 2020 oskuste pakkumise ja nõudluse kohta Euroopas (Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe, European Centre for the Development of Vocational Training, 2010) Cedefop publications, ISBN 978-92-896-0536-6.
having regard to the Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe, European Centre for the Development of Vocational Training, 2010 CEDEFOP publications, ISBN 978-92-896-0536-6.
võttes arvesse 2009. aasta mais toimunud Cedefopi uuringut „Euroopa tuleviku oskused: tööoskuste vajaduste prognoosimine”,
having regard to the CEDEFOP study of May 2009 entitled ‘Skills for Europe's future: anticipating occupational skill needs’,
võttes arvesse 25. märtsi 2010. aasta raamlepingut kaasavate tööturgude kohta, millele on alla kirjutanud Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), BUSINESSEUROPE, Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit (UEAPME) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP),
having regard to the framework agreement of 25 March 2010 on inclusive labour markets signed by ETUC, BUSINESSEUROPE, UEAPME and CEEP,
võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” ( KOM(2011)0011 ) ja sellega kaasnevat ühise tööjõuaruande eelnõu,
having regard to the communication from the Commission of 12 January 2011 on the Annual Growth Survey: advancing the EU's comprehensive response to the crisis ( COM(2011)0011 ), and the Draft Joint Employment Report annexed thereto,
võttes arvesse komisjoni 2011. aasta 23. veebruari teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse ”Small Business Act' läbivaatamine' ( KOM(2011)0078 ),
having regard to the communication from the Commission of 23 February 2011 on the Review of the ‘Small Business Act’ for Europe ( COM(2011)0078 ),
võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” ( KOM(2010)0642 ),
having regard to the communication from the Commission of 9 November 2010 on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy ( COM(2010)0642 ),
võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Edusammud ühiste Euroopa eesmärkide saavutamisel hariduse ja koolituse valdkonnas” ( SEK(2011)0526 ),
having regard the Commission staff working document on ‘Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training’ ( SEC(2011)0526 ),
võttes arvesse Euroopa puudega inimestele teenuste pakkujate liidu aruannet, mis näitab, et seoses Euroopas kasvava tööpuudusega on puudega inimestel raskem saada ja säilitada töökohta, ning tõsiasja, et paljudes riikides on puudega inimeste töötuse tase kõrgem kui puudeta inimeste puhul,
having regard to the report by the European Association of Service Providers for Persons with Disabilities (EASPD) indicating that, with unemployment in Europe on the increase, it is becoming harder for people with disabilities to obtain and remain in work, and to the fact that in many countries the level of unemployment among people with disabilities is higher than that among non-disabled people,
võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” ( KOM(2010)0491 ),
having regard to the communication from the Commission of 21 September 2010 on Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 ( COM(2010)0491 ),
võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020,
having regard to the Council conclusions of 7 March 2011 on the European Pact for gender equality for the period 2011-2020,
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7-0320/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0320/2011 ),
arvestades, et Eurostati viimaste andmete kohaselt on ülemaailmne majanduskriis suurendanud tööpuuduse määra Euroopa Liidus praeguseks 9,5%ni, mis tähendab kokku 22 828 miljonit inimest, kellest 19,4% on pikaajalised töötud; arvestades, et noorte tööpuudus on 20,4%, ulatudes mõnes liikmesriigis 40% tasemele;
whereas the global economic crisis has raised the unemployment rate in the European Union to a current 9,5 %, which represents 22,828 million people in total, of whom 19,4 % are long-term unemployed, according to recent EUROSTAT figures; whereas youth unemployment stands at 20,4 %, reaching as much as 40 % in some Member States,
arvestades, et VKEd, kes on majanduskasvu edendamisel, töökohtade loomisel ja 2020. aasta eesmärkide saavutamisel liikumapanev jõud, on kaotanud majanduskriisi tõttu enam kui 3,5 miljonit töökohta;
whereas SMEs, which are a driving force for economic growth, job creation and the achievement of the 2020 goals, have shed more than 3.5 million jobs as a result of the economic crisis,
arvestades, et 2008. aasta majanduskriisi tagajärjel kaotasid primaar- ja tootmissektor oodatust rohkem töökohti ning 2020. aastaks kaob neis valdkondades eeldatavasti veel 2,5 miljonit töökohta;
whereas as a consequence of the economic crisis of 2008, primary and manufacturing sectors lost more jobs than expected and are still projected to lose around 2.5 million jobs by 2020,
arvestades, et 2008. aasta majanduslangus mõjutas nii nõudlust oskuste järele kui ka pakkumist tööhõivesektoris ning suurendas seega tuntavalt töövõimaluste ebakindlust ja soodustas vajadust olla paremini kursis töövõimalustega tööturul;
whereas the economic recession of 2008 affected both skill demand and supply in the employment sector, thus increasing dramatically the uncertainty about job prospects and fostering the need for people to be better informed about employment prospects of the labour market,
arvestades, et mitmes liikmesriigis rakendatud kokkuhoiumeetmed kattuvad töötuse suurenemisega ja on osaliselt süüdi väga suures töötuse kasvus;
whereas austerity measures being pursued in a number of Member States have coincided with, and are partly responsible for, very significant increases in unemployment,
arvestades, et poliitikakujundajad peavad kaitsma kodanikke töötuse ohu eest, tagades, et töötajatel on sobivad oskused, et suurendada maksimaalselt oma töölevõtmise võimalusi;
whereas policy-makers need to protect citizens against the risk of unemployment, by ensuring that the workforce has the suitable skills to maximise its employability,
arvestades, et uue tehnoloogia arengu ja muudatuste tõttu Euroopa Liidu riikide majanduse struktuuris on muutunud inimeste jaoks hädavajalikuks ajakohastada ja edendada tööelu jooksul oma oskusi;
whereas advances in new technologies and changes in the structure of the European economies have made it indispensable for individuals to update and ameliorate their skills during their working life,
arvestades, et sotsiaalse, ressursitõhusa, ökoloogilise ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia üks eesmärke;
whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the objectives of the Europe 2020 strategy,
arvestades, et tänasest 2020. aastani suureneb töökohtade arv oodatavasti endiselt kiiresti teenindussektoris, nagu müügitöö, turvateenuste, puhastusteenuste, toitlustuse, hoolduse ja individuaalsete teenuste alal, ning see võib osutuda kõige kiiremini kasvavaks valdkonnaks;
whereas the service sector, such as sales, security, cleaning, catering, caring and personal services, is still expected to provide substantial job growth between now and 2020 and could be the fastest growing area,
arvestades, et põllumajandus- ja toiduainete sektor on taas muutumas ülemaailmselt tähtsaks ja vajab erinevaid ja kõrgetasemelisemaid oskusi, kuid vähendab tunduvalt madalat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu;
whereas the agrifood sector is regaining global importance requiring different and higher level skills but strongly reducing low skilled jobs,
arvestades, et jätkusuutliku majanduskasvu ja vähese CO2-heitega majandusele ülemineku saavutamiseks on keskkonnakaitsel ja uue rohelise tehnoloogia väljatöötamisel vaja, et asjakohased oskused oleksid kättesaadavad;
whereas achieving sustainable growth and the transition to low carbon economy, environment protection and development of new green technologies will require availability of appropriate skills,
arvestades, et muutused tehnoloogias ja valdkondade uued töökorralduse mudelid mõjutavad loomulikult ka kutsealade ja kvalifikatsioonitaseme jaoks vajaminevate oskuste osas tööhõivet;
whereas technological change and new patterns of work organisation in sectors naturally influence the employment patterns in terms of skills needs in occupations and qualification levels,
arvestades, et riikide majandus nõuab töökohas üha rohkem loomingulisi, interaktiivseid suhtlus- ja probleemilahendamise oskuseid, samas kui madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel ja rutiinselt korduvate tööülesannetega töötajaid ohustab väga töökoha kaotus;
whereas economies increasingly demand creative, interactive, communication and problem-solving skills in the workplace while low-skilled jobs or workers performing routine functions are at major risk of loss of employment,
arvestades, et madala haridustasemega ja väheste oskustega töötajad ning ka teised haavatavad rühmad on suuremas töökoha kaotamise, ebakindlatesse tingimustesse sattumise ja vaesuse ohus, kui neile ei pakuta asjakohaseid ümberõppe- ja koolitus- võimalusi, mis võimaldavad neil turu nõudmistega sammu pidada;
whereas workers with a low level of education and skills, in addition to those from other vulnerable groups, are at greater risk of loss of employment, precarious conditions and poverty unless they are provided with appropriate training and retraining possibilities that enable them to keep pace with labour market requirements,
arvestades, et koolituse ja kõrghariduse pikaajaline tõhusus sõltub mitmesugustest teguritest, nagu kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumine, kõigile võrdsed võimalused ja hariduse tõketeta kättesaadavus, hooldusteenuste kättesaadavus, avaliku sektori pidevad investeeringud, riigi rahanduse olukord ja tõhus juhtimine ning üksikisiku ja tööturu vajaduste parem kooskõlastamine;
whereas the long-term effectiveness of training and higher education depends on various things, such as availability of quality education and training provision, equal opportunities and barrier-free access for all, availability of care services, sustained public investment, the state and efficient management of public finances, and better articulation of individual and labour market needs,
arvestades, et EL on võtnud eesmärgiks tõsta haridustaset, vähendada 2020. aastaks koolist väljalangemist alla 10%ni ja suurendada kõrg- või sellega võrdsustatud hariduse omandamist vähemalt 40%ni;
whereas the EU has undertaken to improve education levels, to reduce the school drop-out rate to less than 10 % by 2020 and to increase the rate of completion of tertiary or equivalent education to at least 40 %,
arvestades, et prognoositakse tehnika- ja teadusalast kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu kasvu ja et aastaks 2020 on ligikaudu pool kõikidest töökohtadest mõeldud keskmise kvalifikatsiooniga töötajatele, samas kui 35% töökohtadel on vajalik kõrge kvalifikatsioon (võrreldes tänase 29%ga) ning majanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks läheb vaja täiendavaid kvalifikatsioone kõikides kutseala- ja oskussegmentides;
whereas the number of jobs demanding high-level technical and scientific qualifications is expected to rise, and around half of all jobs in 2020 will be for workers with medium-level qualifications, while 35% of jobs will require high-level qualifications, as compared to 29 % today, and whereas additional qualifications for a sustainable economy will be required across all occupations and in all skill segments,
arvestades, et nii ELi sisene kui ka liitu sisse ja sealt välja suunduv ränne ning demograafilised muutused mõjutavad mitmel viisil liikmesriikide töötava elanikkonna tulevast suurust ja koosseisu ning sellel on oluline mõju oskuste nõudmisele ja pakkumisele, eriti neis liikmesriikides, mille rahvastik väheneb kiiresti või kus on tekkinud laiaulatuslik „ajude äravool”;
whereas migration, within, as well as into and out of, the EU, and demographic change will in many ways influence the future size and composition of the working population in Member States and have important implications for skill demand and supply, especially in those Member States in which the population is rapidly declining or which are subject to large-scale brain drain,
arvestades, et võõrtöötajate pädevusi ja oskusi ei tunnustata sageli piisavalt ega kasutata töökohal täielikult ära, ning arvestades, et võõrtöötajatel on tihti raskusi tööturule sisenemise ning hariduse ja koolituse kättesaadavusega, seda ka seetõttu, et neil puudub teave oma tööalaste ja sotsiaalsete õiguste kohta ning nad ei osale töötajate ühendustes; arvestades, et integratsioonipoliitika, mis soosib sisserändajate juurdepääsu haridusele, koolitusele ja tööhõivele, võib seetõttu tulevaste tööturu vajaduste rahuldamisele oluliselt kaasa aidata;
whereas the competences and skills of migrant workers are often neither properly recognised nor made the best use of, and whereas migrant workers often face difficulties in accessing the labour market, education and training, also because of the lack of knowledge of their labour and social rights and their lack of involvement in workers' associations; whereas integration policies which favour access to education, training and employment for the immigrant population can therefore make an important contribution to meeting future labour market needs,
arvestades, et vaatamata sellele, et mikrokrediit on põhivahend naiste ettevõtluse jaoks ja perefirmade loomiseks, on naised Euroopa Liidu ettevõtlussektoris endiselt alaesindatud, moodustades keskmiselt 30% kõikidest ettevõtjatest;
whereas, even though microcredit is a vital tool for female entrepreneurship and the creation of family businesses, women remain underrepresented in business in the European Union, representing an average of 30% of all entrepreneurs,
arvestades, et üle 60% ülikoolilõpetajatest on naised, kuid teadusega ei hakka tegelema piisavalt naisi, mis toob sektorite lõikes kaasa tõsise soolise segregatsiooni, ning arvestades, et IT-valdkonnas töötavate meeste ja naiste arvu erinevus on aja jooksul pigem kasvanud kui kahanenud;
whereas over 60 % of students graduating from universities are women, whereas not enough women and girls go into science, leading to severe gender segregation by sector, and whereas the gender gap between women and men's employment in the IT sector has tended to widen rather than narrow over time,
arvestades, et naised on tööturul ebasoodsas positsioonis ja on ebaproportsionaalselt esindatud osalise tööajaga ja uute töökorraldusvormidega töösuhetes, mis on sageli ebakindlad, ning neil on takistusi täielikul juurdepääsul sotsiaalõigustele, sotsiaalkaitsele ja sotsiaalhüvedele;
whereas women are in a disadvantaged position in the labour market and are disproportionately represented in part-time work and in new, often precarious, forms of working arrangements, facing obstacles in seeking access to full social rights, social protection and benefits,
arvestades, et jätkusuutlik majanduskasv võib suurendada inimväärsete töökohtade arvu ning toetada kogu Euroopa Liidu riikide majanduse taastumist;
whereas sustainable economic growth has the potential to increase the number of decent jobs and to contribute to recovery of economies across the EU,
arvestades, et EL investeerib teadusse, innovatsiooni ja haridusse kui majanduskasvu ja elutingimuste parandamise nurgakividesse endiselt vähem kui tema majanduspartnerid ja konkurendid mujal maailmas; arvestades, et oskusteabepõhine majandus, tehniline haridus ja kutseharidusalane ümberõpe vajab suuri investeeringuid,
whereas the EU still invests less than its world economic partners and competitors, in research, innovation and education, which are cornerstones for growth and improvement of living standards; whereas major investments are needed in the know-how economy, in technical training and in upgrading vocational training,
arvestades, et sihipärane ja kohandatud oskuste täiendamine on hädavajalik, et aidata inimestel omandada uusi oskusi, et nad saaksid kasu üleminekust jätkusuutlikumale majandusele; arvestades, et oskuste täiendamise, tööturu integratsiooni ja sotsiaalse kaasatuse kasuks räägivad veenvad majanduslikud argumendid; arvestades, et oskuste täiendamisse investeerimise vähendamine toob kaasa kahjuliku pikaajalise mõju;
whereas targeted and adapted up-skilling is essential to help people acquire new skills so that they can profit from the transition towards a more sustainable economy; whereas there are convincing economic arguments for up-skilling, labour market integration and social inclusion; whereas reducing investment in up-skilling will create a negative long-term impact,
tuletab meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia raames leppisid liikmesriigid kokku, et 20–64-aastaste meeste ja naiste tööhõive eesmärk, mis 2020. aastaks soovitakse saavutada, on 75%, ning et see eesmärk on tihedalt seotud majanduskasvu ning Euroopa sotsiaalkindlustussüsteemide ja riikide rahanduse jätkusuutlikkusega; tuletab meelde, et naiste tööhõivemäär on praegu 58,2 %; rõhutab, et tööhõive eesmärgi saavutamise olulisteks eeldusteks on noorte töötuse määra tuntav vähendamine, naiste suurem osalemine tööturul ja strateegias nimetatud kaasatuse prioriteedi tõhus rakendamine; rõhutab, et enamik riiklikke reformikavasid ei vasta ei tööhõive ega vaesusega seotud eesmärkidele, ning kutsub kõiki huvirühmi üles suurematele jõupingutustele, et tagada Euroopa 2020. aasta strateegia edu;
Recalls that, within the Europe 2020 strategy, Member States agreed on an employment target of 75 % for men and women in the 20-64 years age group by 2020, a goal closely connected with economic growth and sustainability of social security and public finances in Europe; recalls that the employment rate for women currently stands at 58,2 %; underlines that a drastic reduction of youth unemployment, increased women's participation in the labour market and effective implementation of the inclusion priority of the strategy are among the vital preconditions for reaching the employment target; stresses that most National Reform Programmes fall short of meeting both the employment and the poverty target, and calls on all stakeholders to intensify their efforts to make the Europe 2020 strategy a success;
kordab, et liidu viis peamist eesmärki on tööhõive edendamine, innovatsiooni-, teadus- ja arendustegevuse tingimuste parandamine, kliimamuutuse ja energiaeesmärkidega seotud probleemide lahendamine, haridustaseme parandamine ja sotsiaalse kaasatuse edendamine;
Reiterates that the five Union headline targets are promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion;
tuletab meelde suurte takistuste olemasolu, mis ei võimalda ELis tööhõive määra oluliselt tõsta, struktuurse tööpuudusega võidelda ega uusi töökohti luua ning seeläbi tootlikkust tõsta ja suuremat konkurentsivõimet soodustada; on seisukohal, et lisaks paremini toimiva tööturu tagamisele tuleb esmajärjekorras tegeleda paljude tänaste töötajate ebapiisava oskuste taseme ja oskuste nõudlusele mittevastavusega ning madala haridustasemega mõnes Euroopa riigis võrreldes rahvusvahelise tasemega; on seisukohal, et ühtne lähenemisviis vajaliku oskustebaasi arendamise suhtes on uue säästva majanduse potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks väga oluline, ning kutsub komisjoni üles oma kavandatavas uue säästva majanduse töökohti käsitlevas teatises parlamendi vastavasisulisi soove arvesse võtma;
Recalls the existence of major obstacles to substantially raising employment in the EU, combating structural unemployment and creating new jobs and thus boosting productivity and fostering greater competitiveness; believes that the challenges to be tackled as a matter of priority, in addition to ensuring better-functioning labour markets, include the mismatch and insufficient skill levels of many workers today, as well as the low rankings in education levels in some European countries, compared to international rates; considers that an integrated approach to developing the necessary skills base will be vital in making the most of the potential of a new sustainable economy, and calls on the Commission, in its planned communication on jobs in the new sustainable economy, to follow up on Parliament's requests in this respect;