natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et vältimatu kliimamuutusega toimetulekuks vajalike edukate kohanemisstrateegiate jaoks on vaja neid toetada hariduse ja teavitamisega, kaasates massimeedia ja elanikud keskkonnaküsimustesse.
whereas successful adaptation strategies to meet unavoidable climate change will require the support of education and communication through the involvement of the mass media and of citizens’ participation in environmental issues,
arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul võib juba 60 000 surmajuhtumit aastas seostada kliimamuutusega seotud loodusõnnetustega; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimases aruandes rõhutatakse kliimamuutuse mõju rahvatervisele; arvestades, et troopiliste haiguste levik ja nende ulatumine parasvöötmesse teeb tõsist muret; arvestades, et just seetõttu peavad ühiskonna kõige kaitsetumate rühmadega tegelevad tervishoiuasutused kliimamuutusega tõenäoliselt kõige enam kohanema;
whereas the World Health Organisation estimates that, already, 60 000 deaths per year are attributable to climate-related natural disasters; whereas the most recent IPCC report highlights the impact of climate change on public health; whereas there is serious concern about the propagation of tropical diseases and their vectors to temperate regions; whereas, as a particular consequence of this, health care facilities targeted on the most vulnerable sections of society are likely to have to adapt the most to climate change,
arvestades, et kliimamuutus põhjustab ka edaspidi tõsist kahju juba nagunii kaitsetutele ja ohus olevatele ökosüsteemidele ning mõjutab Euroopa bioloogilist mitmekesisust; arvestades, et see kahju annab kõige teravamalt tunda kaudselt inimeste heaolule ülitähtsate ökosüsteemide halvenemise kaudu; arvestades, et ökosüsteemide kaitse on seetõttu ELi kohanemisstrateegia alus,
whereas climate change will cause further serious damage to already vulnerable and threatened ecosystems and will impact on European biodiversity; whereas such damage will be most severely felt indirectly through the degradation of ecosystems fundamental to human well-being; whereas the protection of ecosystems must therefore be the basis for an EU adaptation strategy,
tervitab komisjoni rohelist raamatut ja sidusrühmadega konsulteerimise protsessi;
Welcomes the Commission Green Paper and the stakeholder consultation process;
rõhutab, et on oluline siduda omavahel tugevalt kliimamuutusega kohanemiseks ja selle mõju leevendamiseks tehtavad jõupingutused, et kasutada sünergiaid kliimamuutuse tagajärgede vähendamiseks; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas tasakaalustada nimetatud jõupingutusi, et tõsta nende vastastikust tõhusust eesmärgiga töötada välja selge terviklik strateegia;
Underlines the importance of strong interconnectivity between adaptation and mitigation efforts to use synergies for limiting the consequences of climate change; calls on the Commission to examine how to balance both efforts to mutually improve their effectiveness with a view to developing a clear holistic strategy;
tõdeb, et kuigi komisjoni rohelises raamatus on esitatud probleemid valdkondade kaupa, on paljud nendest valdkondadest omavahel tugevas sõltuvuses; on arvamusel, et mõjud ühele valdkonnale ja selles valdkonnas tehtavad kohanemisotsused mõjutavad sageli teisi valdkondi, ning palub seetõttu komisjonil kohanemismeetmete rakendamisel seda vastastikust mõju arvesse võtta;
Recognises that, although issues are presented in the Commission’s Green Paper on a sectoral basis, many of those sectors are strongly interdependent; considers that impacts on, and adaptation decisions made in, one sector will often have implications for other sectors, and therefore asks the Commission to take into account these interactions in implementing adaptation measures;
kinnitab, et on tarvis töötada välja täiendavaid teaduslikke mudeleid ja uuringuid riskipõhise lähenemisviisi alusel, et paremini analüüsida, mõista ja prognoosida kliimamuutuse mõju inimestele ja selle sotsiaalset mõju seoses ELi leevenduseesmärgiga hoida Maa keskmise õhutemperatuuri tõus allpool 2°C ning vajaliku kohaliku või piirkondliku kohanemisega;
Affirms the need for further scientific modelling and studies on a risk-based approach to better analyse, understand and predict the human and social impacts of climate change in relation to the EU 2°C mitigation target and the dimension of necessary local or regional adaptation;
palub komisjonil viia läbi uurimus kliimamuutusega kohanemise majandustegurite kohta, töötada välja stsenaariume, millega tehakse kindlaks kohanemise maksumus ja saadav kasu, ning soodustada ja ennetada majanduslikke meetmeid; rõhutab, kui oluline on kasutada valdkonnapõhist altpoolt tulevat lähenemisviisi, milles võetakse arvesse erinevusi Euroopa looduslikes elupaikades, näiteks mägi- ja saarepiirkonnad; kutsub komisjoni üles kaardistama tööhõivealaseid muutusi nii kasvavates kui raskustes olevates majandusharudes;
Asks the Commission to carry out a study on the economics of adaptation, to develop scenarios establishing a balance sheet of adaptation costs and benefits and to stimulate and anticipate economic action; underlines the importance of using a sectoral bottom-up approach taking into account the differences in Europe’s natural habitats such as mountainous areas or island regions; calls on the Commission to chart the shifts in employment in both growing and shrinking sectors;
kutsub komisjoni üle koordineerima ja toetama Euroopa haavatavusi käsitleva ühtse andmebaasi teaduslikku ettevalmistust, et mõista, kuidas kliimamuutus mõjutab ühiskonnarühmi ja Euroopa kultuurilist ja rahvuslikku pärandit ning kuidas ühiskonnad võiksid reageerida kliimamuutustele tulevikus; on arvamusel, et samuti tuleks luua andmebaasid, mis sisaldavad muud olulist teavet kohanemistegevuse ja -poliitika kohta (näit. indeksid, poliitika, meetmed jne);
Invites the Commission to coordinate and support the scientific preparation of a common European database on vulnerabilities so as to understand how societal groups and the European cultural and national heritage would be affected and how societies could react to consequences of climate change in the future; believes that databases including other important information on adaptation activities and policies (e.g. indices, policies and measures, etc.) should also be established;
kutsub komisjoni üles koordineerima olemasolevaid keskkonnaalaseid andmeseire võrgustikke ning vajaduse korral kombineerima neid uute struktuuridega, et koostada andmebaase, mis sisaldavad ühetaolisi mõõtmisi, mida on võimalik kasutada selliste mudelite loomiseks, mis võimaldavad määratleda kõige hädavajalikumaid mandri, piirkonna ja kohalikul tasandil võetavaid meetmeid;
Calls on the Commission to coordinate the existing environmental data monitoring networks and, where appropriate, to combine them with new structures, with a view to compiling databases containing homogeneous measurements that can be used to produce models enabling the action most urgently required at continental, regional and local level to be identified;
kutsub komisjoni üles uurima, kuidas oleks võimalik edasi arendada ja toetada üleeuroopalist kõrgkoolide, sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna organisatsioonide, tegevorganisatsioonide – eelkõige riigisiseste ilmaennustamisega tegelevate organisatsioonide, millel on ulatuslikud andmebaasid – ning kohalike ja piirkondlike otsustajate võrgustiku loomist, et edendada sektoritevahelisi kliimamuutusega kohanemise alaseid partnerlusi teadmiste ja poliitika vahetamiseks, võetud meetmete edukuse hindamise vahendite väljatöötamiseks ning avalikkuse teavitamiseks vajaliku kliimamuutusega kohanemise teaduslikest tulemustest ja stsenaariumidest;
Invites the Commission to examine how to further develop and support a pan-European network of universities, social partners, civil society organisations, operational organisations, in particular national weather-forecasting organisations, which have extensive data resources, and local or regional decision makers in order to promote cross- sector partnerships on adaptation for the exchange of knowledge and policies as well as for the development of tools measuring the success of measures adopted and communication or dissemination of scientific findings and scenarios on necessary adaptation to climate change to the public;
on seisukohal, et uurimistegevuse tõhustamiseks kliimamuutuse mõju valdkonnas tuleks seitsmenda raamprogrammi alusel läbi viidavad teadusuuringud kooskõlastada riigisisesel tasandil läbiviidavate teadusuuringutega (eelkõige kosmosepõhised maapinna kaugseire programmid);
Considers that, in order to make research into the impact of climate change more effective, research conducted under the Seventh Framework Programme should be coordinated with research conducted at national level (particularly space-based Earth observation programmes);
on seisukohal, et EL peab tegema olulisi jõupingutusi selleks, et suurendada kohanemisel tehnoloogilist arengut, et toetada meie enda majandust ja kõnealuste tehnoloogiate siiret arengumaadesse; usub, et tõhusate, ohutute ja odavate tehnoloogiate arendamine on üks olulisi viise kliimamuutusega kohanemiseks, ja on seisukohal, et järgmine osaliste konverents/kohtumine Poznanis (COP 14) peaks keskenduma kõnealusele küsimusele;
Considers that the EU has to undertake substantial efforts to increase technological development in adaptation to support our own economy and transfer of these technologies to the developing world; believes that development of effective, safe and cheap technologies is one essential way of adapting to climate change and considers that the next Conference/Meeting of the Parties in Poznan (COP 14) should focus on that issue;
palub komisjonil kaasata olemasolevate ja kõigi tulevaste ruumilise mõjuga õigusaktide, strateegiate ja rahastamisprojektide koostamisel ning muutmisel kohanemise, et vähendada kliimamuutuse mõju; kutsub komisjoni üles viima läbi ulatuslikku analüüsi olemasolevate ELi rahastamisvahendite ja nende kasutamise kohta kliimamuutusega kohanemise meetmete rakendamiseks nende algses kohaldamisalas, ning osutama, kus võiks tarvis olla täiendavat rahastamist;
Asks the Commission to include adaptation when drawing up and modifying existing and all forthcoming legislation, strategies and funding projects with a spatial impact, so as to limit the effects of climate change; calls on the Commission to carry out a comprehensive analysis of existing European financial instruments and their use for climate change adaptation measures in their original fields of application and to indicate where additional funding would be needed;
nõuab tungivalt, et nõukogu langetaks viivitamata otsuse ELi solidaarsusfondi (EUSF) määruse ettepaneku kohta, pidades silmas, et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 2006. aasta mais; on veendunud, et uus määrus, mis koos muude meetmetega alandab künniseid ELi solidaarsusfondi kasutuselevõtuks, võimaldab tegeleda looduslikest või inimeste põhjustatud katastroofidest tuleneva kahjuga palju tõhusamalt, paindlikumalt ja õigeaegsemalt; toonitab, et selline rahastamisvahend on väga oluline, eriti kuna eeldatakse, et loodusõnnetuste arv tulevikus suureneb ka kliimamuutuse tõttu;
Strongly urges the Council to reach a decision, without further delay, on the proposed EU Solidarity Fund (EUSF) regulation, bearing in mind that Parliament adopted its position as long ago as May 2006; believes that the new regulation, which, along with other measures, lowers the thresholds for mobilisation of the EUSF, will make it possible to address damage caused by natural or man-made disasters in a more effective, flexible and timely manner; insists that such a financial instrument is very important, especially since natural disasters are expected to increase in the future because of climate change too;
avaldab kahetsust, et komisjon ei ole kaalunud olemasolevate rahaliste vahendite ümberpaigutamist või ümberjaotamist praeguse finantsperspektiivi raames; kutsub komisjoni üles kaaluma rahaliste kohanemismeetmete lisamist järgmisse regionaalpoliitika ja struktuurifondide pikaajalisse finantsperspektiivi ning tegema ettepanekut lisaressursside eraldamiseks, et leida uuenduslikke lahendusi kliimamuutusega toimetulekuks;
Regrets that the Commission has not considered any reallocation or redistribution of existing funds under the current financial perspective; invites the Commission to consider including financial measures for adaptation in the next long-term financial perspective for regional policies and structural funds, as well as to propose that additional resources be allocated to finding innovative solutions to address climate change;
juhib tähelepanu, et ELi ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes sätestatakse selgesõnaliselt vajadus tugevdada keskkonna ja majanduskasvu vahelist sünergiat; nendib, et regionaalpoliitika programmidest tehakse investeeringuid infrastruktuuri vee, jäätmete ja õhu valdkonnas, bioloogilisse mitmekesisusse, maakasutuse kavandamise edendamisse ja ühistransporti; rõhutab tõsiasja, et need aitavad kaasa kliimaga seotud kohustuste täitmisele ja edendavad riskiennetusmeetmeid uuendusliku avaliku halduse poliitika, sealhulgas näiteks ennetava seire kaudu; viitab ka komisjoni ja liikmesriikide tarvidusele suurendada kodanikukaitse korraldamise ja situatsiooniplaneerimise koordineerimist; osutab sellega seoses ÜRO katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegia programmi tööle;
Points out that strategic guidelines for EU cohesion policy explicitly spell out the need to strengthen synergies between the environment and growth; states that regional policy programmes invest in infrastructure in the areas of water, waste and air, biodiversity, promotion of land-use planning, and public transport; underlines the fact that they contribute to meeting climate commitments and foster risk prevention measures through innovative public management policies including, for example, preventive monitoring; points also to the need for the Commission and Member States to step up coordination of civil protection organisation and contingency planning; points in this respect to the work of the United Nations International Strategy for Disaster Reduction Programme;
rõhutab, et liikmesriigid peaksid kasutama maaelu arengu fonde, et edendada põllumajanduse ja metsanduse kohanemist kliimamuutusega; rõhutab, et on tarvis sobilikke kriisiennetus- ja riskijuhtimismeetmeid nii ühenduse kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuna kriiside arv tulevikus kasvab kindlasti, viidates eelkõige süstemaatilistele maahalduses tehtavatele jõupingutustele, mis tagavad pikema vee säilitamise aja ja metsatulekahjude väiksema arvu; usub, et riskijuhtimine tuleks muuta ELi ühtekuuluvuspoliitika lahutamatuks ja selgesõnaliseks osaks;
Stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; underlines the need for adequate crisis prevention and risk management measures at Community as well as at national and regional levels, as the number of crises will clearly rise in the future, with particular reference to a systematic land management effort ensuring longer water retention times and a lower fire burden on forests; believes that risk management should be made an integral and explicit part of EU cohesion policy;
rõhutab, et tuleb kohaldada subsidiaarsuse põhimõtet, mis on kõige paljutõotavam lähenemisviis, et tegeleda kliimamuutuse tagajärgedega konkreetsete kohanemismeetmete abil, kuna Euroopa piirkonnad ja kohalikud omavalitsused suudavad paremini leida poliitilisi lahendusi oma kogemustele, kuid rõhutab vajadust sidususe kontrolli järele ELi tasandil;
Emphasises application of the subsidiarity principle as the most promising approach to tackle consequences of climate change through concrete adaptive measures, as regions and local authorities in Europe will be more able to respond with political answers to their own experiences, but underlines the need for a coherence check at EU level;
rõhutab kohalike kogukondade võtmerolli kliimamuutusega võitlemisel, nõuab seetõttu, et rakendataks kompleksseid linnade, piirkondade ja maaelu säästva arengu strateegiaid, millega võetakse täiel määral arvesse leevendus- ja kohandusmeetmeid, ning nõuab teaduslikke uuringuid, et analüüsida, milline infrastruktuur võib aidata kliimamuutusele vastu astuda;
Underlines the key role which local communities play in fighting climate change, calls therefore for the implementation of integrated sustainable urban, regional and rural development strategies which take full account of mitigation and adaptation measures, and calls for scientific studies in order to analyse which type of infrastructure can help to address climate change;
nõuab tihedamat koostööd ja heade tavade vahetamist piirkondlike ja kohalike asutustega ning nende vahel ehituste, kommunaalmajanduse ja teenuste arendamisel, mille eesmärk on saavutada süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalne seisund nende vastavates valdkondades, nagu kaugküttesüsteemid, täiustatud ringlussevõtuteenused, integreeritud ühistransport, energia- ja veetõhusad ehitised, alternatiivse energia tootmise ja kasutamise suurenemine ning avaliku teabe suurem edastamine energiatarbimise kohta;
Calls for closer cooperation and exchange of best practises with and between regional and local authorities in the development of constructions, utilities and services aiming to achieve carbon-neutral status in their respective areas, such as district heating schemes, improved recycling services, integrated public transport, energy- and water-efficient buildings, increased production and use of alternative energy, and more provision of public information on energy consumption;
rõhutab tõsiasja, et põllumajandussektor on üks kliimamuutuse suhtes kõige haavatavamatest sektoritest, kuid et samal ajal on seda süüdistatud keskkonnakahju tekitamises; usub, et kõnealuses sektoris tuleb kohanemismeetmeid arendada haavatavuse vähendamise ja säästvuse suurendamise suunas nii keskkonnaalasest kui ka majanduslikust seisukohast;
Underlines the fact that the agricultural sector is one of the most vulnerable to climate change but has at the same time been accused of causing environmental damage; believes that adaptation measures in this sector must work towards reducing vulnerability and increasing sustainability from both an environmental and an economic perspective;
rõhutab tõsiasja, et põllumajandussektori järkjärgulist kohanemist kliimamuutusest tulenevate uute vajadustega tuleks uurida osana „tervisekontrollist”, kaaludes muu hulgas praeguse nõuetele vastavuse süsteemi laiendamist ja toetuste ümbersuunamise mehhanismi tugevdamist;
Underlines the fact that gradual adaptation of the farming sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the ‘health check’, with consideration being given inter alia to expansion of the current cross-compliance system and to strengthening the modulation mechanism;
rõhutab, et põllumajandussektor on võimeline kohanema kliimamuutusega ning leevendama kliimamuutuse mõju selliste õigusaktide kohaldamise teel, millega suurendatakse säästvust ning edendatakse uusi võimalusi vee ja teiste loodusvarade kasutamiseks ja haldamiseks;
Emphasises that the farming sector can adapt to climate change and mitigate the effects by implementing legislation that steps up sustainability and promotes new ways to use and manage water and other natural resources;
rõhutab, et on oluline, et liikmesriigid ja komisjon teeksid kindlaks, millist transpordi infrastruktuuri muutuvad kliimatingimused kõige rohkem mõjutada võiksid ning kus on tarvis täiendavaid jõupingutusi ja investeeringuid, et tagada jätkuv ja ohutu toimimine;
Stresses the importance of Member States and the Commission in identifying the transport infrastructure which could be most affected by changing climate conditions and where additional efforts and investments are needed to ensure continued and safe functioning;
tervitab Balis toimunud MOP 3 olulist tulemust kohanemisfondi töölerakendamisel, mis ühendab konkreetsed kohanemisprojektid rahaliste vahenditega maksust puhta arengu mehhanismi projektidele, mida viiakse ellu arengumaades, kes on Kyoto protokolli osalised; rõhutab tõsiasja, et murranguline otsus rahastada kohanemist arengumaades rahastajatest sõltumatult võeti vastu enne Bali tegevuskava vastuvõtmist;
Applauds the significant outcome of MOP 3 in Bali to operationalise the Adaptation Fund, bringing together concrete adaptation projects with funds from a levy on CDM projects undertaken in developing countries that are parties to the Kyoto Protocol; underlines the fact that this breakthrough decision to finance adaptation in developing countries independently of donors was taken before the Bali Action Plan was adopted;
rõhutab vajadust tagada, et keskkonnamõju hindamise osana võetaks kõikide ehituslubade ja linnaplaanide puhul arvesse erinevaid kohanemisstsenaariume, et takistada investeerimist nõuetele mittevastavasse infrastruktuuri; juhib tähelepanu, et paljudel juhtudel oleks asjakohasem haavatavaid piirkondi pigem mitte arendada või juba arendatud piirkonnad uuesti looduslikeks muuta kui ehitada kaitsesüsteeme kahjulikeks kliimamõjudeks valmistumiseks;
Stresses the need to ensure that, as part of environmental impact assessment, all building permits and urban plans take into account different adaptation scenarios to prevent investments in incompatible infrastructure; points out that in many cases it would be more appropriate not to develop vulnerable areas, or to renaturate already developed areas, than to construct defences to prepare for adverse climate effects;
on seisukohal, et koostöö Euroopa vaesemate osade ja arengumaade toetamiseks on hädavajalik, kuna tõenäoliselt mõjutab kliimamuutus neid piirkondi kõige rängemalt, kuid nad on kõige vähem võimelised selle tagajärgedega toime tulema; avaldab kahetsust, et rohelises raamatus ei käsitleta piisavalt vajadust ELi ja arengumaade vahelise kohanemisalase koostöö järele; rõhutab eelkõige vajadust tehnosiirde ja suutlikkuse tõstmise järele; tervitab sellega seoses komisjoni algatust ülemaailmse kliimamuutuste liidu loomiseks, kuid rõhutab, et praegu on see suures osas alarahastatud;
Regards cooperation to support the poorer parts of Europe and the developing world as imperative, since those areas are likely to be the worst hit by climate change but least able to deal with its consequences; regrets that the Green Paper does not sufficiently address the need for cooperation on adaptation between the EU and developing countries; highlights in particular the need for technology transfer and capacity building; in this context welcomes the Commission’s initiative to launch a Global Climate Change Alliance, but stresses that it is currently grossly underfunded;
tunnistab tingimuslikku seost arengueesmärkide ja nii kliimamuutuse leevendamise kui ka sellega kohanemise vahel; rõhutab, et kliimamuutus tuleb seada kesksele kohale kogu ELi arengukoostöös, sealhulgas olemasolevates partnerlusprogrammides, nagu Euroopa – Vahemere piirkonna dialoog või ELi ja Aafrika vaheline energiaalane partnerlus; rõhutab samuti arengumaadega partnerluse tugevdamise suurt tähtsust, suurendamaks jõupingutusi raadamise vältimiseks, et leevendada kliimamuutust ja aidata sellega kohaneda;
Recognises a conditional link between development goals and both mitigation and adaptation to climate change; emphasises that climate change must be mainstreamed into all EU development cooperation, including existing partnership programmes such as the EUROMED dialogue or the EU-Africa energy partnership; emphasises also the great importance of strengthening partnerships with developing countries to enhance efforts to avoid deforestation, providing both mitigation and adaptation benefits;