natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut peab töötama välja, analüüsima, hindama ja levitama metodoloogilisi vahendeid, eesmärgiga toetada soolise võrdõiguslikkuse integreerimist ühenduse kõikidesse poliitikavaldkondadesse ja nendel põhinevatesse siseriiklikesse poliitikavaldkondadesse ning selleks, et toetada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ühenduse kõikides institutsioonides ja organites
J. whereas the European Institute for Gender Equality (EIGE) is tasked with developing, analysing, evaluating and disseminating methodological tools in order to support the integration of gender equality into all Community policies and the resulting national policies and to support gender mainstreaming in all Community institutions and bodies
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1922/2006, 20. detsember 2006, millega luuakse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut (ELT L 403, 30.12.2006, lk 9). ;
Regulation (EC) No 1922/2006 of the European Parliament and of the Council of 20 December 2006 on establishing a European Institute for Gender Equality, OJ L 403, 30.12.2006, p.
L. arvestades, et komisjon on seadnud eesmärgiks rakendada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist poliitikakujundamise lahutamatu osana, sealhulgas soolise mõju hindamise abil, ning on koostanud selleks juhendi soolise mõju hindamise kohta
L. whereas the Commission aims to implement gender mainstreaming as an integral part of its policymaking, including through gender impact assessments and evaluation processes, and has developed a ‘Guide to gender impact assessment’ for this purpose
N. arvestades, et sooline diskrimineerimine kahjustab transseksuaale ning arvestades, et Euroopa Parlamendi, komisjoni ja mitmete liikmesriikide soolise võrdõiguslikkuse valdkonda käsitlev poliitika ja meetmed hõlmavad üha enam sooidentiteeti;
N. whereas discrimination on the grounds of sex or gender adversely affects transgender people, and whereas the policies and activities of the European Parliament, the Commission and several Member States in the field of gender equality increasingly encompass gender identity;
O. arvestades, et enamik parlamendikomisjone peab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist üldiselt oluliseks (näiteks õigusloometöös, ametlikes suhetes naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga või võrdõiguslikkuse tegevuskavade väljatöötamisel), samas kui väiksemat osa komisjonidest huvitab see harva või ei huvita kunagi;
O. whereas the majority of parliamentary committees generally attach importance to gender mainstreaming (for example in the context of their legislative work, their institutional relations with the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, the drawing-up of equality action programmes, etc.), although a minority of committees rarely or never take an interest in the matter;
a) jätkuv pühendumus parlamendi juhatuse tasandil soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma tegevuse kaudu;
a) a continued commitment at the level of Parliament's Bureau, through the work of the High-Level Group on Gender Equality and Diversity;
b) kahetine lähenemisviis – sooküsimuste tähtsustamine Euroopa Parlamendi tegevuses ühelt poolt vastutava komisjoni tõhusa töö kaudu ja teiselt poolt sooperspektiivi lisamise kaudu teiste komisjonide ja delegatsioonide töösse;
b) a dual approach – mainstreaming gender in Parliament’s activities through, on the one hand, effective work by the committee responsible, and, on the other, integration of the gender perspective into the work of the other committees and delegations;
c) teadvustamine, et otsustamisprotsessides on vaja soolist tasakaalustatust, mille saavutamiseks tuleb suurendada naiste esindatust Euroopa Parlamendi juhtorganites, fraktsioonide juhatustes, komisjonide ja delegatsioonide juhatustes, delegatsioonide ja muude missioonide, näiteks valmisvaatlusmissioonide koosseisus, samuti on vaja suurendada meeste esindatust valdkondades, kus nad on alaesindatud;
c) awareness of the need for a gender balance in decision-making processes, to be achieved by increasing the representation of women on Parliament’s governing bodies, on the bureaux of political groups, on the bureaux of committees and delegations, in the composition of delegations and in other missions, such as election observation, and by increasing the representation of men in areas where they are under-represented;
d) soolise analüüsi lisamine eelarvemenetluse kõikidesse etappidesse, tagamaks, et naiste ja meeste vajadusi ja prioriteete käsitletaks võrdselt ning et hinnataks ELi vahendite eraldamise mõju naistele ja meestele;
d) incorporation of gender analysis into all stages of the budgetary process to ensure that equal consideration is given to women’s and men’s needs and priorities and that the impact of the provision of EU resources on women and men is assessed;
e) tõhus ajakirjandus- ja teabepoliitika, mis võtab pidevalt arvesse soolist võrdõiguslikkust ning hoidub soostereotüüpidest;
e) an effective press and information policy which systematically takes gender equality into account and avoids gender stereotypes;
f) jätkuv regulaarsete aruannete esitamine täiskogu istungile edusammude kohta soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisel parlamendi komisjonide ja delegatsioonide töös;
f) continued submission of regular reports to plenary on the progress achieved in gender mainstreaming in the work of Parliament’s committees and delegations;
g) keskendumine vajadusele tagada piisavad rahalised ja inimressursid, et parlamendi organitel oleks vajalikud vahendid, sealhulgas sooküsimuste analüüsi ja hindamise jaoks, samuti piisavad ekspertteadmised sooküsimustes (teadusuuringud ja dokumenteerimine, koolitatud personal, eksperdid) ning soospetsiifilised andmed ja statistika; kutsub sekretariaati üles korraldama regulaarset heade tavade vahetamist ja võrkkoostööd, samuti koolitusi Euroopa Parlamendi ametnikele soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja soolist võrdõiguslikkust arvestava eelarvestamise teemal;
g) a focus on the need for adequate financial and human resources, so that Parliament’s bodies are provided with the necessary tools, including gender analysis and assessment tools, with appropriate gender expertise (research and documentation, trained staff, experts) and with gender-specific data and statistics; calls on the Secretariat to arrange regular exchanges of best practice and networking as well as gender mainstreaming and gender-budgeting training for Parliament staff;
h) parlamendi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise võrgustiku jätkuv arendamine – iga komisjon on määranud võrgustikku liikme, kes on vastutav soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest oma komisjoni töös;
h) continued development of Parliament’s Gender Mainstreaming Network, to which each committee has appointed a member responsible for implementing gender mainstreaming in its work;
i) tähelepanu rahvusvahelistele standarditele vastavate täpsete definitsioonide ja terminoloogia kasutamise tähtsusele võrdõiguslikkuse süvalaiendamisalaste terminite kasutamisel;
i) attention to the importance of employing specific terminology and definitions which comply with international standards when terms are used in relation to gender mainstreaming;
j) metodoloogiline ja analüütiline toetus Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudilt;
(j) methodological and analytical support from the EIGE;
7. tunneb heameelt mitmete parlamendikomisjonide tehtud erialgatuste üle, sealhulgas põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni koostatud algatusraport naiste rolli kohta põllumajanduses ja maapiirkondades ning kalanduskomisjoni korraldatud avalik kuulamine naiste rolli kohta kalanduspiirkondade säästvas arengus;
Welcomes the specific initiatives in this area taken by a number of parliamentary committees, including the own-initiative report on the role of women in agriculture and rural areas drawn up by the Committee on Agriculture and Rural Development and the public hearing on the role of women in the sustainable development of fisheries areas organised by the Committee on Fisheries;
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise lõppeesmärk on muuta peavoolu institutsioone ja olemust nii, et need peegeldaksid paremini kogu ühiskonna, nii meeste kui ka naiste vajadusi, püüdlusi ja kogemusi.
The ultimate goal of gender mainstreaming is to change the nature and institutions of the mainstream to be more reflective of the needs, aspirations and experiences of all society, both women and men.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine seab küsimuse alla institutsioonide soolise neutraalsuse, kuna institutsioonid võivad oma seisukohtade, töö korralduse ja tegevusega soolist ebavõrdsust taastoota ja suurendada.
Gender mainstreaming can be said to question the gender neutrality of institutions since they may reproduce and contribute to gender inequality through their internal assumptions, working procedures and activities.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise mõiste jõudis rahvusvahelise poliitika peavoolu 1995. aasta septembris, kui see esines Pekingis toimunud ÜRO neljanda naiste maailmakonverentsi tegevusplatvormis; selles dokumendis määratleti antud terminit laialt ja kohustati ÜRO institutsioone lisama oma poliitikasse süstemaatiliselt soolist perspektiivi.
The concept of gender mainstreaming effectively entered the mainstream of international public policy in September of 1995, when it featured in the Platform for Action of the Fourth World Conference on Women in Beijing, which defined the term broadly and committed the institutions of the UN system to the systematic incorporation of a gender perspective into policymaking
aastal defineeris ÜRO soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist järgmiselt:
In 1997, the United Nations defined gender mainstreaming as:
ÜRO, 1997, majandus- ja sotsiaalnõukogu aruanne
United Nations, 1997, Report of the Economic and Social Council
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Lissaboni lepingus
Gender mainstreaming in the Lisbon treaty
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine on kindlalt sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8:
Gender mainstreaming is firmly established in Article 8 of the Treaty on the Functioning of the European Union;
„Kõigi oma asjaomaste meetmete puhul on liidu eesmärk meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine.“
"In all its activities, the Union shall aim to eliminate inequalities, and to promote equality, between men and women."
Soolise võrdõiguslikkuse põhimõte on kirjas Euroopa Liidu lepingu artiklis 2:
The principle of gender equality is found in Article 2 of the Treaty on the European Union;
„Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste, kaasa arvatud vähemuste hulka kuuluvate isikute õiguste austamine.
"The Union is founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights, including the rights of persons belonging to minorities.
Need on liikmesriikide ühised väärtused ühiskonnas, kus valitsevad pluralism, mittediskrimineerimine, sallivus, õiglus, solidaarsus ning naiste ja meeste võrdõiguslikkus."
These values are common to the Member States in a society in which pluralism, non-discrimination, tolerance, justice, solidarity and equality between women and men prevail."
Termin „soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine“ võeti esmakordselt kasutusele Euroopa Ühenduses 1991. aastal, kui see lisati suhteliselt väikese, kuid innovaatilise elemendina komisjoni kolmandasse võrdsete võimaluste tegevusprogrammi (1991–1996)
The term "gender mainstreaming" was first used in the European Community in 1991, when it appeared as a relatively small but innovative element in the Commission's Third Action Programme on Equal Opportunities (1991-1996)
Sel perioodil tegi komisjon spetsiifilisi sektoripõhiseid algatusi naiste nimel, osales aktiivselt Pekingi konverentsi ettevalmistamises ja kinnitas konverentsil ELi poolt soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet.
During this period, the Commission undertook specific sectoral initiatives on behalf of women, and participated actively in the preparation for the Beijing Conference, where it endorsed the principle of gender mainstreaming on behalf of the EU.
aastate lõpuks lisandus püüdlustele saavutada ELis võrdsed võimalused uus aspekt – kohustuti süvalaiendama soolist võrdõiguslikkust kõikides poliitikavaldkondades.
By the end of the 1990's the effort to achieve equal opportunities within the EU became marked by the new commitment to mainstream the consideration of gender equality across all policy fields.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine Euroopa Parlamendis
Gender mainstreaming in the European Parliament
Euroopa Parlamendis vastutab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamise ja edasiarendamise eest kõikides poliitikavaldkondades naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon (FEMM).
The Committee on Women's Rights and Gender Equality (FEMM) is the body of the European Parliament which is responsible for the implementation and further development of gender mainstreaming in all policy sectors.
Seda saavutatakse peamiselt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise aspektist tehtud muudatusettepanekutega.
This is achieved primarily through the procedure of gender mainstreaming amendments.
Soolise perspektiivi lisamisel teevad esimese sammu naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni koordinaatorid, kui nad otsustavad, et teise komisjoni raporti projekt ei vaja küll arvamuse esitamist, kuid et seda saaks parandada mõne muudatusettepanekuga, mis lisaksid soolise perspektiivi.
The first step taken on the path in introducing a gender perspective with this tool is that the coordinators of FEMM decide that a draft report of another committee would not be fitting for an opinion but could be improved with the help of a few amendments adding a gender perspective.
Muudatusettepanekute koostamine tehakse ülesandeks komisjoni liikmele.
A Member of the Committee is appointed the task of drafting the amendments.
Seejärel pannakse muudatusettepanekud komisjonis hääletusele ja esitatakse siis vastutavale komisjonile, pidades kinni tähtajast raporti projektile muudatusettepanekute esitamiseks.
The amendments are then put to the vote in the Committee and subsequently tabled to the lead committee within the deadline set for amendments to the draft report.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise muudatusettepanekutele kirjutavad alla naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni esimees ja teised liikmed.
The gender mainstreaming amendments are signed by the FEMM Chair and other Members.
Teine viis, kuidas naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon saab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist arendada, on ressursside jagamine soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise liikmete võrgustikule, kuhu iga komisjon on määranud liikme, kes on vastutav soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest oma komisjonis (vt liikmete täielikku loetelu lisas).
An additional way for FEMM to promote the development of gender mainstreaming is through providing resources for the Gender Mainstreaming Network of Members to which each committee has appointed a member responsible for implementing gender mainstreaming in the work of their committee (see full list of Members in Annex).
Hiljutine näide sootundlikust poliitikast ja õigusaktidest
Recent example of gender sensitive policies and legislation
Euroopa Liit on tunnistanud soolise aspekti olulisust mitmetes hiljutistes otsustes, sealhulgas inimkaubanduse direktiivis, milles sätestatakse miinimumeeskirjad inimkaubanduse valdkonna kriminaalkuritegude määratlemise ja karistuste kohta; direktiivi artiklis 1 märgitakse, et kuritegude parema ennetamise ja ohvrite kaitse huvides on kohaldatud soolist perspektiivi
The European Union has recognised the importance that needs to be accorded to gender in a number of recent decisions including the trafficking directive which establishes minimum rules concerning the definition of criminal offences and sanctions in the area of trafficking in human beings and which mentions in its first article that a gender perspective is applied in order to strengthen the prevention of the crime and the protection of the victims.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK .
Directive 2011/36/EU of the European Parliament and of the Council on preventing and combating trafficking in human beings and protecting its victims, and replacing Council Framework Decision 2002/629/JHA
LISA: LIIKMETE NIMEKIRI
ANNEX : LIST OF MEMBERS
Mr. Alexander ALVARO - Vice Chair
Mr. Alexander ALVARO - Vice Chair
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus erisätete kohta, millega reguleeritakse Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ
on a proposal for a regulation of the European Parliament on the detailed provisions governing the exercise of the European Parliament's right of inquiry and repealing Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC of the European Parliament, the Council and the Commission
EUROOPA PARLAMENDI SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
MOTION FOR A EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi määrus erisätete kohta, millega reguleeritakse Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ
on a proposal for a regulation of the European Parliament on the detailed provisions governing the exercise of the European Parliament's right of inquiry and repealing Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC of the European Parliament, the Council and the Commission
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 226 kolmandat lõiku,
– having regard to the third paragraph of Article 226 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse kodukorra artikleid 41 ja 48,
– having regard to Rules 41 and 48 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ( A7-0352/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A7-0352/2011 ),
ETTEPANEK VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI MÄÄRUS
PROPOSAL FOR A REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT
erisätete kohta, millega reguleeritakse Euroopa Parlamendi uurimisõiguse kasutamist ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ
on the detailed provisions governing the exercise of the European Parliament's right of inquiry and repealing Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC of the European Parliament, the Council and the Commission
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 226 kolmandat lõiku,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular the third paragraph of Article 226 thereof,
võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,
Having regard to the Treaty establishing the European Atomic Energy Community, and in particular Article 106a thereof,
võttes arvesse nõukogu nõusolekut
Having regard to the consent of the Council
võttes arvesse komisjoni nõusolekut
Having regard to the consent of the Commission
(1) Lissaboni lepinguga loodi tingimused uuendatud ja tugevdatud institutsiooniliseks tasakaaluks liidus, võimaldades liidu institutsioonidel tegutseda tõhusamalt, avatumalt ja demokraatlikumalt; sellega seoses tugevdati ja laiendati Euroopa Parlamendi funktsioone poliitilise kontrolli osas.
(1) The Treaty of Lisbon created conditions for a renewed and enhanced institutional balance within the Union, allowing its institutions to function more efficiently, openly and democratically; in this context the European Parliament's functions in relation to political control were reinforced and extended.
Seetõttu, kooskõlas liikmesriikide parlamentaarsete tavadega ning Euroopa Liidu lepingu, Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu (edaspidi „aluslepingud”) tingimustega, tuleb Euroopa Parlamendi uurimiskomisjone tugevdada ning neile tuleb anda konkreetsed, tõelised ja selgelt piiritletud volitused, mis vastavad paremini parlamendi poliitilisele tähtsusele ja pädevustele, austades samal ajal Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet.
Therefore, in accordance with both national parliamentary practice and the requirements under the Treaty on European Union, the Treaty on the Functioning of the European Union and the Treaty establishing the European Atomic Energy Community (hereinafter ‘the treaties’), the European Parliament's committees of inquiry should be reinforced and should be granted specific, genuine and clearly delimited powers which are more in line with its political stature and competences, while respecting the principle of proportionality as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Poliitilise kontrolli erakorraliseks vahendiks olevate uurimiskomisjonide volitused ei tohiks piirata teiste institutsioonide vastutust.
The powers of the committees of inquiry, which are exceptional instruments of political control, should be without prejudice to the responsibilities of other institutions.
(2) 19. aprillil 1995. aastal võtsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon vastu otsuse 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ
(2) On 19 April 1995 the European Parliament, the Council and the Commission adopted Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC
Otsuses viidati võimalusele, et selle sätteid võidakse saadud kogemustest lähtuvalt muuta.
That decision alluded to the possibility that its provisions might be revised in the light of experience.
(3) Võttes arvesse Lissaboni lepinguga loodud uut institutsioonilist tasakaalu ja Euroopa Parlamendi uurimiskomisjonide tööst saadud kogemusi, tuleks otsus 95/167/EÜ, Euratom, ESTÜ tunnistada kehtetuks ja asendada uue määrusega.
(3) With a view to the renewed institutional balance created by the Treaty of Lisbon and to the experience gained from the work of the European Parliament's committees of inquiry, Decision 95/167/EC, Euratom, ECSC should be repealed and replaced by a new regulation.
(4) Kooskõlas Euroopa Kohtu praktikas tunnustatud kasulikkuse põhimõttega
(4) In line with the principle of utility as recognised by the case-law of the Court of Justice
9. juuli 1987. aasta otsus liidetud kohtuasjades 281, 283–285 ja 287/85 Saksamaa, Prantsusmaa, Madalmaad, Taani ja Ühendkuningriik v komisjon, EKL 1987, lk 3203, punkt 28. tuleks anda uurimisõigusest tulenevate ülesannete täitmiseks vältimatud volitused Euroopa Parlamendile ja selle uurimiskomisjonidele.
Judgment of 9 July 1987 in Joined Cases 281, 283 to 285 and 287/85 Germany , France , Netherlands , Denmark and United Kingdom v Commission [1987] ECR 3203, at paragraph 28. , the powers which are indispensable in order to carry out the tasks flowing from the right of inquiry should be conferred on the European Parliament and its committees of inquiry.
Sellest tulenevalt on vajalik, et Euroopa Liidu institutsioonid ja asutused ning liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et lihtsustada nende ülesannete täitmist.
To that end, it is also essential that the institutions and bodies of the European Union as well as the Member States take all steps to facilitate the performance of those tasks.