natgillin/translations-raw huggingface dataset:
peab hädavajalikuks, et liikmesriigid võtaksid viivitamata meetmeid, et täita võetud kohustused seoses tööhõive taseme tõstmise, inimeste oskuste parandamise, töövõimaluste loomise, vaesuse vähendamise ja sotsiaalse kaasatuse edendamisega;
Considers it essential that Member States take action now to deliver on the commitments made to increase employment levels, improve people's skills, create job opportunities, reduce poverty and enhance social inclusion;
rõhutab, et sotsiaalkaitsesüsteemidel on olnud oluline roll majanduse stabiliseerimisel ja kriisi sotsiaalse mõju leevendamisel; kutsub seetõttu liikmesriike üles eelkõige eelarve tasakaalustamise vajaduse korral tagama, et sotsiaalkaitsesüsteemid pakuksid endiselt piisavat tuge ning täidaksid oma osa oskuste ja tööalase konkurentsivõime kindlustamisel ja parandamisel, et säilitada ja täiustada inimkapitali ning kasutada majanduse elavdamist täielikult ära;
Emphasises that social protection systems have played an acknowledged role in stabilising the economy and cushioning the social impact of the crisis; calls, therefore, on the Member States, in particular when fiscal consolidation is required, to make sure that social protection systems continue to provide adequate support and play their part in safeguarding and improving skills and employability, so that human capital can be preserved and enhanced and full advantage taken of the recovery;
rõhutab, et on hädavajalik tõhustada parimate tavade ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vähendamise valdkonnas ning ühtlasi hõlbustaks see Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamist vaesuse vähendamisel;
Emphasises that more effective exchanges of best practice and experience between Member States in the area of the fight against social exclusion and poverty reduction are vital and would help to facilitate the achievement of the Europe 2020 poverty reduction targets;
Euroopa Parlamendi 17. veebruari 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta ( KOM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 17 February 2011 on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States ( COM(2011)0006 – C7-0033/2011 – 2011/0007(CNS) )
võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2011)0006 );
having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2011)0006 ),
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7-0033/2011 );
having regard to Article 148(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0033/2011 ),
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust ( A7-0040/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0040/2011 ),
palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;
Asks the Council to consult Parliament again if it intends to substantially amend the text approved by Parliament;
kordab oma kauaaegset üleskutset komisjonile ja nõukogule selle kohta, et kavakohaselt 2014. aastal toimuva liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste täieliku läbivaatamise ajal tuleb Euroopa Parlamendile anda talle vajaminev aeg, mis ei tohiks mingil juhul olla vähem kui viis kuud, et avaldada oma seisukohta koondsuuniste (majanduspoliitika üldsuunised ja tööhõivesuunised) teemal Euroopa poolaasta raamistikus ning täita ELi toimimise lepingu artikli 148 lõikes 2 määratletud nõuandvat rolli;
Reiterates its longstanding call to the Commission and the Council to ensure that the Parliament is given the necessary time, and in any event no less than five months, to express its views on the Integrated Guidelines (Broad Economic Policy Guidelines and Employment Guidelines) in the framework of the European Semester and to fulfil its consultative role, as defined in Article 148(2) of the Treaty, during the full revision of the guidelines for the employment policies of the Member States, which is scheduled to take place in 2014;
B7-0114 , 0115 , 0116 , 0117 , 0118 ja 0119/2011
B7-0114 , 0115 , 0116 , 0117 , 0118 and 0119/2011
võttes arvesse oma 18. jaanuari 2011. aasta resolutsiooni põllumajanduse tunnistamise kohta strateegiliselt tähtsaks sektoriks toiduga kindlustatuse tagamisel Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0006 .
having regard to its resolution of 18 January 2011 on recognition of agriculture as a strategic sector in the context of food security Texts adopted, P7_TA(2011)0006 .
võttes arvesse oma 5. mai 2010. aasta resolutsiooni ELi põllumajanduse ja kliimamuutuse kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0131 .
having regard to its resolution of 5 May 2010 on EU agriculture and climate change Texts adopted, P7_TA(2010)0131 .
võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades ( KOM(2008)0450 );
having regard to the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a facility for rapid response to soaring food prices in developing countries ( COM(2008)0450 ),
võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 29. jaanuari 2011. aasta kaheksat soovitust G20-le;
having regard to the eight recommendations to the G20 published by the United Nations Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
võttes arvesse komisjoni 2. veebruari 2011. aasta teatist kaubaturgude ja toorainega seotud probleemide lahendamise kohta ( KOM(2011)0025 );
having regard to the communication from the Commission on tackling the challenges in commodity markets and on raw materials of 2 February 2011 ( COM(2011)0025 ),
võttes arvesse 2003. aastal allkirjastatud Maputo deklaratsiooni põllumajanduse ja toiduainetega kindlustatuse kohta, milles Aafrika valitsused kohustusid eraldama vähemalt 10% oma iga-aastasest riigieelarvest põllumajandusele;
having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, in which African governments committed themselves to allocate a minimum of 10% of their annual national budgets to agriculture,
võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõiget 4,
having regard to Rule 110(2) of its Rules of Procedure,
arvestades, et toiduainete hinnad saavutasid ajavahemikus 2010–2011 seitsmendat kuud järjest rekordtaseme ning jõudsid kõrgeimale tasemele alates 1990. aastast, kui Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO) hakkas toiduainete hindu mõõtma; arvestades, et tooraine hinnatõusust on saanud maailmamajandust destabiliseeriv tegur ning see tõi kaasa meeleavaldusi ja rahutusi mitmel arengumaal ning viimati Alžeerias, Tuneesias ja Egiptuses;
whereas food prices have peaked for the seventh consecutive month between 2010 and 2011, reaching the highest levels since the FAO started measuring food prices in 1990; whereas commodity price hikes have become a destabilising factor in the global economy and sparked riots and unrest in a number of developing countries and most recently in Algeria, Tunisia and Egypt,
arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul jõudis alatoitunud inimeste arv maailmas 2010. aastal 925 miljonini ning et toiduainete jätkuva hinnatõusu ja ettearvamatute tarnekatkestuste tõttu võib see arv veelgi suureneda; arvestades, et kogu maailmas on 29 riigil elanikkonna toiduainetega varustamisega raskusi ja nad vajavad välist toiduabi;
whereas the Food and Agriculture Organization (FAO) estimates that the number of undernourished people in the world reached 925 million in 2010 and rising food prices coupled to unpredictable shortages of supply may cause this number to increase; whereas 29 countries in the world face food supply difficulties and are in need of external food assistance,
arvestades, et toiduainete ja tooraine hindade hiljutised kõikumised on tekitanud tõsiseid kahtlusi toiduainetega varustatuse toimimise suhtes Euroopas ja ülemaailmselt; arvestades, et toiduainete hindade tõus on enim mõjutanud kõige haavatavamaid riike ning nii arenenud kui ka arengumaade kõige haavatavamaid elanikkonnarühmi; arvestades, et kõrged toiduainete hinnad toovad kaasa miljonite inimeste toiduga kindlustamatuse ja ohustavad pikaajalist ülemaailmset toiduga kindlustatust; arvestades, et toiduga kindlustatus tähendab FAO definitsiooni kohaselt muuhulgas tervislike toiduainete kättesaadavust kõigile;
whereas recent food and commodity price volatility has raised serious concerns about the functioning of the European and global food supply; whereas the increase in food prices has hit the most vulnerable populations and countries hardest, both in developed and developing countries; whereas high food prices are driving millions of people into food insecurity, threatening long-term global food security; whereas, according to the FAO, food security includes the right to food and the accessibility of healthy nutrition for all,
arvestades, et Euroopa Liidus esineb endiselt vaesust ja nälga; arvestades, et 79 miljonit ELi elanikku elab endiselt allpool vaesuspiiri (60% keskmisest sissetulekust riigis, kus selline isik elab); arvestades, et möödunud talvel sai 16 miljonit ELi kodanikku heategevusorganisatsioonide kaudu toiduabi; arvestades, et toiduga kindlustatus on Euroopa jaoks oluline probleem, mistõttu tuleb saavutada ELi tasandil ja väljaspool seda kooskõla mitme sektoripõhise poliitikavaldkonna vahel, nagu ühine põllumajanduspoliitika, energiapoliitika, teadustegevus, majanduslik areng ja kaubandus;
whereas poverty and famine still exist in the European Union; whereas 79 million people in the EU still live below the poverty line (60% of the average income of the country in which the person lives); and whereas 16 million EU citizens received food aid through charities last winter; whereas food security is a central issue for Europe and requires coordination between various sectoral policy areas at EU level and beyond, namely the CAP, energy policy, research, development and trade,
arvestades, et ülemaailmne majanduslangus ning kütuste ja toiduainete hinnatõus on halvendanud toitumistingimusi paljudes arengumaades, eriti vähim arenenud riikides, mistõttu on osalt kaotsi läinud viimase kümnendi saavutused vaesuse piiramisel;
whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries (LDCs), thus partly setting back the progress of the last decade on poverty reduction,
arvestades, et toiduainete piisavat tootmist maailmas võivad regulaarselt kahjustada paljud tegurid, sealhulgas kliimamuutuse tõttu järjest sagedamini esinevad äärmuslikud ilmastikunähtused, nagu üleujutused ja põud, loodusvarade piiratud kättesaadavus ning toiduainete vajaduse suurenemine kasvavast elanikkonnast tulenevalt, energiavarustuse kindluse ja toiduga kindlustatuse vaheline tihe seos koos ülemaailmsete toiduvarude väga madala tasemega; biokütuste tootmise kasv, teravilja suurenev kasutamine loomasöödana, kasvav toiduainetega spekuleerimine, kasvav sõltumine toiduainete impordist paljudes arengumaades konfliktide või toiduga kindlustamise poliitika läbikukkumise tõttu;
whereas sufficient global food production can be regularly undermined by a range of factors including extreme weather events such as floods and droughts, increasingly driven by climate change; limited availability of natural resources and the growing demand for food from rising populations; close links between energy and food security against the background of a very low level of global food stocks; growing production of biofuels, increased feeding of grain to livestock; increased speculation on food commodities; growing dependency on food imports in many developing countries due to conflicts or failed food security policies,
arvestades, et kliimamuutuse mõju põllumajandusele, eelkõige saagikuse langus üha korduvate põudade ja veepuuduse või, vastupidi, üleujutuste ja maalihete tõttu, avaldab tõsist negatiivset mõju põllumajanduslikule tegevusele ELis ja arengumaades, kes mõlemad kaugeltki ei suuda end mitmete põllumajandustoormetega ise varustada;
whereas the impact of climate change on farming, mainly the reduction of crop yields because of repeated water shortages, droughts, or, in contrast, floods and landslides, seriously affects agricultural activities in the EU and developing countries, both falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities,
arvestades, et ülesande muudab raskeks nn vähemast rohkema tootmine, rõhuasetusega jätkusuutlikul tootmisel, kuna loodusvarasid kurnatakse; arvestades, et põllumajandusliku tootmise tugevdamine arengumaades aitab suurendada vastupanu- ja kohanemisvõimet toidukriiside puhul;
whereas the challenge is to produce ‘more from less’, with an emphasis on sustainable production, due to pressure on natural resources; whereas strengthening agricultural production in developing countries will increase resilience and adaptability to food shocks,
arvestades, et hindade hiljutised kõikumised on tekitanud kahtlusi toiduainete tarneahela toimimise suhtes Euroopa ja maailma tasandil; arvestades, et komisjoni teatises „Toiduainete tarneahela parem toimimine Euroopas”, KOM(2009)0591 mainitakse selliseid tõsiseid probleeme tarneahelas nagu ostja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, ebaausad tavad lepingute sõlmimises (sh hilinenud maksed), lepingu ühepoolne muutmine, ettemaksete tegemine läbirääkimistele pääsemiseks, turulepääsu piiramine ning puudulik teave hindade kujunemise ja kasumimarginaalide jaotumise kohta toiduainete tarneahelas, mis on tihedalt seotud suurenenud koondumisega sisendite ning hulgi- ja jaemüügi valdkonnas; arvestades, et toiduainete hindade ja nende kujunemise analüüsimisel on vaja arvesse võtta kogu tarneahelat; arvestades, et toiduainete sektor on killustunud ning tarneahel pikk ja väga keeruline, hõlmates arvukalt vahendajaid;
whereas the recent volatility has raised concerns about the functioning of the European and global food supply chains; whereas the Commission's communication entitled ‘A better functioning food supply chain in Europe’ ( COM(2009)0591 ) identifies serious problems in the supply chain such as abuse of dominant buyer power, unfair practices in contracting (including late payments), unilateral contractual modifications, advance payments for access to negotiations, restricted market access, lack of information on price setting and the distribution of profit margins throughout the food chain, closely linked to increased concentration in the input, wholesale and retail sectors; whereas the entire supply chain must be taken into account when analysing food prices and their evolution; whereas the food sector is fragmented and the supply chain is long and highly complex, comprising many intermediaries,
Hindade kõikumine, põllumajandustootjate sissetulek ja abi arengumaadele
Price volatility, farmers' income, aid to developing countries
arvestades, et põhitarbeainete hindade kõikumine maailmaturul võib edaspidi muutuda tugevamaks ja regulaarsemaks; arvestades, et toiduainete kõrgemad hinnad ei tähenda põllumajandustootjatele automaatselt suuremat sissetulekut ning selle peamiseks põhjuseks on põllumajandusliku tootmise sisendkulude kiire kasv ning järjest suurem erinevus tootmiskulude ja tarbijahindade vahel; arvestades, et põllumajandustootjate tulude osakaal toiduainete tarneahelas on oluliselt langenud, samas kui töötlejate ja jaemüüjate kasum on pidevalt kasvanud; arvestades, et tarbijahinnad on tõusnud; ja arvestades, et vähemalt 30% kogu maailmas toodetud toidust läheb toiduainete tarneahela eri etappides raisku;
whereas fluctuations in commodity prices may become a more pronounced and regular feature of the global market; whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm-input costs increase and the growing divergence between producer and consumer prices; whereas the share of farmers' income from the food supply chain has substantially dropped, while the profits of processors and retailers have constantly increased; whereas consumer prices have increased; and whereas at least 30% of all food produced globally is wasted at different points along the food chain,
arvestades, et põllumajanduse ja maaelu arengu edendamiseks arengumaadele antava abi osakaal on viimase kolmekümne aasta jooksul oluliselt vähenenud; arvestades, et investeeringud arengumaade jätkusuutlikesse toiduainete tootmise süsteemidesse on vähenenud, sest põhirõhk on läinud üle ekspordisuunitlusega tootmisele, mis nõrgendab veelgi kohalikku suutlikkust toota ja tarnida piisavalt toiduaineid õiglaste hindadega; arvestades, et paljud arengumaad ei kasuta oma toiduainete tootmise potentsiaali ära; arvestades, et arengumaades takistab põllumajandustoodangu kasvu oluliselt asjaolu, et põllumajanduslikel väiketootjatel on sageli võimatu saada investeeringute tegemiseks mikrokrediiti, seda mõnikord põhjusel, et maa ei ole nende oma,
whereas the share of aid to the developing world going to agriculture and rural development has fallen dramatically over the past three decades; whereas investment in sustainable food systems in developing countries has declined due to a shift in priorities for export-oriented production, further weakening local capacities to produce and distribute sufficient food at fair prices; whereas many developing countries are not realising their food production potential; whereas a serious obstacle to increased agricultural output in developing countries is that small farmers often lack access to microcredit for investment, sometimes owing to the fact that they do not own the land,
arvestades, et rahvusvahelised ettevõtted on eelkõige arengumaades ostnud kokku suuri maa-alasid, sageli ilma maavaldajate nõusolekuta; arvestades, et sel viisil omandatud maad ei kasutata alati toidu tootmiseks, vaid seda võidakse kasutada eksporditavate kaupade, näiteks puidu tootmiseks; arvestades, et sellised arengusuunad seavad ohtu arengumaade toiduainete tootmise potentsiaali;
whereas large tracts of land, particularly in the developing world, have been purchased by international companies, frequently without the consent of the landholders; whereas this land is not always used for food production, but can be used for the production of export commodities like timber; whereas such developments threaten the food production potential of developing countries,
Vajadus parandada toiduga kindlustatust
The need to improve food security
kinnitab, et toiduga kindlustatus maailmas on ELi ja arengumaade jaoks kõige kiireloomulisem küsimus, ning nõuab viivitamatuid ja jätkuvaid meetmeid, et tagada toiduga kindlustatus ELi kodanikele ja ülemaailmsel tasandil; rõhutab, et toit peaks olema tarbijatele kättesaadav taskukohase hinnaga, kuid samal ajal tuleks tagada õiglane elatustase põllumajandustootjatele;
Affirms that global food security is a question of the utmost urgency for the EU and the developing world and calls for immediate and continual action to ensure food security for EU citizens and at global level; stresses that food should be available to consumers at reasonable prices, while at the same time a fair standard of living for farmers should be ensured;
rõhutab, et õigus toidule on põhiline ja esmatähtis inimõigus ja seda on võimalik saavutada siis, kui kõigil inimestel on igal ajal füüsiline ja majanduslik juurdepääs piisavale, (tervise seisukohast) ohutule ja toitvale toidule, mis vastab nende toitumisvajadustele ja -eelistustele, et elada aktiivset elu ja olla hea tervise juures;
Stresses that the right to food is a basic and fundamental human right and it is achieved when all people, at all times, have physical and economic access to suitable, safe (from the point of view of health) and nutritious food to meet their dietary needs and preferences for an active and healthy life;
rõhutab, et tugev ja jätkusuutlik põllumajandussektor ja jõudsalt arenev maamajandus kogu ELis, mille tagab ühine põllumajanduspoliitika, on üliolulised tegurid toiduga kindlustatuse probleemi lahendamiseks; rõhutab ühise põllumajanduspoliitika kui ELis toiduainete tootmise tagamise vahendi tähtsust;
Stresses that a strong and sustainable agricultural sector across the EU and a thriving and sustainable rural environment, ensured by a strong CAP, are vital components in meeting the food security challenge; emphasises the importance of the CAP as a means to secure food production in the EU;
kinnitab, et ELil on kohustus tagada oma kodanikele toiduga kindlustatus ning et põllumajandustegevuse jätkamisel ELis on selles suhtes keskne roll; juhib tähelepanu asjaolule, et ELis suurenevate tootmiskulude ja hinnakõikumiste tõttu vähenenud sissetulekud mõjutavad negatiivselt põllumajandustootjate suutlikkust säilitada tootmist; juhib tähelepanu kuludele, mida Euroopa põllumajandustootjad peavad kandma, et vastata maailma kõrgeimatele toiduohutus-, keskkonna-, loomade heaolu ja tööstandarditele; rõhutab, et põllumajandustootjatele tuleb selliste lisakulude ning ühiskonnale kasu toovate teenuste eest hüvitist maksta;
Affirms that the EU has a duty to ensure food security for its citizens and that continuing farming activity in the EU is key in this regard; draws attention to declining farm incomes in the EU, caused by rising production costs and price volatility, which impact negatively on farmers' ability to maintain production; highlights the costs that European farmers have to bear in meeting the highest food safety, environmental, animal welfare and labour standards in the world; stresses that farmers must be compensated for these additional costs and for providing public goods to society;
Kliimamuutusega seotud probleemid
Challenges of climate change
on teadlik suurtest probleemidest, mida kliimamuutus toiduga kindlustatuse saavutamise ette seab, eelkõige seetõttu, et sagenevad ja muutuvad ulatuslikumaks sellised ilmastikunähtused nagu põud, üleujutused, tulekahjud ja tormid, mis vähendavad loodusvarade varusid ja põllumajandustoodangut; väljendab muret ilmastikutingimustest mõjutatud riikide ja piirkondade poolt võetud ühepoolsete meetmete ning kaudse mõju pärast, mida sellised meetmed maailmaturule avaldavad; kutsub komisjoni üles põhjalikumalt kontrollima kliimamuutustega seotud õigusloome rakendamist liikmesriikides; rõhutab pakilist vajadust kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmete järele, et suurendada keskkonna ja majanduse jätkusuutlikkust; nõuab liikmesriikidelt tungivalt, et võetaks sobivaid ohuennetuse ja riskijuhtimise meetmeid eesmärgiga vähendada loodusõnnetuste negatiivset tagajärge põllumajandustoodangule;
Is conscious of the great challenge climate change poses to achieving food security, especially through an increase in the frequency and scale of climatic events, such as droughts, floods, fires and storms, which will diminish the natural resource and agricultural production yields; is concerned about the unilateral actions taken by countries or regions impacted by climatic events and the knock-on effects of such measures on world markets; calls on the Commission to closely monitor implementation of climate change-related legislation in Member States; stresses the urgent need for climate change mitigation actions and adaptation measures aiming at increasing environmental and economic sustainability; urges Member States to set up adequate risk prevention and management measures to limit negative consequences of natural disasters for agricultural production;