natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et on oluline tagada otsustamisprotsessi läbipaistvus ja teabe andmine läbirääkimiste hetkeseisu kohta, eriti COP 16 kõrgetasemelise osa viimastel tundidel, ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liit võimaldaks oma pealäbirääkijal paindlikult läbirääkimiste arengule reageerida;
Stresses the importance of a transparent decision-making process and the provision of information on the state of play of negotiations, especially during the final hours of the high-level segment of COP16, and urges the European Union to give its chief negotiator some flexibility to react to developments;
nõuab tungivalt, et Euroopa Liit kinnitaks avalikult ja sõnaselgelt oma tugevat pühendumist Kyoto protokollile ja tervitaks ning edendaks aktiivselt ja tulemuslikult töö jätkamist nii Kyoto protokolli I lisa osaliste täiendavate kohustuste ajutise töörühma kui ka konventsiooni raames tehtava pikaajalise koostöö ajutise töörühma läbirääkimissuunal ning integreeriks töösse Kopenhaageni kokkuleppe poliitilised suunised; kutsub seetõttu Euroopa Liitu üles teatama avalikult enne Cancúni, et ta on valmis jätkama Kyoto protokolli teise kohustuste perioodiga (2013–2020) oma vastava eesmärgi alusel, tunnistades siiski, et selleks, et oleks võimalik sõlmida 2012. aasta järgseks ajavahemikuks rahvusvaheline kokkulepe, mis täidaks 2 ºC eesmärgi, on mõlemal suunal vaja võrreldavat edu;
Urges the European Union publicly and unequivocally to confirm its strong commitment to the Kyoto Protocol and to welcome and actively and constructively promote the continuation of the work under both the AWG-KP and AWG-LCA negotiation tracks, integrating the political guidelines of the Copenhagen Accord; calls, therefore, on the European Union to declare openly prior to Cancun that it is ready to continue with the second commitment period of the Kyoto Protocol (2013-2020) on the basis of its corresponding target, while recognising that comparable progress under both tracks is required to clear the way for an international post-2012 agreement that would meet the 2ºC objective;
palub ELil ja selle liikmesriikidel määratleda nn kliimaõigluse põhimõte ja seda rakendada; toetab seetõttu õigluse klausli lisamist tulevastesse rahvusvahelistesse kliimaläbirääkimistesse; on kindlalt veendunud, et kui kliimamuutusi maailmas ei suudeta ohjeldada, sünnib palju ebaõiglust, sest kõige enam kannatavad just vaesed inimesed vaestes riikides;
Calls on the EU and its Member States to define and implement a principle of ‘climate justice’; advocates, therefore, an equity clause in future international climate negotiations; insists that the biggest injustice would occur if the world were unable to limit climate change, because poor people in poor countries in particular would suffer;
kuna kliimamuutus avaldab erinevat mõju arengumaadele, soovitab suunata kliimameetmed ja rahastamine esmalt kliimamuutuste poolt kõige ohustatumatele riikidele, kes ei suuda nendega ise toime tulla;
As climate change has a different impact on developing countries, suggests that climate action and financing should be targeted as a matter of priority on the countries which are most vulnerable to climate change and which do not have the capacities to cope with it;
toonitab, tõstes esile kliimaläbirääkimiste tungivat kiireloomulisust, kui oluline on teha Cancúnis sisulisi otsuseid rahastamise (ulatus, allikad ja haldamine) kohta, ja eelkõige täiendavuse määra kohta kohanemise, metsanduse, tehnosiirde (austades seejuures olemasolevaid intellektuaalomandiõigusega seonduvaid põhimõtteid), järelevalve, aruandluse ja kontrolli rahastamises ning tagada kiire rahastamise rakendamise täielik läbipaistvus ja sellealane tugev poliitiline tahe;
While stressing the serious urgency of the climate negotiations, emphasises the importance of taking substantive decisions in Cancun, as regards as financing (scale, sources and governance), and especially the degree of additionality in financing for adaptation, forestry, resource efficiency, technology transfer (while respecting existing principles relating to intellectual property rights), monitoring, reporting and verification, and the importance of guaranteeing full transparency on and strong political commitment to the implementation of the fast-start financing;
toonitab seoses Kyoto protokolliga, kui oluline on jõuda kokkuleppele maakasutuse, maakasutuse muutmise ja metsanduse eeskirjades, paindlikus mehhanismis ning uute sektorite ja gaaside haldamises;
As regards the Kyoto Protocol track, emphasises the importance of reaching agreement on the rules on LULUCF, the flexible mechanism and the coverage of new sectors and gases;
arvestades, et kuna heitekvootide ülejääk (lubatud koguse ühikute) ning maakasutus, maakasutuse muutumine ja metsandus (LULUCF) võivad mõjutada Kyoto protokolli keskkonnaalast terviklikkust, kui neid küsimusi ei lahendata nõuetekohaselt, kutsub teisi osalisi üles uurima muid võimalusi;
Given that AAUs and LULUCF could affect the environmental integrity of the Kyoto Protocol if these issues are not addressed properly, calls on the other Parties to explore possible options;
nõuab, et Cancúnis sõlmitaks maakasutuse, maakasutuse muutumise ja metsanduse (LULUCF) rangete eeskirjade kohta kokkulepe, mis tugevdaks I lisa osaliste eesmärgikindlust ning aitaks vähendada metsandusest ja maakasutusest põhjustatud heiteid, ning nõuab, et I lisa osalised peaksid arvestust LULUFCist tingitud heite suurenemise üle ning täidaksid oma kohustust kaitsta ja edendada kasvuhoonegaaside neeldajaid ja reservuaare;
Calls for an agreement in Cancun on robust rules on LULUCF that strengthen the level of ambition of the Annex I Parties, are designed to deliver emissions reductions from forestry and land use, require that Annex I Parties account for any increases in emissions from LULUCF and are consistent with the Parties' existing commitments to protect and enhance greenhouse gas sinks and reservoirs;
on arvamusel, et ELi nn kliimadiplomaatia tulevane tegevus peaks keskenduma tugevale poliitilisele koostööle kolmandate riikidega, poliitikale, mille eesmärk on luua tõhusaid mehhanisme rahvusvaheliseks koostööks kliimamuutuste alal nii ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames kui ka sellest väljaspool, ning kliimakoostööle kolmandate riikidega, et praktiliselt toetada vähese CO2-heitega, kliimamuutustele vastupanuvõimelist arengut kogu maailmas;
Considers that future EU ‘climate diplomacy’ activities should focus on strong political engagement with third countries, on policies to build effective mechanisms for international cooperation on climate change, both within and beyond the UNFCCC, and on climate cooperation with third countries to deliver practical support for low-carbon, climate-resilient development around the world;
rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja ökosüsteemipõhise vaatenurga rakendamine on kõige tõhusamad ja ökonoomsemad kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiad; kinnitab oma seisukohta, et leevendamine ja kohanemine ei saa olla ainult tehnoloogiline;
Emphasises that biodiversity conservation and the application of the ecosystem approach constitute the most efficient and cost-effective climate change mitigation and adaptation strategies; reaffirms its position that mitigation and adaptation responses cannot be purely technological;
Kohustus vähendada heidet
Reduction commitments
kordab, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma esitatud teaduslike tõendite alusel eeldab 2 °C eesmärk seda, et maailma kasvuhoonegaaside heide saavutab hiljemalt 2015. aastaks kõrgeima taseme ning väheneb vähemalt 50% võrra võrreldes 1990. aasta tasemega 2050. aastaks ja väheneb ka pärast seda;
Reiterates that, according to the scientific evidence presented by the IPCC, the 2ºC objective requires that global greenhouse gas emissions peak by 2015 at the latest and are reduced by at least 50% as compared with 1990 by 2050 and continue to decline thereafter;
nõuab tungivalt, et kõik rahvusvahelised partnerid, teiste hulgas USA ja Hiina, võtaksid ambitsioonikama kohustuse vähendada heidet ühise, kuid erineva vastutuse põhimõttel, et tagada kooskõla 2 ºC eesmärgiga;
Urges all international partners, including the USA and China, to come up with more ambitious commitments for emissions reductions based on the principle of a ‘common but differentiated responsibility’, in order to ensure consistency with the 2ºC objective;
kordab, et Euroopa Liidu edasise majanduskasvu huvides tuleb Euroopa Liidus võtta vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30% võrra 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega;
Reiterates the need to adopt a domestic greenhouse gas emissions reduction target for the European Union of 30% by 2020 as compared with the 1990 level, in the interests of the future economic growth of the European Union;
väljendab rahulolu komisjoni teatisega ja analüüsidega selle kohta, mis on vajalik, et vähendada heidet 30% võrra; toetab teatises esitatud ideed, et rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemustest sõltumatult on ELi enda huvides püüda saavutada üle 20%-list heite vähendamise eesmärki, sest see toetab samal ajal ka keskkonnahoidlike töökohtade loomist, majanduskasvu ning julgeolekut; ;
Welcomes the Commission's communication and its analyses of what is needed to achieve a 30% reduction; supports the idea expressed in the communication that, irrespective of the outcome of international negotiations, it is in the EU's interest to pursue an emissions reduction goal of more than 20% because it will promote green jobs, growth and security at the same time;
tuletab meelde, et majanduskriisi tagajärjel vähenenud heite tõttu on 2020. aastaks 20% võrra vähendamise eesmärgi saavutamise aastane maksumus vähenenud ühe kolmandiku võrra – 70 miljardilt eurolt 48 miljardile eurole – ning et 30% võrra vähendamise hinnanguline maksumus on praegu 11 miljardit eurot rohkem kui 20% vähendamise maksumus, st et see lisakulu on väiksem kui 0,1% ELi majanduse väärtusest;
Recalls that, owing to the drop in emissions as a result of the recession, the annual cost of achieving a 20% reduction by 2020 has fallen by one-third from EUR 70 billion to EUR 48 billion, and that the cost of a 30% reduction is now estimated at EUR 11 billion more than the original 20% reduction, i.e. an additional cost of less than 0.1% of the value of the EU economy;
möönab, et 2 C eesmärk on võimalik saavutada ainult siis, kui ka arengumaad rühmana, eelkõige arenenumad arengumaad, vähendavad oluliselt ja arvuliselt mõõdetavalt praegust prognoositud heite suurenemise kiirust 2020. aastaks suurusjärgus 15–30% alla harilikku stsenaariumit, ning seetõttu on vaja arenenud riikide toetust finants- ja tehnilise ning tehnoloogilise suutlikkuse loomiseks; tunnistab, et madalamate temperatuuride alaste eesmärkide saavutamiseks on vaja suuremat toetust;
Recognises that reaching the 2ºC objective will only be possible if the developing countries as a group, in particular the more advanced among them, achieve a substantial and quantifiable deviation below the current predicted emissions growth rate of the order of 15 to 30% below business-as-usual by 2020, and that this will require financial, technical and technological capacity-building support from the developed countries; recognises that for lower temperature targets to be achievable greater levels of support will be required;
rõhutab, et kliimamuutuste tagajärgede tõttu kannatavad kõige enam arengumaad ning seetõttu on rahvusvahelise kokkuleppe edukas sõlmimine just eelkõige nende huvides; tunneb heameelt selle üle, et mõned arengumaad, nagu Costa Rica ja Maldiivid, ning tärkava majandusega riigid, nagu Mehhiko ja Brasiilia, on võtnud endale väga tõsiseid kohustusi, ning peab kahetsusväärseks asjaolu, et mõned muud tärkava majandusega riigid ei ole veel nende eeskuju järginud;
Stresses that developing nations will be the worst affected by the consequences of climate change, so that it is in their vital interest to contribute to the successful conclusion of an international agreement; welcomes the very ambitious commitments made by some developing countries such as Costa Rica and the Maldives, and some emerging countries, such as Mexico and Brazil, and deplores the fact that some other emerging countries have not yet followed this example;
märgib, et kuna linnapiirkonnad toodavad 75% CO2-heitkogustest, on linnad meie kliimamuutuste vastases võitluses esiplaanil; kiidab seetõttu heaks kohustused, mille võtsid endale Euroopa linnad, kes kirjutasid alla linnapeade paktile; väljendab rahulolu linnade kohustusega võidelda kliimamuutustega; tunnustab paljude Euroopa linnade transpordi ja liikuvuse valdkonnas tehtavaid jõupingutusi; rõhutab vajadust jätkata sama rada ning otsida rohkem keskkonnasõbralikke alternatiive, mis parandavad tavainimeste elukvaliteeti, tagades samal ajal kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel valitsustasandil tehtavate jõupingutuste vajaliku kooskõlastamise;
Notes that, since urban areas produce 75% of carbon emissions, cities are at the forefront of our fight against climate change; therefore commends the undertaking given by European cities which have signed the Covenant of Mayors; welcomes the cities' commitment to combating climate change; recognises the efforts being made in many European cities with regard to transport and mobility; stresses the need to continue along the same lines in searching for more environment-friendly alternatives that will improve ordinary people's quality of life, whilst providing the requisite coordination of the efforts made at local, regional, national, European and global levels of government;
tuletab meelde, et arenenud riigid on Kopenhaageni kokkuleppega kohustunud ajavahemikus 2010–2012 andma uusi ja lisaressursse kogusummas vähemalt 30 miljardit USA dollarit ja 100 miljardit USA dollarit aastas kuni 2020. aastani ning pöörama erilist tähelepanu haavatavatele ja vähim arenenud riikidele; ergutab Euroopa Liitu hõlbustama nn rohelise kliimafondi asutamist, mille kaudu eraldataks igal aastal 100 miljardit USA dollarit alates 2020. aastast;
Recalls that developed countries have committed themselves in the Copenhagen Accord to providing new and additional resources amounting to at least USD30 billion in the period 2010-2012 and USD100 billion per year by 2020, with a special emphasis on the vulnerable and least-developed countries; encourages the European Union to facilitate the establishment of a Green Climate Fund supplying USD100 billion per year from 2020;
tuletab meelde, et ELi ühine panus arengumaade jõupingutustesse kliimamuutuste leevendamiseks ja nende tagajärgedega kohanemiseks peaks olema täiendava iseloomuga ning ulatuma 2020. aastaks vähemalt 30 miljardi euroni aastas ja et see summa võib suureneda, kui saadakse uusi teadmisi kliimamuutuste tõsidusest ja nende põhjustatud kulude ulatusest;
Recalls that the collective contribution by the EU towards developing countries' mitigation efforts and adaptation needs should be additional and not be less than EUR 30 000 million per annum by 2020, a figure that might increase as new knowledge is acquired concerning the severity of climate change and the scale of its costs;
on arvamusel, et kiire rahastamise õigeaegne rakendamine on oluline tegur usaldusliku õhkkonna loomisel enne Cancúni ja hiljem; toonitab vajadust ELi ja liikmesriikide lubatud 7,2 miljardi euro järele, mis oleks ametliku arenguabi uus ja täiendav eelarve ning mida eraldataks tasakaalustatult kliimamuutustega kohanemisele ja nende leevendamisele, ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liit tagaks komisjoni kliimameetmete peadirektoraadi koordineerimisel täieliku läbipaistvuse rakendamist käsitlevate koordineeritud aruannete esitamisel Cancúnis ja seejärel iga aasta;
Considers the timely implementation of the fast-start financing to be a key factor in building an atmosphere of trust before and in Cancun; stresses the need for the EUR 7.2 billion, as pledged by EU and its Member States, to be new and additional to Official Development Assistance (ODA) budgets, with a balanced allocation between adaptation and mitigation, and urges the European Union, coordinated by the Commission's DG Climate Action, to ensure full transparency when submitting coordinated reports on implementation in Cancun and thereafter on an annual basis;
rõhutab, et rahastamise järelevalve, aruandluse ning kontrollimise juures tuleb arvesse võtta õiglast ühist alammäära, millest suuremat osalust võib pidada uueks ja täiendavaks; soovitab, et alammääraks oleks pikaajaline kohustus anda 0,7% rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks või muude sarnaste riiklike eesmärkide heaks, kui need on suuremad;
Stresses that monitoring, reporting and verification of finance must include a fair, common baseline against which contributions can be counted as new and additional; recommends that the baseline should be the longstanding commitment to provide 0.7% of Gross National Income (GNI) as ODA, or other corresponding national targets where these are higher;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama kinni võetud kohustustest ja tagama, et kliimamuutustega kohanemiseks ja nende leevendamiseks määratud vahendid lisanduksid ametliku arenguabi 0,7% sihteesmärgile, ning täpsustama, millise osa kohustustest moodustab riiklik rahastamine; rõhutab lisaks, et selle eesmärgi täitmiseks on vaja mobiliseerida kõikidest võimalikest allikatest pärit siseriiklikud ja rahvusvahelised vahendid;
Calls on the Commission and the Member States to honour their commitments and guarantee that resources for adaptation and mitigation come on top of the 0.7% ODA target and specify how much of the commitment will come from public funding; further stresses the need to mobilise both domestic as well as international resources from all possible sources to contribute to achieving this goal;
rõhutab, et uute mehhanismide abil kliimamuutuste leevendamise ja nende tagajärgedega kohanemise rahastamise valdkonnas tuleks järgida ja rakendada end õigustanud arengupoliitika põhimõtteid, näiteks head valitsemistava ja demokraatlikku osalust otsuste tegemisel; nõuab lisaks, et abisaajad riigid peavad tõendama raha kulutamist esitatud ja heakskiidetud projektide peale;
Insists that in the area of financing for mitigation and adaptation through new mechanisms established principles of development policy, such as good governance and democratic participation in decision-making, should be respected and implemented; insists, further, that receiving countries should be required to prove that the money is spent on the stated, approved projects;
tuletab meelde, et rahastamisallikate leidmiseks ja investeeringute tegemiseks peaksid COP-16 läbirääkijad arvesse võtma riikide omavastutust, ressursside tõhusat kasutamist ja mõju maksimeerimist, tagades ühtlasi kõige nõrgemate riikide ja kogukondade rahastamise;
Recalls that, in order to enhance the delivery of financial resources and investment, COP16 negotiators should take into account country ownership, effective use of resources and maximisation of impact, while also ensuring that funding is provided for the most vulnerable countries and communities;
Järelevalve, aruandlus ja kontroll
Monitoring, reporting and verification
pooldab Kopenhaageni kokkuleppe järelevalve-, aruandlus- ja kontrollisätteid ning sätteid, milles nähakse ette rahvusvaheline konsulteerimine ja analüüs, ning nõuab tungivalt, et Euroopa Liit töötaks koos kõigi osalistega välja nende sätete rakendamise suunised, mis Cancúnis vastu võetaks;
Welcomes the provisions in the Copenhagen Accord on monitoring, reporting and verification and for international consultations and analysis, and urges the European Union to work with all Parties on guidelines implementing those provisions, to be adopted in Cancun;
tunnistab, et CO2-heitkoguste vähendamisel ELis seni saavutatud edu mõõtmisel ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud tööstusliku tootmise viimist väljapoole ELi piire, märgib, et ELis toimuva tarbimise tulemusel tekkivate CO2-heitkoguste tegelik vähenemine võib olla märgatavalt väiksem kui praegu välja pakutakse, ja on veendunud, et seda erinevust tuleb arvesse võtta nii ELi tulevase poliitika kujundamisel kui rahvusvahelistel läbirääkimistel;
Recognises that measurement of the EU's apparent success to date in reducing CO2 emissions fails to take due account of the transfer of industrial production to locations outside its borders, notes that the real reduction in CO2 emissions resulting from consumption in the EU may be significantly smaller than the figure now suggested, and believes that this disparity must be taken into account both in developing future EU policy and in international negotiations;
Koostöö arengumaadega ja kohanemine
Cooperation with developing countries and adaptation
rõhutab arenenud riikide ajaloolist vastutust pöördumatute kliimamuutuste eest ning tuletab meelde kohustust abistada arengumaid ja vähim arenenud riike muutustega kohanemisel, sealhulgas toetades rahaliselt riiklikke kohanemisega seotud tegevusprogramme kui kliimamuutustega kohanemise olulisi vahendeid, mis edendavad isevastutust;
Stresses the historical responsibility borne by the developed countries for irreversible climate change and recalls the obligation to assist the developing countries and the least-developed countries in adapting to this change, including by providing financial support for National Adaptation Programmes of Action (NAPAs) as important instruments for adaptation to climate change, which promote ownership;
möönab, et oluline on ennetav kohanemine kliimamuutuste vältimatute tagajärgedega, eelkõige nendes maailma piirkondades, mida kliima muutumine kõige rohkem mõjutab, ning eriti kõige nõrgemate ühiskonnarühmade kaitseks, nõuab seetõttu, et Cancúnis sõlmitav kokkulepe sisaldaks tugevaid poliitilisi ja rahalisi kohustusi kõnealuste arengumaade suutlikkuse suurendamise toetuseks;
Recognises the importance of proactive adaptation to the unavoidable consequences of climate change, in particular in the regions of the world most affected by a changing climate and especially to protect the most vulnerable groups within societies, therefore calls for an agreement in Cancun which incorporates strong political and financial commitments to assist those developing countries in capacity-building;
kiidab heaks Kopenhaagenis tehtud otsuse tehnoloogiamehhanismi loomise kohta; palub, et EL ja selle liikmesriigid tugevdaksid olemasolevat kliimapartnerlust arengumaadega ning sõlmiksid uusi partnersuhteid, suurendades rahastamist tehnoloogia arendamise ja ülekande, intellektuaalomandi õigusi käsitlevate kokkulepete saavutamise ja institutsioonide suutlikkuse suurendamise toetuseks;
Welcomes the decision taken in Copenhagen on the establishment of a ‘Technology Mechanism’; calls on the EU and its Member States to strengthen their existing climate partnerships with developing countries, and to enter into new partnerships where they do not currently exist, providing increased financial support for technology development and transfer, agreements on intellectual property rights and institutional capacity-building;
rõhutab, et arenguperspektiiv on paljude arengumaade ja tärkava majandusega riikide jaoks eluliselt tähtis;l võtab teadmiseks, et seda tuleks läbirääkimistel rohkem arvesse võtta, ning kordab ELi lubadust toetada vähemarenenud riike nende püüdlustes kõrgema elatustaseme poole; rõhutab, et kõrgemat elatustaset on võimalik tagada säästvamate lahenduste valimisega;
Stresses that the development perspective is of vital importance for many developing and emerging countries; acknowledges that this objective should play a more prominent role in the negotiations and reiterates the EU's commitment to supporting less developed countries on their way to a higher standard of living; stresses that it is possible to ensure a higher standard of living by opting for more sustainable solutions;