natgillin/translations-raw huggingface dataset:
palub, et ELi institutsioonid ja valitsused uuriksid põhjalikult võimalust luua ülemaailmne loterii, et rahastada nälja vastu võitlemise meetmeid, nagu maailma toiduabi programm toiduprojekti eeskujul välja pakkus;
Calls on the institutions and EU governments to examine closely the possibility of creating a worldwide lottery to fund measures to combat hunger, as proposed by the World Food Programme, along the lines of the Food Project;
on seisukohal, et ametlik arenguabi ei suuda vaesust kaotada, kui G20, EL ja finantsasutused ei astu otsustavaid samme abi saavate riikide valitsuste korruptsiooni vastu; rõhutab seepärast vajadust suurendada ELi abi seoses maksu- ja kohtuasutuste ning korruptsioonivastaste ametite tugevdamisega arengumaades; nõuab tungivalt, et ELi liikmesriigid võitleksid altkäemaksu andmise vastu selliste ettevõtete poolt, kelle asukoht on nende riigis, kuid kes tegutsevad arengumaades;
Takes the view that ODA will fail to eradicate poverty if the G20, the EU and financial institutions do not take a determined stance in opposing corrupt administrations in recipient countries; stresses, therefore, the need to upgrade the EU's assistance in the area of the strengthening of tax authorities, the judiciary and anti-corruption agencies in developing countries; urges the EU Member States to combat bribery committed by companies which are domiciled in their jurisdictions, but which have operations in developing countries;
tuletab meelde, et arengumaades kaob igal aastal hinnanguliselt 800 miljardit eurot – kümme korda suurem summa kui ametlik arenguabi – selliseid seadusevastaseid teid pidi nagu ebaseaduslikud kapitalivood ja maksudest kõrvalehoidumine – ning et selle ärahoidmine ja vähendamine võib osutuda aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel otsustavaks; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid seaksid võitluse maksuparadiiside, korruptsiooni ja kahjulike maksustruktuuride vastu esmatähtsale kohale kõigil rahvusvahelistel foorumitel, et võimaldada arengumaadel siseriiklikku tulu suurendada;
Recalls that an estimated EUR 800 billion, i.e. 10 times the amount of ODA, is lost annually from developing countries through illicit practices such as unlawful capital flows and tax evasion, the prevention and reduction of which could prove decisive in achieving the MDGs; urges the EU and its Member States to place the fight against tax havens, corruption and harmful tax structures at the top of the agenda in all international fora so as to enable developing countries to increase their domestic revenues;
tuletab meelde, et G20 ühine vastutus on leevendada kriisi mõju arengumaadele, kes on kriisi kaudse mõju tõttu tõsiselt kannatanud;
Recalls the collective responsibility of the G20 to mitigate the impact of the crisis on developing countries, which have been hard hit by its indirect effects;
nõuab tungivalt, et ametliku arenguabi läbipaistvuse huvides tuleks edendada aruandluskohustust abi suhtes riiklike kontrollimehhanismide ja parlamentaarse kontrolli tugevdamise teel; palub ELil ja G20-l jätkata oma tegevuskava maksuparadiiside ja maksusaladuse väljajuurimiseks, edendades selleks riikide kohta esitatavat aruandlust;
Urges that, in order to achieve transparency in ODA, accountability should be promoted through the strengthening of national control mechanisms and parliamentary scrutiny of aid; calls on the EU and the G20 to pursue their agenda of cracking down on tax havens and tax secrecy, promoting country-by-country reporting;
palub nõukogul ja komisjonil edendada arengu toetamiseks selliste uuenduslike arengu rahastamisvahendite rakendamist nagu rahvusvaheline finantstehingumaks, transpordimaksud, meetmed võitluseks ebaseaduslike kapitalivoogude vastu ja rahaülekannete kulude vähendamine;
Calls on the Council and the Commission to promote and work towards the implementation of innovative financing instruments for development, such as an international financial transaction tax, transport levies, measures to combat illicit capital flows and the reduction or alleviation of remittance costs;
märgib, et majandus- ja finantskriis saadab paljud arengumaad uude võlakriisi, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel uuendada jõupingutusi arengumaade võlakoorma kergendamiseks;
Notes that the economic and financial crisis will throw many developing countries into a new debt crisis, and calls on the Commission and the Member States to renew their efforts to alleviate the debt burden on developing countries;
tuletab meelde, et arengumaadel on kõige vähem võimalusi kliimamuutuse probleemide lahendamiseks ning nad on üldiselt suure tõenäosusega selle nähtuse peamised ohvrid; nõuab, et EL täidaks Kopenhaageni kokkuleppe ja ülemaailmse kliimamuutuste liidu raames antud rahalised lubadused; nõuab tungivalt, et EL võtaks tööstusriikide ühisalgatustes juhtrolli, et anda suurem ja konkreetsem panus kolmanda maailma arengu toetamisse, milleks tööstusriikidel on ajaloost tulenev kohustus;
Recalls that developing countries are the least well-equipped to deal with climate change, and are, generally speaking, likely to be the principal victims of this phenomenon; calls for the implementation of the EU financial pledge given under the Copenhagen Accord and in the context of the Global Climate Change Alliance; urges the EU to assume a pivotal role in joint initiatives by the industrialised countries to make a larger and more specific contribution to supporting development in the third world, to which they have a historic responsibility;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi poliitiliste väljakutsete komisjonile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ülemkogule, Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Keskpangale, Rahvusvahelisele Valuutafondile ja AKV–ELi parlamentaarsele ühisassambleele.
Instructs its President to forward this resolution to the European Parliament Policy Challenges Committee, the Commission, the European Council, the EIB, the ECB, the IMF, and the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly.
Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis ( 2010/2089(INI) )
European Parliament resolution of 8 March 2011 on reducing health inequalities in the EU ( 2010/2089(INI) )
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 168 ja 184;
having regard to Articles 168 and 184 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2;
having regard to Article 2 of the Treaty on European Union,
võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 23 meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta kõigis valdkondades;
having regard to Article 23 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which deals with equality between men and women in all areas,
võttes arvesse komisjoni teatist „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus” ( KOM(2009)0567 );
having regard to the Commission Communication entitled ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’ ( COM(2009)0567 ),
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee arvamust teatise „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” kohta;
having regard to the Social Protection Committee Opinion on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2010. aasta järeldusi „Võrdsus ja tervis kõikides poliitikates: solidaarsus ja tervishoid”;
having regard to the Council Conclusions of 8 June 2010 on ‘Equity and Health in All Policies: Solidarity in Health’,
võttes arvesse raportit sotsiaalkaitsekomitee ja Euroopa Komisjoni teise ühishinnangu kohta majanduskriisi sotsiaalsele mõjule ja poliitilistele meetmetele;
having regard to the report on the second joint assessment by the Social Protection Committee and the Commission of the social impact of the economic crisis and of policy responses,
võttes arvesse nõukogu järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta (2006/C 146/01);
having regard to the Council Conclusions on ‘Common values and principles in European Union Health Systems’ (2006/C 146/01),
võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni noorte tervise ja heaolu kohta;
having regard to the Council Resolution of 20 November 2008 on the health and well-being of young people,
võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni tervist mõjutavate sotsiaalsete tegurite komisjoni lõppraportit (WHO, 2008);
having regard to the Final Report of the Commission on Social Determinants of Health (WHO, 2008),
võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teatise „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine ELis” kohta;
having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘Solidarity in health: reducing health inequalities in the EU’,
võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamise ning Euroopa mõõtme kohta ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0019 .
having regard to its resolution of 1 February 2007 on Promoting Healthy Diets and Physical Activity: a European Dimension for the Prevention of Overweight, Obesity and Chronic Diseases Texts adopted, P6_TA(2007)0019
ja 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta, mis käsitleb toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimusi Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0461 .
) and its resolution of 25 September 2008 on the White Paper on Nutrition, Overweight and Obesity-related Health Issues Texts adopted, P6_TA(2008)0461
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7-0032/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0032/2011 ),
arvestades, et universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus, võrdsus ja solidaarsus on ühised väärtused ja põhimõtted, millel rajanevad ELi liikmesriikide tervishoiusüsteemid;
whereas universality, access to high-quality care, equity and solidarity are common values and principles underpinning the health systems in the EU Member States,
arvestades, et samal ajal kui inimeste keskmine eluiga on pikem ja nende tervis parem kui eelmistel põlvkondadel, seisab EL elanike vananemise kontekstis silmitsi olulise probleemiga, milleks on liikmesriikide vahelised ning sisesed suured erinevused inimeste füüsilises ja vaimses tervises;
whereas, while people live, on average, longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population, with an important challenge, namely the wide disparities in physical and mental health which exist and are growing between and within EU Member States,
arvestades, et kõige madalama ja kõige kõrgema sotsiaalmajandusliku staatusega elanikkonnarühma eeldatava eluea erinevus sünnihetkel on meeste puhul 10 ja naiste puhul 6 aastat;
whereas the difference in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups is 10 years for men and six years for women,
arvestades, et oodatava eluea sooline mõõde on samuti oluline käsitlemist vajav teema tervisealase ebavõrdsuse valdkonnas;
whereas the gender dimension in terms of life expectancy is also a major issue to be addressed in the context of health inequalities,
arvestades, et peale geneetiliste tegurite mõjutab tervist eelkõige inimeste elustiil, nende juurdepääs tervishoiuteenustele, kaasa arvatud terviseteave ja -haridus, haiguste ennetamisele ning lühi- ja pikaajaliste haiguste ravile; arvestades, et madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades on rohkem levinud halb toitumine ning tubaka- ja alkoholisõltuvus, mis on olulised paljusid haigusi, sealhulgas südame-veresoonkonna haigusi ja vähktõbe soodustavad tegurid;
whereas, apart from genetic determinants, health is influenced above all by people's lifestyles, by their access to healthcare services, including health information and education, disease prevention and treatment for short- and long-term illnesses; whereas lower socioeconomic groups are more susceptible to poor nutrition and to tobacco and alcohol dependency, all of which are major contributory factors in many diseases and conditions, including cardiovascular diseases and cancers,
arvestades, et kõikides liikmesriikides esineb tervisealast ebavõrdsust kõrgema ja madalama haridustasemega, kõrgemal ja madalamal ametiastmel ning kõrgema ja madalama sissetulekuga rahvastikurühmadesse kuuluvate inimeste hulgas;
whereas inequalities in health between people in higher and lower educational, occupational and income groups have been found in all Member States,
arvestades, et tõendid näitavad alatoitluse määra soolist mõõdet, mis osutab sellele, et naised kannatavad alatoitluse all rohkem ja selline ebavõrdsus teravneb sotsiaalmajanduslikul skaalal allapoole liikudes;
whereas there is evidence of a gender dimension in malnutrition rates which suggests that women suffer more from malnutrition and that this inequality is exacerbated further down the socioeconomic scale,
arvestades, et sooline ja vanuseline tasakaalustamatus biomeditsiinilistes uuringutes ja naiste alaesindatus kliinilistes uuringutes on patsientide hoolduse seisukohast kahjulikud;
whereas gender and age inequalities in biomedical research and the under-representation of women in clinical trials undermine patient care,
arvestades, et tervisealase ebavõrdsuse võrdlev mõõtmine on esimene oluline samm tõhusate meetmete võtmiseks;
whereas the comparative measurement of health inequalities is a fundamental first step towards effective action,
arvestades, et tavaliselt on haigestumuse määr kõrgem madalama haridustasemega, madalamal ametiastmel ja madalama sissetulekuga rahvastikurühmadesse kuuluvate inimeste hulgas ning oluline ebavõrdsus valitseb ka enamiku invaliidsuse vormide , krooniliste haiguste, suuõõne haiguste ning vaimuhaiguse vormide esinemuses;
whereas rates of morbidity are usually higher among those in low educational, occupational and income groups and substantial inequalities can also be seen in the prevalence of most specific forms of disability and of most specific chronic non-communicable diseases, oral diseases and forms of mental illness,
arvestades, et naiste, eelkõige noorte naiste tubakatarbimine kasvab kiiresti ja see avaldab nende tervisele edaspidi laastavat mõju; ning arvestades, et suitsetamine põhjustab naistel mitmeid kõrvaltoimeid;
whereas the incidence of tobacco use among women, particularly young women, is rapidly rising, with devastating consequences for their future health; and whereas, in the case of women, smoking is aggravated by multiple disadvantage,
arvestades, et Euroopa Komisjon on märkinud, et sotsiaalne seisund mõjutab tervislikku seisundit kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides (komisjoni 20. oktoobri 2010. aasta teatis „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus”); ja arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon määratleb seda sotsiaalset mõju seosena sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse ning tervisealase ja tervishoiuteenustele juurdepääsu alase ebavõrdsuse vahel;
whereas the Commission has noted that there is a social gradient in health status in all the EU Member States (Commission Communication of 20 October 2010 entitled ‘Solidarity in Health: Reducing Health Inequalities in the EU’); and whereas the World Health Organisation defines this social gradient as being the link between socioeconomic inequalities and inequalities in the areas of health and access to healthcare,
arvestades, et arvukad projektid ja uurimused on kinnitanud, et sotsiaalmajanduslikust keskkonnast tulenev varajane ebavõrdsus soodustab eriti ülekaalulisuse ja rasvumise levikut ning ülekaalulisust ja rasvumist esineb kõige sagedamini madalamates sotsiaalmajanduslikes rühmades; arvestades, et niisugune olukord võib rasvumisega seotud haiguste esinemisriski suurenemise tõttu kaasa tuua veelgi suurema tervisealase ja sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse;
whereas numerous projects and studies have confirmed that the onset of overweight and obesity in particular is characterised by early disparities linked to the socioeconomic environment and that the highest incidence rates of overweight and obesity are registered in lower socioeconomic groups; whereas this situation could lead to even greater health and socioeconomic inequalities owing to the increased risk of obesity-related diseases,
arvestades, et vaatamata sotsiaalmajanduslikele ja keskkonnaalastele edusammudele, mille tulemusel elanikkonna tervislik seisund on pikka aega üldise paremuse suunas liikunud, põhjustavad mitmesugused tegurid, nagu hügieeni-, eluaseme- ja töötingimused, alatoitumus, haridustase, sissetulek, alkoholi tarbimine ja suitsetamine, endiselt otseselt tervisealast ebavõrdsust;
whereas despite the socioeconomic and environmental progress that has led to an overall improvement in people's health status over long periods, a number of factors, such as hygiene, living and working conditions, malnutrition, education, income, alcohol consumption and smoking, are still having a direct impact on health inequalities,
arvestades, et kliimamuutus võib tervist eeldatavasti mitmel moel mõjutada äärmuslike ilmastikunähtuste (näiteks kuumalainete ja üleujutuste) sagenemise, nakkushaiguste esinemisvormide muutumise ja ultraviolettkiirguse ulatuslikuma mõju tagajärjel; arvestades, et kõik ELi riigid ei ole kõnealuste probleemidega tegelemiseks võrdselt valmis;
whereas climate change is expected to result in a number of potential health impacts through increased frequency of extreme weather events, such as heat waves and floods, through changing patterns of infectious disease, and via increased exposure to ultraviolet radiation; whereas not all EU countries are equally prepared to address these challenges,
arvestades, et tervisealane ebavõrdsus on tingitud mitte ainult paljudest majanduslikest, keskkonna ja elustiiliga seotud teguritest, vaid ka raskustest juurdepääsul tervishoiuteenustele;
whereas health inequalities are not only the result of a host of economic, environmental and lifestyle-related factors, but also of problems relating to access to healthcare,
arvestades, et tervisealane ebavõrdsus on seotud ka raskustega juurdepääsul tervishoiuteenustele, ühtaegu nii majanduslikel põhjustel (mitte niivõrd keerulisema ravi korral, mille eest liikmesriigid hästi hoolt kannavad, vaid pigem igapäevase arstiabi, nagu hamba- või silmaravi puhul), kui ka meditsiiniressursside ebavõrdse jagunemise tõttu liidu teatud piirkondades;
whereas health inequalities are also linked to problems in accessing healthcare, both for economic reasons (not so much for major treatment, which is dealt with correctly by the Member States, but rather for everyday treatment, such as dental and eye care) and as a result of poor distribution of medical resources in certain areas of the EU,
arvestades, et teatavates liidu piirkondades valitsev tervishoiutöötajate nappus ja asjaolu, et nad võivad kergesti siirduda teistesse ELi piirkondadesse, kujutab endast tõsist probleemi, mille tulemuseks on suur ebavõrdsus juurdepääsul tervishoiuteenustele ja patsientide turvalisuses;
whereas the dearth of medical professionals in certain parts of the EU and the fact that they can easily move to other parts of the EU is a real problem, and whereas this situation is resulting in major inequalities in terms of access to healthcare and patient safety,
arvestades, et äärealadel ja saartel elavate inimeste juurdepääs kiirele ja kvaliteetsele tervishoiule on endiselt piiratud;
whereas people living in remote and island areas continue to have limited access to prompt and high-quality healthcare,
arvestades, et kroonilisi haigusi põdevad patsiendid moodustavad eraldi rühma, kes on ebavõrdses olukorras seoses diagnoosimise ja ravi, sotsiaalsete ja muude tugiteenustega ning keda teistest rohkem mõjutavad pingeline finantsolukord, raskused töö leidmisel, sotsiaalne diskrimineerimine ja häbimärgistatus;
whereas patients living with chronic diseases or conditions form a specific group which suffers inequalities in access to diagnosis and care, social and other support services, and disadvantages including financial strain, poor access to employment, social discrimination and stigma,
arvestades, et naistevastane vägivald on kõigis riikides ja ühiskonnakihtides laialt levinud ning avaldab naiste ja laste füüsilisele ja emotsionaalsele tervisele ränka mõju;
whereas violence against women is a widespread phenomenon in all countries and among all social classes and has a dramatic effect on the physical and emotional health of women and children,
arvestades, et viljatus on Maailma Terviseorganisatsiooni poolt tunnustatud terviseprobleem, millel on naiste tervisele erilised tagajärjed, ning arvestades, et Ühendkuningriigi ülemaalised teadlikkusuuringud on näidanud, et üle 94% viljatutest naistest kannatab ka eri depressioonivormide all;
whereas infertility is a medical condition recognised by the World Health Organisation which has a particular impact on women's health, and whereas the UK National Awareness Survey has shown that over 94% of women suffering from infertility also suffer from forms of depression,
arvestades, et viljatusravi kättesaadavus on liikmesriigiti väga erinev;
whereas there are wide disparities between Member States in terms of access to fertility treatment,
arvestades, et Euroopa Liidu statistikaameti Eurostati andmetel tõusis tööpuuduse määr ELi 27 liikmesriigis 2010. aasta septembris 9,6 protsendini ja Euroopa Liidu Nõukogu sotsiaalkaitsekomitee väljendas 20. mai 2010. aasta arvamuses muret, et majandus- ja finantskriis võib kahjustada kodanike juurdepääsu tervishoiuteenustele ja liikmesriikide tervishoiueelarveid;
whereas, according to Eurostat, the EU's statistical office, unemployment across the 27 EU Member States reached 9.6% in September 2010, and whereas the Council of the European Union's Social Protection Committee, in its opinion of 20 May 2010, expressed concern that the present economic and financial crisis will adversely affect people's access to healthcare and Member States' health budgets,
arvestades, et praegune majandus- ja finantskriis võib ELi mitme liikmesriigi tervishoiusektorile nii pakkumise kui nõudluse poolest tõsist mõju avaldada;
whereas the current economic and financial crisis may have a severe impact on the healthcare sector in several EU Member States, on both the supply and the demand sides,
arvestades, et praegusest majandus- ja finantskriisist põhjustatud piirangud, millele lisanduvad eesseisvate demograafiliste probleemide tagajärjed, millega ELil tuleb silmitsi seista, võivad tõsiselt kõigutada liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahanduslikku ja korralduslikku jätkusuutlikkust, seega takistades nende territooriumil võrdset juurdepääsu raviteenustele;
whereas the restrictions due to the current economic and financial crisis, combined with the consequences of the forthcoming demographic challenge that the Union will have to face, could seriously undermine the financial and organisational sustainability of Member States' healthcare systems, thus hindering equal access to care on their territories,
arvestades, et kui vaesusele lisanduvad muud tundlikkust suurendavad tegurid, nagu lapseealisus või vanadus, puue või pärinemine rahvusvähemuste hulgast, suurendab see tervisealase ebavõrdsuse ohtu veelgi, ning teisest küljest võib halb tervis kaasa tuua vaesuse ja/või sotsiaalse tõrjutuse;
whereas the combination of poverty and other forms of vulnerability, such as childhood or old age, disability or minority background, further increases the risks of health inequalities, and whereas, vice versa, ill health can lead to poverty and/or social exclusion,