natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6–0189/2006),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0189/2006 ),
arvestades, et võitlus diskrimineerimisega on igasuguse integratsioonipoliitika põhilüli, kusjuures see integratsioonipoliitika tagab omakorda sotsiaalse ühtekuuluvuse ja on hädavajalik vahend võitluses tõrjutusega;
whereas the fight against discrimination is an essential aspect of any integration policy (which in itself serves to underpin social cohesion) and an essential weapon in the fight against exclusion,
arvestades, et diskrimineerimine tuleneb suuresti teadmatusest ja seega hirmust teistsuguse ees, mistõttu tuleb probleemiga tegelda selle allika juures ning meetmete abil, mille eesmärk on maast madalast edendada sallivust ja mitmekesisust; arvestades, et selles osas on määrav tähtsus programmidel Socrates, Leonardo ja Jeunesse;
whereas discrimination largely stems from ignorance (and hence fear) of other people and whereas the problem should therefore be tackled at source, by means of targeted actions designed to foster tolerance and diversity from early childhood; whereas the Socrates, Leonardo and Jeunesse programmes have a crucial role to play in this connection,
arvestades, et kuna Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus kinnitab, et riiklike asutuste poolt levitatav ja mittediskrimineerimist riiklikul tasandil käsitlev praktiline teave on jätkuvalt piiratud ning et seda on vaja laiendada sihtrühmadele ja neid toetavatele valitsusvälistele organisatsioonidele; arvestades, et valitsused peavad rohkem tunnistama asjaolu, et kohaliku ja piirkondliku tasandi asutused ning kodanikuühiskond peaksid olema tõhusad partnerid rassilise diskrimineerimise vastu võitlemisel, ning toetama diskrimineerimise vastu suunatud poliitikaeesmärke;
whereas the European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia (EUMC) states that dissemination by national authorities of practical information on non-discrimination at national level remains limited and needs to be extended to target groups and the NGOs which support them; whereas governments need to grant greater recognition to the fact that local and regional authorities and civil society should be effective partners in combating racial discrimination and should support any policy objectives to counter discrimination,
arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklil 21, mis on lisatud Euroopa põhiseaduse lepingu artiklisse II-81, on laiem kohaldamisala kui EÜ asutamislepingu artiklil 13, kuna selles nimetatakse diskrimineerimise aluseid, mida viimases ei mainita, nimelt nahavärvust, sotsiaalset päritolu, geneetilisi omadusi, keelt, poliitilisi või muid arvamusi, rahvusvähemusse kuulumist, varalist seisundit ja sünnipära; kahetsedes seda enam, et selline laiem kontseptsioon ei leia tegelikkuses õiguslikult siduvat väljendust;
whereas Article 21 of the Charter of Fundamental Rights (which has been incorporated into Article II-81 of the Constitutional Treaty) has a wider scope than Article 13 of the EC Treaty, insofar as it mentions grounds for discrimination which are omitted from Article 13 - namely colour, social origin, genetic features, language, political or any other opinion, membership of a national minority, property and birth; regretting all the more that this broader concept has not been translated into a legally binding practical application,
arvestades, et nagu ekspertide võrgustik hiljuti meelde tuletas, peavad liikmesriigid EÜ asutamislepingu artikli 13 alusel vastu võetud õigusaktide rakendamisel võtma endale kohustuse järgida EÜ õiguse üldpõhimõtetes sätestatud põhiõigusi, sh Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid;
whereas, as recalled recently by the network of experts, in the implementation of the legislative instruments adopted on the basis of Article 13 of the EC Treaty, the Member States must undertake to comply with the fundamental rights enshrined in the general principles of EC law, including the rights, freedoms and principles mentioned in the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
olles teadlik, et kehtestades õigusloomes teatud diskrimineerimisvormide suhtes eeliseid, luuakse diskrimineerimise aluste teatud hierarhia, mida ei tohiks olla;
aware of the fact that granting preferential legislative treatment to certain types of discrimination has the effect of placing grounds for discrimination in a kind of hierarchy which should not exist,
arvestades, et diskrimineerimise mõiste mõistmiseks on eri viise, sõltuvalt sellest, kas asetutakse individuaalsele või kollektiivsele tasandile, ning et kodanike kui indiviidide õiguste kaitse ei eelda samu meetmeid mis indiviidide rühmade huvide kaitse;
whereas there are different ways of understanding the concept of discrimination (depending on whether it is viewed from an individual or collective point of view) and whereas upholding the rights of citizens as individuals does not require the same action as upholding the interests of groups of individuals,
arvestades, et oluline on kindlaks määrata positiivse meetme mõiste, enne kui otsustada, kas õigusakte tuleks muuta ja kui tuleks, siis kuidas; arvestades, et positiivne meede hõlmab ebavõrdsuse ja õigusvastase diskrimineerimise vastu võetavaid meetmeid ning on vahend, mis on mõeldud isikute tasakaalustatud esindatuse edendamiseks sektorites ja tasanditel, kus on vaja kogu elanikkonna õiglast esindatust; rõhutades, et seda mõistet ei tohi piirata tööhõive sektoriga ning see peab ulatuma kaugemale soolisest võrdõiguslikkusest;
whereas it is important to define what is meant by positive action before deciding whether the law should change and if so how; whereas positive action comprises the measures to be taken to tackle inequality and unlawful discrimination and is a tool designed to promote balanced representation of people in areas and at levels where the population as a whole must be represented in equitable fashion; stressing that this concept must not be confined to the employment sector and must go beyond mere equality between the sexes,
arvestades, et mittediskrimineerimise kultuuri tuleks edendada hariduse kaudu, mis soodustab rahu, vägivalla puudumist ja kultuuridevahelist dialoogi;
whereas a culture of non-discrimination should be promoted through education that fosters peace, non-violence and intercultural dialogue,
olles teadlik, et varasema ebaõigluse või diskrimineerimise kõrvaldamiseks võib olla tarvis võtta ajutiselt appi positiivsed meetmed, mis on kantud õigluse mõiste n.ö ennetavast kontseptsioonist ning mis võivad esineda väga mitmesuguses vormis; arvestades, et kvootide kehtestamist tuleb pidada äärmuslikuks meetmeks, mida võib kohaldada ainult vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikale, järgides proportsionaalsuse kriteeriumi;
aware of the fact that, in order to compensate for earlier injustices or discrimination, there may be a need for temporary recourse to positive measures based on a "proactive" concept of justice and possibly taking very different forms; whereas the establishment of quotas must be regarded as an extreme measure which may be applied only in accordance with the case-law established by the European Court of Justice and with due regard to the proportionality criterion,
arvestades, et mõningate eriti ebasoodsas olukorras olevate ühiskonnarühmade puhul või isikute puhul, kelle õigusi on piiratud on positiivsete meetmete võtmine või isegi spetsiifiliste õigusaktide vastuvõtmine hädavajalik, kui soovitakse tagada nende integreerumine ja seega tegelik osalemine ühiskonnaelus, nii et neil on võimalik neid puudutavaid otsuseid mõjutada;
whereas in the case of certain particularly disadvantaged groups in society or ones that are denied their rights, the adoption of positive measures – even of specific legislation – is essential if such people are to be able to integrate and thus participate actively in the life of their society and hence to influence the decisions which affect them,
juhtides tähelepanu asjaolule, et romi laste koondamine eriklassidesse või vaimsete puuetega lastele mõeldud asutustesse mõnedes liikmesriikides sarnaneb rassilise eralduse vormile ning kiiresti on tarvis eraldamisvastast poliitikat;
drawing attention to the fact that in certain Member States the practice of confining Romany children to special classes or to establishments set aside for the mentally handicapped smacks of racial segregation, and whereas a desegregation policy is required as a matter of urgency,
arvestades, et raamkonventsiooni nõuandekomitee ergutab kasutusele võtma positiivseid meetmeid eriti halvas olukorras olevate vähemustesse kuuluvate inimeste kasuks;
whereas the Advisory Committee of the Framework Convention encourages the introduction of positive measures in favour of members of minorities who are particularly disadvantaged,
arvestades, et ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee leiab, et majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti osalisriikidel on kohustus kohaldada asjakohast sooduskohtlemist puudega inimeste suhtes, et saavutada eesmärgid tagada kõikide puudega inimeste täielik osalemine ja võrdsus ühiskonnas;
whereas the UN Committee on Economic, Social and Cultural Rights considers that there is an obligation for the States party to the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights to give appropriate preferential treatment to people with disabilities in order to achieve the objectives of full participation and equality within society for all persons with disabilities,
arvestades, et Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus tuletab meelde raskusi rassismiga seotud probleemi tegeliku ulatuse ja olemuse hindamisel, arvestades nii ametlike kui ka mitteametlike andmete puudumist või ebatõhusat kogumist paljudes liikmesriikides;
whereas the EUMC recalls that the true extent and nature of the problem of racism remains difficult to gauge, given the absence or ineffectiveness of both official and unofficial data collection in many Member States,
arvestades, et nagu Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus rõhutab, on ilma etnilise ja rahvusliku päritolu ning usualase ametliku statistikata raske saada tegelikku ettekujutust diskrimineerimisest ja selle vastu suunatud poliitika edust; arvestades, et diskrimineerimist kirjeldavate ja hindavate piisavate statistiliste andmete puudumise tõttu ei ole võimalik luua mittediskrimineerimise strateegiat, mis põhineks muu hulgas selliste rühmade kasuks võetud positiivsetel meetmetel;
whereas, as the EUMC stresses, without official statistics on ethnic and national origin and on religion, a true insight into discrimination and the success of policies against it will be difficult to ascertain; whereas the lack of sufficient statistical data to illustrate and evaluate discrimination makes it impossible to establish a non-discrimination strategy based, inter alia, on positive action in favour of such groups,
tuletades meelde, et isikuandmete töötlemist reguleerib ühenduse tasandil direktiiv 95/46/EÜ, ja arvestades, et nagu ekspertide võrgustik rõhutab, ei ole isikuandmete kaitse ja diskrimineerimise jälgimine statistiliste vahendite kaudu vastuolus sedavõrd, kui sellise jälgimise eesmärk on mõista paremini teatavate rühmade üle- või alaesindatust konkreetsetes sektorites või teatud tasanditel ning hinnata edusamme, et teha kindlaks tegutsemisvajadus ja valida kõige tõhusam tegevussuund;
whereas the processing of personal data is regulated at Community level by means of Directive 95/46/EC and whereas, as the network of experts stressed, there is no conflict between personal-data protection and the monitoring of discrimination through statistical means, insofar as the objective of such monitoring is to gain a better understanding of the over- or under-representation of certain groups in particular sectors or at certain levels, and to measure progress, in order to identify the need to act and to select the most effective course of action,
arvestades, et ühenduse õiguses sõnaselgelt keelatud kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks peab olema võimalik toetuda usaldusväärsetele statistilistele andmetele, eelkõige teatud kindlate omadustega rühmade kohta; arvestades, et kui statistilisi andmeid ei ole, jäetakse kaudse diskrimineerimise potentsiaalsed ohvrid de facto ilma vahendist, mis on väga vajalik nende õiguste tunnustamiseks;
whereas the detection of indirect forms of discrimination (which are explicitly banned under Community law) must be based upon reliable statistics relating in particular to certain groups with special characteristics; whereas any unavailability of statistics will in effect deny potential victims of indirect discrimination access to a tool which is essential if their rights are to be recognised,
rõhutades, et võimalikule otsesele või kaudsele diskrimineerimisele osutavate elementide tõlgendamine toimub vastavalt liikmesriigi õigusele või riigisisestele tavadele ning praeguses olukorras otsustavad liikmesriigid, kas kaudse diskrimineerimise tuvastamiseks kasutada tõendusmaterjalina statistilisi andmeid või mitte, mis ei too kaasa mitte ainult teatud ebaühtlust, vaid ka asjaolu, et liikmesriikides, kus sellist tava ei tunta, ei ole võimalik teatud kaudse diskrimineerimise vorme avastada;
pointing out that elements which may point to the existence of direct or indirect discrimination are interpreted in accordance with national law or national practices and that as things currently stand the use of statistics as evidence for the purpose of proving indirect discrimination is left to the Member States" discretion, which not only leads to a degree of disparity but also makes it impossible in the Member States in which such a practice is not recognised for certain forms of indirect discrimination to be reported,
rõhutab, et võrdõiguslikkus ja õigus elada vabana diskrimineerimisest ja rassismist on ühiskonna, milles kõik selle liikmed on hästi integreerunud, kesksed tugisambad; arvestades, et ELi integratsiooni ja diskrimineerimist käsitlevad poliitikavaldkonnad peaksid olema omavahel seostatud; arvestades, et austades küll liikmesriikide traditsioone ja kultuuristandardeid, peaks integratsioon rajanema kõikehõlmaval lähenemisviisil, nagu liikmesriigid selle 2004. aasta integratsiooni käsitlevates ühistes aluspõhimõtetes kokku leppisid,
pointing out that equality and the right to live free from discrimination and racism are central elements for a society in which all its members are well integrated; whereas the EU's policies for integration and discrimination should be consistent with each other; whereas, whilst Member States" traditions and cultural norms must be respected, "integration" should be based on a comprehensive approach such as that agreed by the Member States in the Common Basic Principles on Integration of 2004,
on seisukohal, et lisaks õiguslikele meetmetele ja heastamisvahenditele peab võitlus diskrimineerimisega kindlasti rajanema haridusel ning parimate tavade ja kampaaniate edendamisel, mis on suunatud üldsusele ning valdkondadele ja sektoritele, kus diskrimineerimist esineb; rõhutab, et võitlus diskrimineerimisega peaks rajanema nii selle nähtuse ühiskondlike kui ka majanduslike tagajärgede teadvustamisel kõikidel valitsemistasanditel, sh kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning valitsusväliste organisatsioonide abil, keda liikmesriigid peavad tihedalt kaasama diskrimineerimisvastase võitluse poliitikasse;
Considers that, in addition to legislative tools and means of redress, the fight against discrimination must of necessity be based on education, the promotion of best practices and campaigns targeting the general public and those areas and sectors where discrimination takes place; stresses that the fight against discrimination should also be based on an awareness of the social (and also the economic) impact of the phenomenon – an awareness that must be relayed by all levels of government, including local and regional levels, and NGOs (which the Member States should closely involve in their anti-discrimination policy);
on seisukohal, et positiivne meede tuleb selgelt määratleda ja rõhutada, et positiivne meede ei ole positiivne diskrimineerimine; märgib, et positiivsete meetmete konkreetsete näidete seas võiksid olla töölevõtmispoliitika ja -tavade muutmine, et tuvastada ja kõrvaldada diskrimineerimist kaasa toovaid asjaolusid, meetmete rakendamine ebasoodsas olukorras olevate rühmade tähelepanu juhtimiseks olemasolevatele võimalustele, eesmärkide seadmine ebasoodsas olukorras olevate rühmade esindatuse parandamiseks tööjõu hulgas või ebasoodsas olukorras olevate rühmade abistamine osalemisel ühiskonnas tervikuna;
Considers that it is essential to give a clear definition of positive action and to stress that positive action is not positive discrimination; notes that concrete examples of positive action might include, for example: overhauling recruitment policies and practices to identify and remove those that lead to discrimination; taking steps to bring opportunities to the attention of disadvantaged groups; setting targets to improve the representation of disadvantaged groups within the workforce; or providing assistance to help disadvantaged groups to participate in society as a whole;
on veendunud, et tuleb koondada liikmesriikides diskrimineerimisvastases võitluses kasutatavaid häid tavasid, millest mõned on laiaulatuslikumad, tugevamad ja rohkem kinnistunud kui teised, ja tagada nende levitamine võrdleva hindamise kaudu; usub, et selles osas oleks kasulik tugevdada nende riigisiseste asutuste võrku, mille ülesanne on võidelda diskrimineerimisega (Equinet), ning kõiki liikmesriike tuleks õhutada selles osalema; on veendunud, et teabe kogumise ja levitamise, samuti tegevuse kooskõlastamise ja stimuleerimise ülesande võiks usaldada Põhiõiguste Ametile;
Believes that the sound anti-discrimination practices introduced in the Member States, some of which are broader, stronger and more entrenched than others, should be brought together and disseminated by a process of benchmarking; believes that in this connection the network of Member State bodies responsible for combating discrimination (Equinet) could usefully be strengthened and that all the Member States should be encouraged to become involved in it; believes that the task of gathering and disseminating information and of providing coordination and impetus could eventually be entrusted to the Agency for Fundamental Rights;
tervitab komisjoni algatust kuulutada 2007. aasta võrdsete võimaluste Euroopa aastaks ning loodab, et see aitab teadvustada diskrimineerimise eri vorme ja mitut diskrimineerimise vormi hõlmavat diskrimineerimist, samuti paremini tundma õppida heastamisvahendeid; loodab samas, et tulevikus alustatakse selliste algatuste ettevalmistamist varem; kordab oma seisukohta, et komisjon ja liikmesriigid peavad tagama kõikidele diskrimineerimise vormidele reageerimise ja nende võrdse käsitlemise, ning tuletab komisjonile meelde tema lubadust ja kohustust nimetatud küsimust hoolikalt jälgida ja sellest Euroopa Parlamendile aru anda; väljendab jätkuvalt kahetsust asjaolu üle, et diskrimineerimisvastase võitluse tähtsusele vaatamata eraldati võrdsete võimaluste Euroopa aastale ebapiisavad rahalised vahendid; nõuab, et kultuuridevahelise dialoogi Euroopa aastal (2008) jätkataks 2007. aastal algatatud meetmeid, kuivõrd võitlus diskrimineerimisega on kultuuridevahelise dialoogi üks eesmärke;
Welcomes the Commission initiative to launch a European Year of Equal Opportunities in 2007 and hopes that this will help to raise awareness of the various forms of discrimination and of multiple discrimination and enable the means of redress to become better known; would nevertheless hope that preparations for such initiatives will in future begin at an earlier stage; reiterates its position that the Commission and Member States must ensure that all forms of discrimination are addressed and dealt with equally and reminds the Commission of its promise and commitment to monitor this matter closely and to report to Parliament; continues to regret the fact that inadequate funds were allocated to the Year in view of the importance of the fight against discrimination; since one of the aims of intercultural dialogue is to combat discrimination, calls for the European Year of Intercultural Dialogue (2008) to continue the measures initiated in connection with 2007;
kutsub komisjoni üles edendama haridust, mis soodustab rahu ja vägivalla puudumist ning kultuuridevahelise dialoogi õpetamist;
Calls on the Commission to promote education that fosters peace and non-violence and intercultural dialogue pedagogy;
on seisukohal, et pärast andmete kogumist jääb liikmesriikidele võimalus võtta meetmeid teatud inimrühmade huvides, keda ei hõlma EÜ asutamislepingu artikkel 13 ning kes kuuluvad kõrge ühiskondliku marginaliseerumise riskiga kategooriatesse, nagu uimastisõltuvusest taastumisel olevad või uimastisõltuvusest vabanenud isikud ja endised süüdimõistetud, s.t isikud, kes on ühiskonda taasintegreerumas;
Considers that, after collecting data, the Member States are not prevented from taking measures in the interest of particular groups not covered by Article 13 of the EC Treaty who belong to categories at high risk of social marginalisation, such as individuals in the process of recovery from substance addiction, recovered addicts and former prisoners, i.e. individuals who are in the process of social reintegration;
taunib asjaolu, et põhiõiguste hartat ei ole ikka veel muudetud õiguslikult siduvaks, ja nõuab sellise olukorra parandamist; nõuab järjekindlalt, et kontrollides vastavalt võetud kohustusele süstemaatiliselt ja rangelt õigusaktide ja regulatiivaktide kooskõla põhiõiguste hartaga, püüaks komisjon avastada eelkõige igasugust otsest, kuid eriti kaudset diskrimineerimist, mis võib isikute mitmesuguste kategooriate jaoks nendest tuleneda; on arvamusel, et komisjon peaks iga õigusakti ettepaneku osas läbi viima mõju hindamise diskrimineerimise seisukohast, et tagada poliitika järjekindlus komisjoni kõikides peadirektoraatides; on arvamusel, et Põhiõiguste Amet tuleks tihedalt kaasata sellega seoses läbiviidavatesse mõju hindamistesse;
Deplores the fact that the Charter of Fundamental Rights has not yet been made legally binding, and requests that this situation be remedied; is insistent that when the Commission performs the stringent, systematic checks which it has undertaken to carry out in order to ensure that its legislative and regulatory acts are compatible with the Charter of Fundamental Rights, it should make a particular effort to detect any form of discrimination (either direct or in particular indirect) which various categories of individual could suffer as a result of such acts; considers that the Commission should carry out a discrimination impact assessment on every legislative proposal to ensure policy consistency across the Commission DGs; thinks that the Agency for Fundamental Rights should be closely involved in the impact studies carried out in this connection;
usub sarnaselt komisjoniga, et teatud piirkonnas pidevalt eksisteeriva või n.ö struktuurse või isegi "kultuurilise" ilmse ebavõrdsuse leevendamiseks ning tõsiselt rikutud tasakaalu taastamiseks tuleb mõningatel juhtudel ajutiselt kõrvale kalduda indiviidikesksest võrdsuse kontseptsioonist nn jaotava õigluse kasuks, mis on vastupidiselt keskendatud rühmale, ning teha seda nn positiivsete meetmete abil;
Considers – as does the Commission – that if blatant inequalities of an "endemic", "structural or even "cultural' nature are to be remedied and a seriously compromised balance is thus to be restored, it may be necessary in certain cases for a temporary exception to be made to the concept of equality based on the individual in favour of group-based "distributive justice" through the adoption of "positive" measures;