natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et on oluline edendada jätkusuutlikku linnaarengut rahvusvahelise tegevuskava raames ja rakendada seda kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, mis mõjuks positiivselt inimeste elukvaliteedile kogu maailmas ja eelkõige arenguriikides;
Stresses the importance of promoting sustainable urban development as a part of the international agenda as well as implementing it at local, regional and national levels, which would have a beneficial impact on the quality of the life of all people in the world and, in particular, in developing countries;
märgib, et säästev areng on võimalik saavutada ainult abisaajate riikide võimekust suurendades ja põhiinfrastruktuuri parandades;
Notes that sustainable development can only be achieved by enhancing recipient countries' capacity building and by improving basic infrastructure;
nõuab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni artikli 8 punkt j, mis on säästva arengu tugisammas, viidaks sisse riiklikesse ja piirkondlikesse strateegiadokumentidesse ja seda rakendataks;
Demands the inclusion and implementation of Article 8(j) of the Convention on Biological Diversity, which is a pillar of sustainable development, in country and regional strategy papers;
tunnistab, et raadamine ja mittesäästev puidu import ELi turule on aidanud kaasa looduõnnetuste tekkimisele ja vaeste riikide haavatavuse suurenemisele, kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni ja nõukogu üles viima oma uude arengustrateegiasse sisse ebaseadusliku puidu ringluse täielik keelamine;
Recognises that deforestation and unsustainable timber import onto the EU market have contributed to natural disasters and the vulnerability of poor countries, and calls therefore on the EU Commission and Council to integrate in their new development policy strategy a full-scale ban on circulation of illegal timber in the EU;
kordab oma seisukohta, et EL peaks suunama oma arenguabi arenguriikide toiduga kindlustatuse tagamisele ja säästva, kohaliku, väikese ulatusega mahepõllumajandustootmise edendamisele; toonitab vajadust tagada eelkõige väikepõllumajandustootjate puhul juurdepääs tootmisvahenditele (maa, kindlad omandiõigust tõendavad dokumendid, seeme, väljaõpe, laenud, konsultatsiooni- ja nõustamisteenused), töötlemis- ja turustamisvõimalustele ning kohalikele ja piiriülestele turgudele;
Reiterates its position that the EU should focus its development assistance on safeguarding the food security of developing countries and promoting sustainable, local, small-scale and organic agricultural production; emphasises the need to ensure, in particular, access for small farmers to the means of production (land, secured title deeds, seeds, training, credit, consultancy and advisory services), to processing and marketing opportunities and to local and cross-border markets;
nõuab kooskõlas rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) aruandega, et toetataks üleminekut ökoloogiliselt jätkusuutlikule mahepõllumajandusele, milles arvestatakse väikepõllumajanduse kogemust ja mis on tõhus vahend kliimamuutusega kohanemiseks;
Calls, in accordance with the IAASTD report, for support for a switch to organic and ecologically sustainable farming, which both takes account of the experience of small-scale farming and constitutes an effective means of adjustment to climate change;
rõhutab põllumajanduses hõivatud naiste toetamise olulisust, sest uuringud näitavad, et soolise ebavõrdsuse kaotamine põllumajanduses võiks suurendada arengumaade põllumajanduse kogutoodangut 2,5–4% võrra, ja et naised kulutavad suure osa sissetulekust oma laste toidu, tervishoiu, rõivaste ja koolituse peale; nõuab naiste diskrimineerimise kõigi vormide kaotamist ning põllumajanduspoliitiliste meetmete ja programmide muutmist sooteadlikuks; toonitab, et naisi tuleb käsitleda võrdsete partneritena kestlikus arengus põllumajanduse arengu ja toiduga kindlustatuse huvides;
Stresses the importance of specific support to women in agriculture, since research shows that closing the gender gap in agriculture could raise the total agricultural output in developing countries by 2.5-4 percent and that women spend a larger portion of income on food, health, clothing and education for their children; calls for the elimination of all forms of discrimination against women and for agricultural policies and programmes to be gender-aware; underlines that women must be seen as equal partners in sustainable development for agricultural development and food security;
nõuab kindlalt, et EL peaks tegelema ka toiduga kindlustamatuse algpõhjustega, sh vähese vastutusega õiguse osas toidule, toiduhindadega spekuleerimise ja nn maade kokkuostu küsimusega; kordab, et ühise põllumajanduspoliitika reformi puhul tuleb arvesse võtta asutamislepingust tulenevat poliitikavaldkondade arengusidususe tugevdamise, õiglase konkurentsi, arengumaade suutlikkuse ja nende tootmistegevuse toetamise kohustust; nõuab meetmeid, mille eesmärk on maade hõivamise keelustamine, omandiõiguste tagamine põlistele ja väiketalunikele, seemnemonopolide kaotamine ning teatavatest pestitsiididest sõltuvuse lõpetamine;
Insists that the EU should also address the root causes of food insecurity, including weak accountability for the right to food, food-price speculation and ‘land grabbing’; reiterates that the reform of the Common Agricultural Policy must take into account the Treaty obligation of PCD strengthening, fair competition, supporting developing countries' ability and their own productive activity; calls for action aimed at eliminating land grabbing, unsustainable use of land and water, securing the property rights of smallholders and indigenous farmers and their access to farm land, and ending seed monopolies and dependency on specialised pesticides;
märgib asjaolu, et selleks, et toita maailma elanikkonda, mis 2050. aastal ületab arvatavasti 9 miljardi piiri, peab põllumajandustoodang praegusega võrreldes 70% suurenema, kasutades vähem maad, vähem vett ja vähem pestitsiide; märgib, et toiduga kindlustatus maailmas on Euroopa Liidu jaoks kõige pakilisem küsimus, ning nõuab koheseid ja järjepidevaid meetmeid ELi kodanike ja kogu maailma toiduga kindlustatuse tagamiseks;
Notes that, in order to feed a world population expected to surpass 9 billion in 2050, agricultural output will have to increase by 70 % between now and then, using less land, less water and fewer pesticides; notes that global food security is a question of the utmost urgency for the European Union and calls for immediate and consistent action to ensure food security both for EU citizens and at the global level;
rõhutab, et toiduga kindlustamatusega tegelemine tähendab paljude meetmete võtmist eri sektorites, näiteks kohalike loodusvarade haldamine, tootlikkuse ja tootmise suurendamine, väljaõpe, kutseorganisatsioonide struktureerimine, kaitsevahendi kasutamine kõige haavatavamate puhul, harimine toitumise valdkonnas ning maapiirkonna töökohtade mitmekesistamine, et see ei oleks seotud ainult põllumajandusega, et suurendada sissetulekut maaperedes, kes on esimesed nälja käes kannatajad;
Underlines that tackling food insecurity means implementing many measures in diverse sectors, such as the management of local natural resources, the reinforcement of production and manufacturing, training, the structuring of professional organisations, the implementation of a safety net for the most vulnerable, the education on nutrition and also the diversification of rural jobs beyond agriculture to enhance the income of rural families, who are the first victims of hunger;
juhib tähelepanu sellele, et arenguriikides tuleb jätkusuutlikkuse parandamiseks kasutusele võtta paremad põllumajandustootmise meetodid, sh väikeste kuludega meetodid, tagada põllumajandusvaldkonnas teadustööde tegemine ning suurendada tootmise tõhusust;
Points out that it is necessary to introduce better agricultural production methods, including low-cost technologies, provide research in agriculture and strengthen the productivity-efficiency ratio in developing countries in order to enhance sustainability;
kutsub ELi ja arenguriike üles toetama maaomandit kui vahendit vaesuse vähendamiseks, tugevdades omandiõigusi ning muutes laenu saamise põllumajandustootjate, väikeettevõtjate ja kohalike kogukondade jaoks lihtsamaks;
Calls on EU and developing countries to promote land ownership as a tool for reducing poverty, by strengthening property rights and facilitating access to credit for farmers, small businesses and local communities;
väljendab sügavat muret praegu toimuva põllumaade omandamise pärast valitsuste toetusel tegutsevate välisinvestorite poolt eelkõige Aafrikas, mis võib ohustada kohalikku toiduainetega kindlustatust ning põhjustada ettenägematuid ja ulatuslikke sotsiaalseid rahutusi, kui nendega ei tegeleta asjakohasel viisil;
Expresses its deep concern about the current farmland acquisition by government-backed foreign investors, particularly in Africa, which risks undermining local food security and causing unforeseen and far-reaching social unrest if it is not properly handled;
rõhutab, et kalandusalased partnerluslepingud peaksid aitama ühendada partnerriikide kalanduspoliitikat ja tugevdama nende võimekust kindlustada säästev kalastamine oma vetes ja kohalikud töökohad kalandussektoris;
Underlines that the EU's Fisheries Partnership Agreements (FPAs) should help consolidate the fisheries policies of partner countries and strengthen their capacity to guarantee sustainable fishing in their own waters and local employment in the sector;
rõhutab, et arengupoliitika keskne aspekt peaks olema asjakohane kaitse veega seotud katastroofide ja haiguste eest ning juurdepääs piisavale kogusele ja piisava kvaliteediga veele mõistliku hinnaga, et täita peamised toidu ja energiaga seotud ning muud vajadused, mis on keskse tähtsusega terve ja produktiivse elu elamiseks, ohustamata seejuures elutähtsate ökosüsteemide jätkusuutlikkust;
Stresses that adequate protection from water-related disasters and diseases, as well as access to a sufficient quantity and quality of water at affordable cost without compromising the sustainability of vital ecosystems, in order to fulfil the basic food, energy and other requirements essential to leading a healthy and productive life, should be a pivotal aspect of development policy;
selleks et suurendada läbipaistvust ja osaliselt või täielikult ELi või liikmesriikide rahastatavate projektide vastuvõtmist üldsuse poolt, nõuab elektroonilise andmebaasi loomist, milles antakse teavet ametliku arenguabi kohta; usub, et kõnealune andmebaas peaks võimaldama kasutajatel jälgida ELi abiandjate ja olemasolu korral ka ÜRO agentuuride projekte ja programme kõigis abisaajates riikides, kes neid rahastab ja milline organisatsioon neid teostab; on seisukohal, et see peaks olema kasutajasõbralik ja kõigile interneti kaudu kättesaadav ning et sellel peaks olema funktsioon, mis võimaldaks lihtsalt juurde pääseda teatavale teabele teatavate eelnevalt kindlaks määratud kriteeriumide abil (abiandja, rahastamisliik ja aastatuhande arengueesmärgid) ning pakkuma tabeleid ja maakaarte analüüsimiseks; märgib, et selline andmebaas on ülioluline ka tugevamaks koordineerimiseks ja harmoneerimiseks abiandjate vahel ja kooskõlastamiseks abisaaja riigi valitsusega;
In order to increase transparency and public acceptance of development projects funded fully or partially by the EU or the Member States, calls for creating an electronic data base that provides information on ODA; believes that this data base should enable users to track all EU donors' and, if applicable, United Nations Agencies' projects and programs in all recipient countries, who finances them, and which organization implements them; takes the view that it should be user-friendly and accessible to all through the Internet and that it should have a function which makes it easy to search for specific information through a set of predefined criteria (donor, DAC sector, location, project status, funding type and MDGs) and offer tables and geographic maps for analysis; notes that this kind of data base is also essential for strengthened coordination and harmonization among donors and alignment with the government of the recipient country;
Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus selliste reisidokumentide nimekirja kohta, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa, ning sellise nimekirja koostamise kohta ( KOM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD) )
European Parliament legislative resolution of 6 July 2011 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the list of travel documents entitling the holder to cross the external borders and which may be endorsed with a visa and on setting up a mechanism for establishing this list ( COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD) )
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0662 );
having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0662 ),
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C7-0365/2010 );
having regard to Article 294(2) and Article 77(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0365/2010 ),
võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;
having regard to the undertaking given by the Council representative by letter of 29 June 2011 to approve Parliament's position, in accordance with Article 294(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ( A7-0237/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs ( A7-0237/2011 ),
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta seisukoht.
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure Position of the European Parliament of 6 July 2011.
14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.
On the basis of Article 17(3)(a) of the Convention implementing the Schengen Agreement of 14 June 1985 OJ L 239, 22.9.2000, p.
ette nähtud selliste reisidokumentide käsiraamat, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa.
established the Manual of travel documents entitling the holder to cross the external borders and which may be endorsed with a visa.
Kolmandate riikide väljaantavate reisidokumentide nimekirjad tuleks korrapäraselt läbi vaadata tagamaks, et viisataotlusi menetlevatel ja piirikontrolli teostavatel liikmesriikide ametiasutustel oleks täpne teave kolmandate riikide kodanike reisidokumentide kohta.
The lists of travel documents issued by third states should be monitored systematically to ensure that Member States' authorities dealing with the processing of visa applications and with border controls have accurate information at their disposal about the travel documents presented by third country nationals.
Teabevahetust liikmesriikide vahel seoses väljaantavate reisidokumentide ja nende tunnustamisega liikmesriikides ning kogu nimetatud teabe kättesaadavaks tegemist avalikkusele tuleks ajakohastada ja tõhustada.
Exchanges of information between Member States on the travel documents issued and on Member States' recognition of these travel documents, and making the entire compilation available to the public should be modernised and made more efficient.
Reisidokumentide nimekirja koostamisel on kaks eesmärki: esiteks võimaldab see piirikontrolliasutustel kontrollida, kas vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006, millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)
The purpose of the list of travel documents is twofold: on the one hand it allows border control authorities to verify whether a given travel document is recognised for the purpose of crossing the external borders as set out in Article 5(1)(a) of Regulation (EC) No 562/2006 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community Code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code)
artikli 5 lõike 1 punktile a tunnustatakse konkreetset dokumenti välispiiride ületamisel; teiseks võimaldab see konsulaartöötajatel kontrollida, kas liikmesriigid tunnustavad konkreetset dokumenti sellisena, kuhu võib kinnitada viisakleebise.
; on the other hand it allows consular staff to verify whether Member States recognise a given travel document for the purpose of affixing a visa sticker.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri) (viisaeeskiri) ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.
Under point (c) of Article 48(1) of Regulation (EC) No 810/2009 of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 establishing a Community Code on Visas (Visa Code) OJ L 243, 15.9.2009, p.
Tuleks kehtestada kord, millega oleks tagatud reisidokumentide nimekirja pidev ajakohastamine ▌.
A mechanism should be established to ensure that the list of travel documents is constantly updated ▌.
Arvestades reisidokumentide turvalisuse tähtsust seoses nende võimaliku äratundmisega, peaks komisjon asjaomaste liikmesriikide toetusel viima vajadusel läbi tehnilise hindamise.
Considering the relevance of the security of the travel documents with regard to their possible recognition, the Commission, assisted by experts of the Member States, should provide a technical assessment, where appropriate.
Selleks et lubada reisidokumentide kasutajatel ületada välispiire ja kanda sellistesse dokumentidesse viisa, peaksid liikmesriigid olema
Member States are and should remain
tunnustama reisidokumente ja säilitama selle pädevuse ka edaspidi.
for the recognition of travel documents for the purpose of allowing the holder to cross the external borders and affixing a visa.
Liikmesriigid peaksid teatama kõikidest reisidokumentide tunnustamisega seotud otsustest ja püüdma ühtlustada eri liiki reisidokumentide kohta tehtud otsuseid.
Member States should notify their position in relation to all travel documents and endeavour to harmonise their positions on the different types of travel documents.
Kuna asjaolu, et liikmesriik ei teata oma seisukohta reisidokumendi suhtes, võib tekitada probleeme dokumendi omanikule, tuleks kehtestada kord, millega nähakse liikmesriikidele ette kohustus teatada otsustest, mida tehakse selliste dokumentide tunnustamise ja tunnustamata jätmise kohta.
Since a Member State's failure to notify its position with regard to a travel document may cause problems to holders of that travel document, a mechanism should be established to place an obligation on Member States to state their position on the recognition and non-recognition of such documents.
See meede ei tohiks takistada liikmesriikidel teatada mistahes ajal oma seisukoha muutusest.
That mechanism should not preclude Member States from notifying a change in their position at any given moment.
Pikemas perspektiivis tuleks luua kõikide reisidokumentide näidiseid sisaldav elektrooniline andmebaas, et piirikontrolliasutustel ja konsulaartöötajatel oleks lihtsam teatud kindlat reisidokumenti kontrollida.
An online database containing specimens of all travel documents should be established in the long term to facilitate the examination of a given travel document by border control authorities and consular staff.
Andmebaasi tuleks ajakohastada vastavalt muudatustele, mida tehakse seoses liikmesriikide varasema otsusega konkreetse reisidokumendi tunnustamise või tunnustamata jätmise kohta.
That database should be kept up to date in line with any changes to previously indicated recognition or non-recognition of a given travel document by Member States.
Informatsiooni eesmärgil peaks komisjon koostama mittetäieliku nimekirja fantaasia- ja kamuflaažpassidest, millest liikmesriigid on teda teavitanud.
For information purposes, the Commission should draw up a non-exhaustive list of known fantasy and camouflage passports brought to its attention by the Member States.
Nimekirja kantud fantaasia- ja kamuflaažpassid ei peaks olema tunnustamiseks või mittetunnustamiseks.
The fantasy and camouflage passports which are on the list should not be subject to recognition or non recognition.
Need ei tohiks anda omanikule õigust ületada välispiire ja neisse ei tohiks kanda viisat.
They should not entitle their holders to cross the external borders and should not be endorsed with a visa.
Reisidokumentide nimekirja koostamise ja ajakohastamise ühtsete tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused.
In order to ensure uniform conditions for compiling and updating the list of travel documents, implementing powers should be conferred on the Commission.
Reisidokumentide nimekirja koostamiseks ja ajakohastamiseks tuleks kasutada nõuandemenetlust, võttes arvesse, et nende toimingute eesmärk on üksnes koguda väljastatavaid reisidokumente.
The advisory procedure should be used for drawing-up and updating the list of travel documents, given that those acts merely constitute the compilation of issued travel documents.
Seetõttu ei osale Ühendkuningriik otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
; the United Kingdom is therefore not taking part in its adoption and is not bound by it or subject to its application.
Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.
, Ireland is therefore not taking part in its adoption and is not bound by it or subject to its application.
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Sisu ja reguleerimisala
HAVE ADOPTED THIS DECISION: Article 1 Subject matter and scope
Käesoleva otsusega kehtestatakse selliste reisidokumentide nimekiri, mille kasutajal on õigus ületada välispiire ja kuhu võib kanda viisa („reisidokumentide nimekiri”), ning sellise nimekirja koostamise kord.
This Decision establishes the list of travel documents entitling the holder to cross the external borders and which may be endorsed with a visa (‘the list of travel documents’) and a mechanism for compiling it.
Käesolev otsus ei mõjuta liikmesriikide pädevust tunnustada reisidokumente.
This Decision does not affect Member States' competence for the recognition of travel documents.
Artikkel 2 Reisidokumentide nimekirja koostamine
Article 2 Compilation of the list of travel documents
Reisidokumentide nimekirja koostab komisjon, kasutades selleks liikmesriikide abi ja tuginedes kohaliku Schengeni koostöö raames kogutud teabele, nagu on sellele viidatud määruse (EÜ) nr 810/2009 artikli 48 lõike 1 punktis c.
The Commission shall draw up the list of travel documents with the assistance of Member States and on the basis of information gathered within local Schengen cooperation, as referred to in point (c) of Article 48(1) of Regulation (EC) No 810/2009.
Artikkel 3 Reisidokumentide nimekirja ülesehitus
Article 3 Structure of the list of travel documents
Reisidokumentide nimekiri koosneb kolmest osast.
The list of travel documents shall be divided into three parts.
II osa koosneb järgmistest liikmesriikide väljaantavatest reisidokumentidest,
Part II shall consist of the following travel documents issued by Member States
kolmandate riikide kodanikele antavad reisidokumendid;
travel documents issued to third country nationals,
ÜRO 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooni alusel pagulastele antavad reisidokumendid;
travel documents issued to refugees under the United Nations Convention Relating to the Status of Refugees of 28 July 1951,
ÜRO 28. septembri 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooni alusel kodakondsuseta isikutele antavad reisidokumendid;
travel documents issued to stateless persons under the United Nations Convention relating to the Status of Stateless Persons of 28 September 1954,