natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moodustades suurema osa kõikidest valdkondadest – majandusest, poliitikast, ühiskonnast jne – on naistel väiksem kohanemisvõime ja vastuvõtlikkus selliste suurte muutuste suhtes nagu kliimasoojenemine või selle tagajärjed.
Owing to their subordinate position in all areas of life - economic, political, social, etc. - women's are less able to respond and readapt in the face of major changes such as global warming and its side-effects.
Muutuste eestvedajad
Women as agents of change
Rahvusvahelistes lepingutes on saavutatud siiski teatav edasiminek, et haavatavusega paremini tegeleda.
Some progress has nevertheless been made towards including consideration of these vulnerabilities in international treaties.
2005. aasta Hyogo tegevusraamistikus looduskatastroofide kohta mainitakse eraldi soolise mõõtme rakendamise olulisust kõikidel tasanditel.
The 2005 Hyogo Framework on natural disasters specifically mentions the importance of gender-awareness at all levels.
Agenda 21 ja 1992. aasta Rio deklaratsioon sisaldavad samuti mitmeid meetmeid soolise diskrimineerimise leevendamiseks ning neis innustatakse naisi integreerima kliimapoliitika kõikidesse aspektidesse.
Agenda 21 and the 1992 Rio Declaration also include numerous measures to mitigate gender-related discrimination and actively encourage the inclusion of women in all aspects of climate policy.
Tegelikult ei piirdu soolise võrdõiguslikkuse teema naiste suurenenud haavatavusega.
Gender awareness goes beyond the issue of women's overall vulnerability.
Soolise ebavõrdsuse mõistmisel on kaks lahutamatut aspekti: vajadus juhtida erilist tähelepanu naistele nende haavatavuse ületamiseks ja rakendada meetmeid sugudevaheliste suhete tasakaalustamiseks.
Awareness of the unequal situation of men and women involves two inextricably linked aspects: the need to focus specifically on women in order to alleviate their vulnerability and the need for measures designed to create a more equal relationship between men and women.
Need kaks komponenti – toetus ja mõjuvõimu suurendamine – tuleb kaasata kõikidesse poliitikavaldkondadesse.
These two aspects - assistance and empowerment - should be jointly included in policies.
Looduskatastroofide järel on näiteks väga oluline luua naiste jaoks piisavad tervishoiu- ja turvasüsteemid, kuid samuti kaasata naisi koolitustesse ja ülesehitusrühmadesse.
For example, in the aftermath of a natural disaster it is important to make adequate provision for women's hygiene and safety, but it is equally important to include women in reconstruction training and work teams.
Sellist kahekordset lähenemisviisi saab rakendada kõikide projektide ja programmide puhul, kui soovitakse koheselt muresid leevendada ja samuti tuua sisse mõningaid pikaajalisi muudatusi.
This dual approach should be applied to all projects and programmes in order both to alleviate immediate suffering and encourage longer-term change.
Ainult nende kahe aspekti ühendamisel on võimalik saavutada soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise eesmärk, milleks on leevendada naiste diskrimineerimisega seotud mõjusid ning suurendada nende sõltumatust ja emantsipatsiooni.
It is only by linking these two aspects that mainstreaming can achieve its objective, which is to alleviate the effects the discrimination suffered by women and increase their independence and emancipation.
Naised on juba praegu muutuste eestvedajad kliimaga seotud küsimustes üksikisiku ja kogukonna tasandil.
Women already act as agents of change on climate issues, both individually and collectively.
Pole oluline, kas sisserändajatest naised on nn rohelised saadikud Taanis või India naised moodustavad traditsioonilisi põllumajanduskooperatiive – selliseid tegevusvõimalusi, kus võetakse arvesse sugudevahelist võrdsust, on mitmeid.
With the inclusion of a gender dimension, the opportunities for action are multiplied, whether we are looking at immigrant women becoming 'environmental ambassadors' in Denmark or Indian women setting up traditional agricultural cooperatives.
Raport rõhutab seega juba praegu, et on vaja täiendavaid meetmeid naiste kaitseks kriitilistes olukordades ning oluline on muuta hoiakuid kliimapoliitika kaudu, kaasates naiste õiguste eest seisvaid gruppe läbirääkimistesse ja rahastamismehhanismidesse, parandades haridust ja konsulteerimist naistega ning edendades programme, mis suurendavad nende mõjuvõimu ja annavad naistele suurema võimu nende kogukondades ja seda nii arenguriikides kui Euroopa Liidus.
Our report stresses that measures to protect women in already critical situations should complement each other and that it is important to use climate policies to change current mindsets by including groups which defend women's rights in negotiation processes and funding mechanisms, improving women's education and consulting them more, and encouraging projects which liberate and empower women within their own communities, both in developing countries and in the EU.
Suures osas uurimata teema arenguriikides
An area which is still largely unexplored in developing countries
Hoolimata suurenenud teadlikkusest on soolise võrdõiguslikkuse mõõde kaasatud Euroopa kliimaalastesse programmidesse ja projektidesse ainult osaliselt – seda seost on üha enam kaasatud arenguabi ja arenguriikidesse suunatud mehhanismidesse, kuid sooline aspekt puudub täielikult kogu Euroopa-sisesest kliimapoliitikast.
Although greater awareness now exists, gender considerations are only partially included in European climate-related projects and programmes: development funding mechanisms and policies aimed at developing countries do increasingly make the link, but gender is noticeably absent from all intra-European climate policies.
2050. aasta tegevuskava, milles määratakse kindlaks Euroopa Liidu prioriteedid seoses üleminekuga rohelisele majandusele ja heitkoguste vähendamisega ning milles tehakse valdkondliku lähenemisviisi ettepanek seatud eesmärkide täitmiseks, ei sisalda soolise ebavõrdsuse küsimust.
Roadmap 2050, which sets out the Union's priorities for moving towards a green economy and reducing emissions and proposes a sectoral approach to the goals set, fails to take account of the different situations of men and women.
Kuid soolise võrdõiguslikkuse ja kliima vaheline seos on olemas, sealhulgas ELis ja energeetika, transpordi ja põllumajandusega seotud poliitikas.
But links do exist between gender and climate, even within the EU and in policies concerning energy, transport and agriculture.
Tulevase rohelise majanduse aluseks olevates sektorites domineerivad juba praegu peaaegu täielikult mehed, mis avaldab mõju naiste ja meeste võimalustele seoses hariduse ja koolitamisega, kuid samuti ei aita selliste ettevõtluskultuuride loomine soolisele võrdõiguslikkusele eriti kaasa.
For example, the key sectors of the future green economy are overwhelmingly male-dominated, which not only affects equal opportunities in education and training but also encourages enterprise cultures which do little to foster male-female equality.
Soolise võrdõiguslikkuse mõõde ulatub nähtavast ebavõrdsusest (palgaerinevused, teadus- ja teenindustöökohtade segregatsioon) kaugemale.
Gender awareness extends beyond visible inequalities such as wage differences or the segregation of scientific and service sector jobs.
Ebavõrdsuse kaudsemad põhjused – mehelik ettevõtluskultuur, diskrimineerimine majapidamistöödele kulutatud aja osas jne – on selle meestekesksuse allikas.
The indirect causes of these inequalities – male enterprise culture, discrimination in the time spent on domestic work, etc. – are rooted in androcentrism.
Kui soolise võrdõiguslikkuse mõõde ei ole integreeritud poliitilisse arutellu juba algusest peale, siis võib juhtuda, et projektide ja ettepanekutega võidakse vaikimisi määrata kallutatud visioon – isik, kellele viidatakse, on vaikimisi valge nahavärvusega mees, kes on terve, heteroseksuaalne ja kellel on kindel töökoht.
If gender is not incorporated into political discussions from the outset, the resulting projects and proposals are in danger of being biased by default, through use of an implicitly white, able-bodied, heterosexual male in permanent employment as their reference model.
Meie nägemuse laiendamine ei ole ainult õigluse, vaid eelkõige tõhususe küsimus.
We must broaden our outlook not just as a matter of justice but in order to make our actions more effective.
Naised moodustavad poole elanikkonnast ning neil on märkimisväärne tegevus- ja mõjupotentsiaal.
Women form half the population and have significant potential for action and impact.
Raportöör soovis rõhutada võimalusi naiste kaasamiseks – praegu jätame ennast ilma tohutust hulgast ideedest, tegevustest ja mõjutusvahenditest ning jätame alateadlikult kõrvale pooled oma kliimapoliitika kodanikest.
Your rapporteur has sought to highlight the opportunities presented by including women: at the moment we are failing to tap a vast reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms by unconsciously excluding half the world's citizens from our climate policies.
Soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuse „puuduv lüli”?
Gender and climate change: the missing link?
Kuigi Euroopa Liit on teinud jõupingutusi, et integreerida keskkonnakaalutlusi läbiva poliitikana ning soolise võrdõiguslikkuse ja arengupoliitikate vahelised seosed on juba integreeritud, on soolise võrdõiguslikkuse ja leevendamispoliitika vahelised suhted uurimata ja kasutamata, sealhulgas Euroopa Liidus.
Although the European Union has made efforts to include environmental considerations as a cross-cutting policy and the links between gender and development policy are well established, the link between gender and mitigation policy, especially within the EU, has been neither explored nor used.
Euroopa Parlamendi aruandes soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamise kohta rõhutatakse siiski soolise võrdõiguslikkuse edendamise olulisust kõikides Euroopa Liidu poliitikavaldkondades.
And yet Parliament's report on gender mainstreaming stresses the importance of promoting male-female equality in all EU policies.
Loodame, et soolise võrdõiguslikkuse mõõtme olulisust ei ole vaja õigustada iga valdkonna puhul eraldi ning et sellega arvestamine ei piirdu naiste esindatuse küsimusega poliitikas ja majanduses.
It is to be hoped that it will not be necessary to justify the importance of gender mainstreaming field by field and that awareness will not be confined to matters of women's representation in politics and the economy.
Soolise võrdõiguslikkuse integreeritud poliitika rakendamine nõuab ebavõrdsuse varjatud allikate sügavamat kaalumist.
The implementation of a comprehensive policy to promote male-female equality calls for close study of the less explicit causes of inequality.
Sõnastatud poliitika, kui selles ei ole soolist võrdõiguslikkust teadlikult arvesse võetud, võib negatiivselt mõjuda soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks tehtud jõupingutustele.
When policies are drawn up without a conscious effort to include gender mainstreaming, they run the risk of obstructing efforts to achieve equality between women and men.
Puuduvad uuringud sooliselt eristatud andmete kohta, et varustada teadusuuringuid sellistel teemadel nagu transport, energeetika või põllumajanduspoliitika, ja see takistab soolise võrdõiguslikkuse mõõtme paremat arvessevõtmist ja sellest aru saamist.
Progress towards better understanding and increased awareness of gender issues is hampered by the lack of research, and of gender-disaggregated data with which to carry it out, in fields such as transport, energy and agricultural policy.
Selleks, et mitte tekitada liigseid halduskulusid, teeme ettepaneku, et taolisi andmeid kogutaks süstemaatiliselt üksnes uute projektide või olemasolevate projektide perioodiliste hindamisetappide puhul.
To avoid generating unreasonable administrative overheads, we propose that this type of data collection should only be systematically used when launching new projects or for the periodic evaluation of existing ones.
Juurdepääs uutele andmetele võimaldab teadlastel järgnevatel aastatel koostada analüüse ja ettepanekuid.
Access to this new data will enable researchers to carry out analyses and draw up new proposals for the years to come.
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon palub vastutaval naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on the Environment, Public Health and Food Safety calls on the Committee on Women’s Rights and Gender Equality, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. rõhutab, et naiste poliitilise, rahalise ja haridusliku mõjuvõimu suurendamine on jätkusuutliku arengu seisukohalt ülioluline, kuna naised moodustavad umbes 50 % maailma rahvastikust, kuid seejuures vastutavad rohkem igapäevaste keskkonda ja kliimat mõjutavate tarbimisvalikute, laste kasvatamise ja majapidamistööde eest;
Emphasises that the political, financial and educational empowerment of women, who make up approximately 50% of the world population but take relatively more responsibility in everyday decisions on consumption, child care and household activities, all of which affect the environment and climate, is crucial in view of sustainable development;
– süvalaiendaksid soolisi aspekte riiklikesse poliitikavaldkondadesse, tegevuskavadesse ja muudesse jätkusuutliku arengu, suurõnnetuste ohu ja kliimamuutusega tegelevatesse meetmetesse, viies läbi süstemaatilisi soolise võrdõiguslikkuse analüüse, kehtestades sootundlikke näitajaid ja võrdleva hindamise kriteeriume ning töötades välja praktilisi abivahendeid;
– mainstream gender perspectives into their national policies, action plans and other measures relating to sustainable development, disaster risk and climate change by carrying out systematic gender analyses, establishing gender-sensitive indicators and benchmarks and developing practical tools;
– töötaksid välja kliimamuutuse leevendamise ja kliimamuutusega kohanemise programme, mis kasutaksid sooküsimuste analüüsimist naiste ja tütarlaste heaolu parandamiseks – näiteks ligipääs laenudele, suutlikkuse suurendamine ja tugiteenistused, teabe levitamine, parem ligipääs maale ja loodusvaradele, säästvale energiale ja tehnoloogiale ning ligipääs reproduktiivtervist puudutavale teabele ja teenustele;
– develop climate change mitigation and adaptation programmes that use gender analysis to improve the welfare of women and girls – e.g. access to credit, capacity building and extension services, information dissemination, improved access to land and natural resources, sustainable energy and technology and access to reproductive health information and services;
– kajastaksid naiste prioriteete ja vajadusi rahastamismehhanismides ja kaasaksid eriti kohalikul tasandil naised aktiivselt kliimamuutuse alaste algatuste rahastamiskriteeriumide väljatöötamisse ja vahendite eraldamisse;
– reflect women’s priorities and needs in financing mechanisms and include the active participation of women in the development of funding criteria and allocation of resources for climate change initiatives, particularly at local level;
20. rõhutab vajadust ELi kliimadiplomaatia laiemaks ja tõhusamaks arenguks kõigil rahvusvahelistel kliimakõnelustel; on seisukohal, et naiste kaasamise ja mõjuvõimu suurendamisel selles valdkonnas pehme jõu põhimõtte juurutamise teel võib olla positiivne mõju;
Stresses the need for a wider and more effective development of EU climate diplomacy in all international climate negotiations; considers that reinforcing the involvement and empowerment of women in this field by introducing the ‘soft power’ concept could have a positive influence;
Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlus
on the request for waiver of the immunity of Krisztina Morvai
Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotluse kohta
on the request for waiver of the immunity of Krisztina Morvai
– võttes arvesse Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 13. oktoobril 2010. aastal Budapesti (Ungari) Pesti ringkonnakohus (Pest Central District Court) seoses selles kohtus käimasoleva menetlusega ja millest anti teada täiskogu istungil 24. novembril 2010. aastal,
– having regard to the request for waiver of the immunity of Krisztina Morvai, forwarded on 13 October 2010 by the Pest Central District Court in Budapest (Hungary) in connection with proceedings pending before that court and announced in plenary on 24 November 2010,
– olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Krisztina Morvai ära kuulanud,
– having heard Krisztina Morvai, in accordance with Rule 7(3) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse kirjalikke esildisi, mille Pesti ringkonnakohus esitas 19. detsembril 2011. aastal vastusena õiguskomisjoni taotlusele anda vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 täiendavat teavet ja selgitusi,
– having regard to the written submissions from the Pest Central District Court of 19 December 2011 in reply to the request of the Committee on Legal Affairs under Rule 7(3) for further information and explanations,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,
– having regard to Articles 8 and 9 of the Protocol (No 7) on the Privileges and Immunities of the European Union, annexed to the Treaty on the Functioning of the European Union, and Article 6(2) of the Act of 20 September 1976 concerning the election of the members of the European Parliament by direct universal suffrage,
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ( A7-0050/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A7-0050/2012 ),
A. arvestades, et Pesti ringkonnakohus on esitanud taotluse Euroopa Parlamendi liikme Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmiseks seoses selles kohtus käimasoleva menetlusega;
A. whereas the Pest Central District Court has requested the waiver of the parliamentary immunity of a Member of the European Parliament, Krisztina Morvai, in connection with proceedings before it;
B. arvestades, et kohtu taotlus puudutab avalikku laimamist käsitlevat kriminaalmenetlust seoses avaldustega, mida Krisztina Morvai tegi Ungaris ühe eraisiku kohta;
B. whereas the request by the Court relates to criminal proceedings relating to the criminal offence of public defamation in connection with statements made by Krisztina Morvai concerning a private individual in Hungary;
C. arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklile 8 ei või Euroopa Parlamendi liikmeid üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu;
C. whereas, according to Article 8 of the Protocol on the Privileges and Immunities of the European Union, Members of the European Parliament shall not be subject to any form of inquiry, detention or legal proceedings in respect of opinions expressed or votes cast by them in the performance of their duties;
D. arvestades, et kohtu poolt õiguskomisjonile esitatud kirjalikes esildistes toodud juhtumi asjaolud näitavad, et kõnealused avaldused tehti ajal, mil Krisztina Morvai ei olnud Euroopa Parlamendi liige;
D. whereas the facts of the case, as manifested in the submissions from the Court to the Committee on Legal Affairs, indicate that the statements were made at a time when Krisztina Morvai was not a Member of the European Parliament;
President andis 24. novembri 2010. aasta istungil kodukorra artikli 6 lõike 2 kohaselt teada, et ta sai 13. oktoobril 2010. aastal Pesti ringkonnakohtult taotluse võtta ära Krisztina Morvai puutumatus vastavalt Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli artiklitele 8 ja 9.
At the sitting of 24 November 2010 the President announced, under Rule 6(2) of the Rules of Procedure, that on 13 October 2010 he had received a request from the Pest Central District Court concerning the waiver of the parliamentary immunity of Krisztina Morvai with reference to Articles 8 and 9 of the Protocol on privileges and immunities of the European Union.
Kodukorra artikli 6 lõike 2 kohaselt edastas president taotluse õiguskomisjonile.
The President referred this request to the Committee on Legal Affairs under Rule 6(2).
Õiguskomisjon kuulas 25. aprillil 2011. aastal Krisztina Morvai ära vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 ning otsustas seejärel sama sätte alusel paluda Pesti ringkonnakohtult täiendavat teavet ja selgitusi.
Krisztina Morvai was heard by the Committee on 25 April 2011, in accordance with Rule 7(3), following which the Committee decided to request further information and explanations, also under Rule 7(3), from the Pest Central District Court.
Kohus esitas nõutud teabe ja selgitused kirja teel 19. detsembril 2011. aastal.
The Court provided the requested information and explanations in a letter of 19 December 2011.
Puutumatuse äravõtmise taotluse taust on järgmine: Saksamaal elav János Zombori esitas 14. aprillil 2005. aastal Budapesti riiklikku politseijaoskonda kaebuse „teadmata õigusrikkujate” vastu seoses avalikku laimu puudutava õigusrikkumisega Ungari kriminaalkoodeksi artikli 179 lõike 1 alusel, viidates suurele hulgale 2005. aasta märtsis ja aprillis trükiajakirjanduses, internetis ja televisioonis avaldatud materjalidele, milles väideti, et hr Zombori on oma poega füüsiliselt ja vaimselt väärkohelnud.
The background to the request for waiver is as follows: On 14 April 2005, Mr János Zombori, a resident of Germany, filed a complaint with the National Police Department in Budapest, Hungary, against “unknown perpetrators” for the offence of public defamation under Article 179(1) of the Hungarian Criminal Code, which referred to a large number of media reports in printed articles, on the Internet and on television dating from March and April 2005 in which Mr Zombori was alleged to have physically and mentally abused his son.
8. mail ja 15. juulil 2005. aastal esitas hageja täiendatud loetelu ajakirjanduses ilmunud materjalidest, mis sisaldasid samasuguseid väiteid, ning nõudis artiklite autorite, ajakirjanduslike ülevaadete koostajate ja toimetajate ning kõnealuste avalduste tegijate väljaselgitamist ja vastutusele võtmist.
On 8 May and 15 July 2005 the complainant presented lists of additional media reports containing similar allegations, and requested that the writers of the articles, the compilers and editors of the reports and the persons making the statements be identified and held to account.
Pärast hageja ärakuulamist 6. detsembril 2006. aastal otsustas kohus algatada uurimise.
After hearing the complainant on 6 December 2006, the Court directed that an investigation be initiated.
Uurimise tulemusena esitati kohtule ja registreeriti 12. veebruaril 2007. aastal väidetavate õigusrikkujate loetelu, kuhu kuulus ka Krisztina Morvai, ning 14. märtsil 2007. aastal teatas hageja, et ta soovib jätkata menetlust kõigi väidetavate õigusrikkujate vastu.
As a result of this investigation, a list of names of alleged perpetrators, which included Krisztina Morvai, was presented and registered with the Court on 12 February 2007, and the complainant stated on 14 March 2007 that he wished the proceedings against all the alleged perpetrators to go ahead.
Kuna viimasel juhul isikuid tuvastada ei õnnestunud, otsustas kohus 15. detsembril 2008. aastal menetluse lõpetada.
Because of the lack of identified persons in the latter case, the Court decided on 15 December 2008 to terminate those proceedings.
Hageja kaebas selle otsuse edasi, misjärel Budapesti linnakohus tühistas otsuse 26. veebruaril 2009. aastal ja menetlust alustati uuesti.
This decision was appealed by the complainant, and the Municipal Court of Budapest quashed the decision on 26 February 2009 and the proceedings therefore recommenced.
Kohus määras istungi 30. septembriks 2009, aga kuna hageja ei ilmunud kohale, lükati see edasi 4. maile 2010, misjärel paluti tal süüdistusi täpsustada.
A hearing was set by the Court for 30 September 2009, but since the complainant did not appear it was postponed until 4 May 2010, following which the complainant was invited to clarify the accusations.