natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab, et komisjon kiirendaks direktiivi 2007/38/EÜ hindamist ja läbivaatamist; nõuab, et võetaks arvesse tehnoloogilisi saavutusi ja varustutaks kõik veoautod spetsiaalsete tahavaatepeeglitega, kaamerate ja monitoride või muude tehniliste vahenditega, mis aitaksid kõrvaldada pimealasid, et hoida ära õnnetusi eelkõige jalgratturite ja jalakäijatega, kes muidu jäävad veoautojuhi pimealasse;
Urges the Commission to speed up its evaluation and revision of Directive 2007/38/EC; calls for technological advancement to be taken into account by fitting all lorries with special rear-view mirrors, camera/monitor devices or other technical instruments that eliminate blind spots, so as to prevent, in particular, accidents involving cyclists and pedestrians who find themselves in the driver's blind spot;
tunnustab komisjoni väljendatud eesmärki: pöörata erilist tähelepanu mootorratturite turvalisuse parandamisele;
Welcomes the Commission's stated aim of paying special attention to the safety of motorcyclists;
peab pidurite blokeerimise vastaste seadmete järkjärgulist ja kohustuslikku kasutuselevõttu kõigil uutel mootorratastel tähtsaks meetmeks, mis võib tunduvalt vähendada mootorratastega juhtuvate raskete õnnetuste arvu;
Regards the phased, mandatory introduction of anti-brake-locking systems on all new motorcycles as an important measure which could substantially reduce the number of serious motorcycle accidents;
palub liikmesriikidel võtta meetmeid selleks, et tarbesõidukitele kehtivad tehnilised nõuded oleksid vastavuses nüüdisaegsete tehniliste tingimustega (nt väsimuse ja tähelepanu hajumise eest hoiatavad seadmed);
Calls on the Member States to take steps to ensure that the requirements imposed on commercial vehicles are stepped up in line with technical conditions, e.g. regarding tiredness- and distraction-warning devices;
soovitab paigaldada kliimaseadmed kõikidele uuemat tüüpi pikamaa-veoautodele ja, juhul kui see on tehniliselt teostatav, ka vanemat tüüpi veoautodele; on seisukohal, et need seadmed peaksid töötama ka siis, kui auto mootor on välja lülitatud, et juhile oleks tagatud tingimused autos puhkamiseks; palub Euroopa Komisjonil seoses määruse (EÜ) nr 561/2006 artikli 8 lõikega 8 selgitada mõistet „magamisase”;
Recommends the fitting of air conditioning systems to all newer types of long-distance lorries and to older types on the basis of technical feasibility; takes the view that these systems should also work when the motor is at rest, in order to guarantee appropriate rest for the driver in the vehicle; calls on the European Commission to clarify the term ‘suitable sleeping facilities’ in regard to Article 8.8 of Regulation 561/2006.
palub komisjonil välja töötada meetmed, millega abistada ja kaitsta päästeteenistuste liikmeid õnnetuse korral, seahulgas võimalus teha kindlaks või saada kohapeal teavet sõiduki mootoritüübi, passiivse turvavarustuse, nagu näiteks turvapatjade, või kindla materjali kasutamise kohta, samuti saada mistahes muud olulist tehnilist päästeteavet iga automudeli kohta, et kiirendada päästeoperatsiooni;
Calls on the Commission to draw up measures to support and protect members of the rescue services in the event of accidents, such as the possibility of identifying or retrieving on-the-spot information about the engine type of the vehicle, passive safety equipment such as airbags, or the use of specific material, as well as all other relevant technical rescue information on each car model, in order to accelerate the rescue operation;
nõuab, et kaitsetumate liiklejate, nagu mootorratturite, jalakäijate, teehooldustöötajate, jalgratturite, laste, eakamate inimeste ja puudega inimeste kaitset võetaks rohkem arvesse liiklusohutuse koostisosana, näiteks innovaatiliste sõidukite ja infrastruktuuri tehnoloogiate kasutamise kaudu; nõuab, et rohkem tähelepanu pöörataks eakate inimeste ja piiratud liikuvusega inimeste kui liiklejate vajadustele; kutsub seoses sellega liikmesriike üles töötama välja programme, mis aitaksid vältida kõrge vanusega seotud õnnetuste ohte ja lihtsustaksid eakate osalemist liikluses; soovitab kaitsetute liiklejate huvides kasutada sileda pinnaga kaitsepiirdeid ja eraldi teeribasid;
Calls for greater account to be taken of the protection of vulnerable road users such as motorcyclists, pedestrians, road maintenance workers, cyclists, children, elderly people and people with disabilities as an integral aspect of road safety, for example through the use of innovative vehicle and infrastructure technologies; calls for greater attention to be paid to the needs of elderly people and people with reduced mobility as road users; calls, in that connection, on Member States to develop programmes which forestall old-age-related accident risks and make it easier for elderly people to remain active road users; recommends the use of road safety barriers with smooth surfaces and the introduction of special lanes for vulnerable users;
kutsub komisjoni, liikmesriike ja kohalikke asutusi edendama turvalise koolitee projekte, et suurendada laste ohutust; märgib, et lisaks kiirusepiirangute kehtestamisele ja kooli liikluspolitsei loomisele tuleb tagada ka koolibussidena kasutatavate sõidukite sobivus ja bussijuhtide professionaalsus;
Invites the Commission, the Member States and local authorities to promote ‘safe routes to school’ schemes in order to increase the safety of children; indicates that, in addition to the introduction of speed limits and the establishment of a school traffic police, the suitability of vehicles used as school buses and the professional skills of drivers must also be assured;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama jalgrattasõitu ja kõndimist iseseisvate liikemisviisidena ja kõikide liiklemissüsteemide koostisosadena;
Calls on the Commission and the Member States to support cycling and walking as mode of transport in their own right and an integral part of all transport systems;
palub liikmesriikidel
Calls on the Member States:
teha kohustuslikuks, et sõidukis oleksid kaasas hoiatusvestid kõikidele sõidukis viibijatele;
to make the carrying of warning jackets for all vehicle occupants compulsory and
soovitada jalgratturitel, eriti öisel ajal väljaspool asulaid sõites kanda kaitsekiivrit ja hoiatusvesti või sellega samaväärset riietust, et olla paremini nähtav;
to encourage cyclists, especially at night outside built-up areas, to use crash helmets and wear warning jackets or comparable clothing as a means of improving their visibility;
kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku, milles nähakse ette miinimumnõuded, mida jalgrataste tootjad peavad täitma jalgrataste valgustuse ja reflekteerivate elementide puhul;
Calls on the Commission to submit a proposal laying down minimum requirements in respect of lights and reflective devices which must be met by bicycle manufacturers;
soovitab, et kuni kolmeaastased lapsed istuksid sõidukites turvatoolides seljaga sõidusuunas;
Recommends that children up to the age of three travelling in vehicles should be secured in rear-facing child seats;
Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon arengumaade tammiinfrastruktuuride tugevdamise rahastamise kohta ( 2010/2270(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on financing of reinforcement of dam infrastructure in developing countries ( 2010/2270(INI) )
võttes arvesse oma 17. veebruari 2011. aasta resolutsiooni Maailmapanga energiastrateegia kohta arengumaadele Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0067 .
having regard to its resolution of 17 February 2011 on the World Bank's energy strategy for developing countries Texts adopted, P7_TA(2011)0067 .
võttes arvesse Maailmapanga 2010. aasta ülemaailmset arenguaruannet arengu ja kliimamuutuse kohta;
having regard to the ‘World Development Report 2010: Development and Climate Change’,
võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMP) 2011. aasta aruannet „ÜRO Keskkonnaprogrammi tahma ja troposfäärilise osooni komplekshinnang.
having regard to the 2011 report of the United Nations Environment Programme (UNEP) and the World Meteorological Organisation (WMO), entitled ‘Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone.
võttes arvesse ÜRO kolmandat maailma veevarude arenguaruannet (2009);
having regard to the 3rd UN World Water Development Report, 2009,
võttes arvesse ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) ja Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2008. aasta aruannet „Energia kättesaadavus arengumaades”;
having regard to the 2008 report of the United Nations Development Programme (UNDP) and the World Health Organisation (WHO), entitled ‘The Energy Access Situation in Developing Countries’,
võttes arvesse UNEPi 2007. aasta aruannet tammide ja arengu projekti „Tammid ja areng: Sobivad meetodid paremate otsuste tegemiseks.
having regard to the 2007 report of the UNEP Dams and Development Project entitled ‘Dams and Development: Relevant practices for improved decision-making.
võttes arvesse Maailma tammikomisjoni 16. novembri 2000. aasta lõpparuannet „Tammid ja areng: Uus raamistik otsuste tegemiseks”;
having regard to the World Commission on Dams Final Report, entitled ‘Dams and Development: a new framework for decision-making’, of 16 November 2000,
võttes arvesse UNEPi 8. novembri 2010. aasta aruannet „Kõrged mägiliustikud ja kliimamuutus”;
having regard to the UNEP report entitled ‘High Mountain Glaciers and Climate Change’, of 8 November 2010,
võttes arvesse UNEPi 2008. aasta aruannet „Oht mageveevarudele.
having regard to the 2008 UNEP report entitled ‘Freshwater under threat.
Mageveevarude hindamine keskkonnamuutuste korral”;
Vulnerability Assessment of Freshwater Resources to Environmental Change’,
võttes arvesse arengukomisjoni raportit ( A7-0213/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development ( A7-0213/2011 ),
arvestades, et praeguste arvestuste kohaselt on maailmas kokku üle 50 000 suure tammi ning 100 000 väiksemat ja miljon väikest tammi;
whereas by current estimates there are more than 50 000 large dams, 100 000 smaller dams and 1 million small dams worldwide,
arvestades, et rahvusvahelistes standardite määratluste kohaselt on suur tamm üle 15meetrine tamm ja väike tamm üldiselt kuni 15meetrine tamm;
whereas international standards define a large dam as higher than 15 metres, and a small dam, generally, as lower than 15 metres,
arvestades, et aastatel 1999–2001 ehitati Aasiasse 589 suurt tammi ning 2006. aastal oli projekteerimisel või ehitamisel 270 enam kuni 60meetrist või kõrgemat tammi;
whereas some 589 large dams were built in Asia from 1999 to 2001 and, as of 2006, 270 dams of 60 metres or larger were planned or under construction,
arvestades, et tõsistest keskkonnaalastest probleemidest hoolimata anti luba Belo Monte tammi ehitamiseks Brasiilias, mis on maailma suuruselt kolmas tamm, kuigi tammi ehitamise tõttu jääb vee alla üle 500 ruutkilomeetrine ala, mis põhjustab tõsist kahju Amazonase hindamatule ökosüsteemile ja bioloogilisele mitmekesisusele ning mille tõttu asustatakse ümber 50 000 peamiselt põliselanikku;
whereas the licence to construct the world's third largest dam, the Belo Monte dam in Brazil, was granted despite serious environmental concerns, as the dam will flood 500 square kilometres, thus causing severe damage to the Amazon's invaluable ecosystem and biodiversity and displacing 50 000, mainly indigenous people,
arvestades, et Euroopa Investeerimispank on osalenud mitmetes suurtes tammiprojektides, sealhulgas Aasias (näiteks Laoses ja Pakistanis);
whereas the European Investment Bank has been involved in a number of large dam projects, including in Asia (in countries such as Laos and Pakistan),
arvestades, et vesi on põllumajanduse jaoks ülitähtis ja et Aafrikas niisutatakse vaid 5% haritavast maast, kasutusele on võetud vähem kui 10% hüdroenergeetika potentsiaalist ja vaid 58%-l aafriklastest on juurdepääs ohutule joogiveele;
whereas water is vital for agriculture, only 5% of Africa's cultivated land is irrigated, less than 10% of the potential of hydropower has been tapped and only 58% of Africans have access to safe drinking water,
arvestades, et veeressursside halb majandamine Aafrikas on põhjustanud ulatusliku pinnaseerosioonini, vee puhastamise kulude suurenemise, reservuaaride kiire mudastumise, majanduselu allakäigu ja veevarustamise häired;
whereas poor water resource management in Africa has led to excessive soil erosion, increased costs of water treatment, rapid siltation of reservoirs, decline in economic life and disruption of water supplies,
arvestades, et hüdroenergia suurprojektid moodustavad 25% ette nähtud heite vähendamise ühikutest vastavalt puhta arengu mehhanismile (CDM);
whereas large hydropower projects account for 25% of the proposed emissions reduction credits under the Clean Development Mechanism (CDM),
arvestades, et detsentraliseeritud veeinfrastruktuuride arendamine on Aafrikas veekindluse tagamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eeltingimus; arvestades, et veekogumismeetodeid tuleb täiustada, et tagada piisav veevarustus põua ajal ja säilitada liigset vett üleujutuste ajal; arvestades, et Aafrikas on keskmine veekogumisvõime inimese kohta umbes 200 kuupmeetrit aastas, mis on palju vähem kui teiste piirkondade arenguriikides;
whereas development of decentralised water infrastructure is a prerequisite for water security in Africa and for meeting the targets of the Millennium Development Goals; whereas improvement of storage methods is needed to enable reliable water supply during droughts and to retain excessive water during periods of flooding; whereas average per capita storage capacity in Africa is about 200 cubic meters a year, much less than that of developing countries in other regions,
arvestades, et aastatel 2007–2008 suurenes märgatavalt (kuni 75%) kaubandusega seotud infrastruktuuridele antav toetus, ning ehkki selles valdkonnas on kulukohustuste maht olnud väga kõikuv, on 2008. aasta umbes viie miljardi suurune kogusumma rekordiline;
whereas, from 2007 to 2008, support for trade-related infrastructure (TRI) increased strongly (up 75%) and, although commitments have fluctuated extensively in this area, the 2008 figure of close to EUR 5 billion in total is a record high,
arvestades, et Maailmapank on veevaldkonna suurim välisrahastaja, kes toetab käimasolevaid veega seotud projekte enam kui 100 riigis kokku 20 miljardi USD ulatuses;
whereas the World Bank is the largest external financier in the water sector, with a portfolio of USD 20 billion in water-related projects under implementation in more than 100 countries,
arvestades, et tammidel, mis muudavad põhjalikult jõgesid ja loodusvarade kasutamist, on märkimisväärne mõju inimühiskonnale, jõgede ja märgalade ökosüsteemile ning bioloogilisele mitmekesisusele;
whereas dams, that fundamentally alter rivers and the use of natural resources, have a significant impact on human communities, riverine and wetland ecosystems and biodiversity,
arvestades, et Maailma tammikomisjoni 16. novembri 2000. aasta aruandes järeldatakse, et ehkki suurte tammide abil ei ole õnnestunud toota nii palju elektrit, varustada nii suure koguse veega või kontrollida üleujutuskahjusid nii suures osas kui kavandatud, on neil tohutud sotsiaal- ja keskkonnamõjud ning jõupingutused neid mõjusid vähendada ei ole üldiselt andnud tulemusi;
whereas the report of the World Commission on Dams of 16 November 2000 concludes that, while large dams have failed to produce as much electricity, provide as much water, or control as much flood damage as foreseen, they have had huge social and environmental impacts, and efforts to mitigate these impacts have been largely unsuccessful,
arvestades, et tammide reservuaaridest läheb õhku kasvuhoonegaase, sealhulgas taimede mädanemisest tekkivat metaani;
whereas dams reservoirs emit greenhouse gases, including methane due to the rotting of vegetation,
arvestades, et ÜRO hinnangul elab 2050. aastaks kaks miljardit inimest tõsiste üleujutuskahjude ohus,
whereas the UN estimates that by 2050 2 billion people will live under the threat of severe flood damage,
arvestades, et Maailma tammikomisjoni hinnangul on tammide tõttu kogu maailmas ümber asustatud umbes 40−80 miljonit inimest;
whereas the World Commission on Dams estimates that some 40-80 million people have been physically displaced by dams worldwide,
arvestades, et Maailma tammikomisjon on järeldanud, et suured tammid on paljudel juhtudel viinud liikide ja ökosüsteemide olulise ja pöördumatu kadumiseni ja et jõesuudme tasandi ökosüsteemide toimimise mõistmine, nende kaitsmine ja taastamine on hädavajalik, et soodustada õiglast inimarengut ja kõigi liikide heaolu,
whereas the World Commission on Dams concludes that large dams have led in many cases to significant and irreversible loss of species and ecosystems; and whereas understanding, protecting and restoring ecosystems at river basin level is essential to foster equitable human development and the welfare of all species,
on seisukohal, et viimase sajandi vältel ei ole ükski teine loodusnähtus teinud suuremat varalist kahju ega nõudnud rohkem inimelusid kui üleujutused, kuigi nende ohjeldamiseks on kulutatud miljoneid dollareid;
Considers that, globally, no other natural hazard has proved more destructive to property or cost more human lives than floods over the past century, despite the billions of dollars spent on flood management;
rõhutab, et vesi on piiratud loodusvara, mille tõttu tekib selle võrdse jagamise küsimus; toonitab seetõttu, et värske vee varude majandamise ümberkujundamine kliimamuutuse seisukohast on kahtlemata maailma ees seisev peamine proovikivi;
Highlights that water is a scarce natural resource, which gives rise to equity consideration in its allocation; stresses therefore that rethinking the management of freshwater resources, in the context of climate change, is undoubtedly a key challenge facing the world;
juhib tähelepanu sellele, et kogu 20. sajandi teisel poolel on registreeritud ränkade üleujutuste sageduse suurenemist ning et lähikümnenditel saab sellest kriitiline küsimus;
Points out that there has been a documented increase in the frequency of serious floods throughout the second half of the 20th century and that flooding will prove a critical issue in the coming decades;
märgib, et üleujutused ohustavad kõige rohkem vähim arenenud maid; toetab UNEPi üleujutustele ennetamise soovitusi, mille kohaselt tuleb maaomandi haldamine ühendada paremate kogumismeetoditega, mis tuginevad traditsioonilistele ja nüüdisaegsematele teaduslikele teadmistele; pooldab kriitiliste ökosüsteemide rehabilitatsiooni ja taastamist, alates metsadest kuni märgaladeni, mis võivad suurendada veevarusid ning toimida puhvrina äärmuslike kliimasündmuste, näiteks üleujutuste korral;
Notes that the least developed countries (LDCs) are the most vulnerable to the effects of flooding; supports the recommendations of UNEP to deal with flooding, according to which improved land management must be combined with improved storage methods that rely on traditional and more current scientific knowledge; advocates the rehabilitation and restoration of critical ecosystems ranging from forests to wetlands, which can enhance water supplies and act as buffers against extreme climatic events such as flooding;
rõhutab, et globaalne soojenemine mõjutab sademete hulka, avaldab mõju liustikele ja jääle, kujutades seega endast toiduga kindlustatusele suurenevat ohtu;
Highlights that global warming will affect patterns of precipitation, impacts on glaciers and ice, representing therefore a growing challenge in terms of food security;
lisaks märgib, et eriti valdavalt Himaalajas ja Andides hoogustunud liustike sulamise tõttu ohustavad laviinid ja tulvaveed mägipiirkondi üha rohkem; juhib siiski tähelepanu sellele, et liustike sulamine ei ole ainus tegur, mis mõjutab veevoogusid Himaalajas, vaid määrava tähtsusega on ka mussoonide aeg ja intensiivsus, muud sademed ja eriti maakasutustavad, nagu metsade raadamine, ülekarjatamine, põllumajandussüsteemid ja elanikkonna asutustihendus; rõhutab eriti, et sageli suurendatakse raadamisega vee hulka ja voolukiirust suurtesse kanalitesse, samal ajal kui jätkusuutmatud maakasutustavad sageli süvendavad liustikujärvede üleujutustest (GLOF) tekkivaid üleujutusi;
Notes also that, owing to the acceleration of glacial melting especially prevalent in the Himalayas and the Andes, mountainous regions are increasingly at threat from floods and avalanches; points out, however, that glacial melt is not the only factor affecting water flows in the Himalayas, but that timing and intensity of the monsoon, other rainfall and especially land use practices such as deforestation, overgrazing, agricultural systems and settlement patterns are determinant; in particular, stresses that deforestation frequently increases the rate and speed of the flow of water into major channels, while floods arising from ‘glacier lake outburst floods’ (GLOFs) are often exacerbated by unsustainable land use practices;
peab hädavajalikuks võtta vastu mitmekihiline üleujutuste strateegia piirkondades, mida tõsiselt ohustavad üleujutused ebastabiilsetest liustikujärvedest, mida teravdab ülemaailmse soojenemise mõju sademete hulgale, ja tahma sadestumine, mis tõestatult kiirendab liustike sulamist; taunib seega asjaolu, et paljudes vähim arenenud maades puuduvad täiesti meetmed üleujutuste ärahoidmiseks; hoiatab siiski, et ei tohi loota sellele, et suurte tammide abil saab ära hoida eelkõige kliimamuutusest tingitud üleujutuste kahjusid, sest paduvihmad tõenäoliselt suurendavad ootamatute üleujutuste intensiivsust ja sagedust, mille tõttu tekib küsimus tammide ohutuse kohta;
Considers it essential to adopt a multi-pronged flood strategy in regions where there is a critical threat of floods posed by unstable glacial lakes, exacerbated by the effects of global warming on precipitation patterns and by black carbon deposits, proved to accelerate glacial retreat; deplores, accordingly, the utter lack of flood prevention measures in many LDCs; but warns against relying on large dams to prevent flood damage, especially in a context of climate change, ín which extreme precipitation events are likely to increase the intensity and frequency of flash floods, thereby raising concerns about dam safety;
rõhutab, et tammide ehitamist tuleb hinnata selle mõju suhtes jõevoogudele, veele ja jõevaradele juurdepääsu õiguste suhtes ja selles suhtes, kas tammide tõttu on inimesed sunnitud oma põliskodust lahkuma, kas lõhutakse kohalike kogukondade kultuur ja elatisallikad või ammendatakse keskkonnavarad või halvendatakse neid;
Stresses that dam construction must be assessed in terms of its impact on river flows, the rights of access to water and river resources, and whether the dam will uproot existing settlements, disrupt the culture and sources of livelihood of local communities, or deplete or degrade environmental resources;
rõhutab, et Maailma tammikomisjon järeldab oma 16. novembri 2000. aasta aruandes „Tammid ja areng: Uus raamistik otsuste tegemiseks”, et suurte tammiprojektide majanduslik tasuvus on jäänud saavutamata, kuna suurte tammide majanduslikke ja sotsiaalseid kulusid ei ole majanduslikus mõttes piisavalt arvestatud;
Underlines that the World Commission on Dams concludes, in its report entitled ‘Dams and Development: A New Framework for Decision-Making’ of 16 November 2000, that the economic profitability of large dam projects remains elusive, as the environmental and social costs of large dams were poorly accounted for in economic terms;