natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab, et rakendataks tulemuslikult Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) artikli 25 lõikes b sisalduvat nõuet, mille kohaselt „komisjon kasutab järjepidevalt tulemustel ja tulemuslikkuse näitajatel põhinevat lähenemist, määratleb selgelt oma lisatingimused ja jälgib nende täitmist ning toetab partnerriikide jõupingutusi parlamentaarse kontrolli ja auditi alase suutlikkuse väljatöötamisel ning läbipaistvuse ja avalikkuse teabele juurdepääsu suurendamisel,” nõuab tungivalt, et komisjon laiendaks kõnealuseid sätteid Euroopa Arengufondi toetust saavate riikide (AKV riigid) eelarvetoetusele, millele seni kohaldatakse üksnes Cotonou lepingu artikli 61 lõike 2 tehnilisemaid kriteeriume;
Insists on the effective implementation of the requirement contained in Article 25(b) of Regulation (EC) No 1905/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 establishing a financing instrument for development cooperation (the DCI Regulation), which stipulates that the Commission shall consistently use an approach based on results and performance indicators and shall clearly define and monitor its conditionality and support efforts of partner countries to develop parliamentary control and audit capacities and to increase transparency and public access to information‘; urges the Commission to extend these provisions to budget support to beneficiary countries of the European Development Fund(the ACP countries), for which – so far – only the more technical criteria of Article 61(2) of the Cotonou Agreement apply;
on seisukohal, et kuna eelarvetoetuse kasutamine on tähtis strateegiline otsus ELi suhetes partnerriikidega, tuleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290 (delegeeritud õigusaktid) kohaldada, et määrata kindlaks selle abistamisviisi jaoks abikõlblikkuse kriteeriumid, mille kehtestamiseks tuleb nõukogule ja parlamendile kui kaasseadusandjatele anda täielik kaasotsustamisõigus, mille hulka kuulub vajaduse korral ka õigus delegeeritud õigusakt tühistada;
Considers that, since the use of budget support is an important strategic decision in the Union's relation with its partner countries, Article 290 TFEU (delegated acts) must apply to the definition of the eligibility criteria for this aid modality, giving the Council and Parliament, as co-legislators, full codecision powers over its adoption, including – if necessary – the right of revocation of the delegated act;
tuletab meelde, et äärmiselt vähese suutlikkuse ning eeskätt nõrga valitsemissüsteemi tõttu ei saa paljud arenguriigid eelarvetoetust;
Recalls that major deficiencies in capabilities, in particular weak governance, are liable to deprive many developing countries of budget support;
leiab, et eelarvetoetust puudutavates rahastamisotsustes tuleb lisaks oodatavale kasule võtta arvesse ka lühi- ja pikaajalisi riske nii doonor- kui ka partnerriikides; märgib, et kontrollikoda on oma eriaruandes ELi Kontrollikoja eriaruanne nr 11/2010: „Üldise eelarvetoetuse komisjonipoolne haldamine AKV, Ladina-Ameerika ja Aasia riikides”.
Takes the view that financing decisions on budget support must be driven not only by expected benefits but also by the short-term and long-term risks incurred in both donor and partner countries; notes that the Court of Auditors, in its Special Report European Court of Auditors Special Report No 11/2010: ‘The Commission's management of general budget support in ACP, Latin American and Asian countries’.
selle hinnanguga täielikult nõus ning rõhutab, et tuleb välja arendada toimiv riskiohjamissüsteem ja seda rakendada;
, is in full agreement with this assessment by highlighting that a sound risk management framework is still to be developed and implemented;
tunneb muret asjaolu pärast, et kontrollikoda leidis oma aastaaruandes kaheksandast, üheksandast ja kümnendast Euroopa Arengufondist rahastatud tegevuste kohta 2009. aastal, et eelarvetoetuse maksetes esines palju mittekvantifitseeritavaid vigu, mille põhjuseks oli ametlike ja struktureeritud tõendite puudumine maksetingimustest kinnipidamise kohta; samas võtab teadmiseks ja tervitab kontrollikoja tähelepanekut, et kuna nüüd kasutatakse järjekindlalt selgemaid hindamisraamistikke, on kümnenda Euroopa Arengufondi raames oluliselt paranenud abikõlblikkuse tõendamine;
Is concerned that the Court of Auditors (‘the Court’) in its Annual Report on the activities funded by the Eighth, Ninth and Tenth European Development Funds (EDFs) for the financial year 2009 found budget support payments to be affected by a high frequency of non-quantifiable errors due to the lack of formalised and structured demonstration of compliance with payment conditions; at the same time takes note of and welcomes a substantial improvement in the demonstration of eligibility noted by the Court under the Tenth EDF owing to the clearer assessment frameworks that are now routinely used;
meenutab, et avaliku sektori investeeringud avalikesse hüvedesse, nagu näiteks haridusse, sotsiaalkindlustusse, infrastruktuuridesse ja tootmisvõimsusesse, pidades eriti silmas väikepõllumajandustootjaid ja kohalike turgude toetamist, on edukate arengustrateegiate jaoks ülimalt olulised;
Points out that public investments in public goods, such as education, social security, infrastructures and productive capacities, especially with regard to smallholder farming and support to local markets, are crucial for successful development strategies;
kutsub komisjoni üles tagama, et tulemuspõhiste muutuva summaga osamaksetega seotud eritingimustes on selgelt kirjas näitajad, sihtmärgid, arvutusmeetodid ja tõendusmaterjalid, ning et delegatsioonide aruanded annavad struktureeritud ja ametliku ülevaate riigi rahanduse juhtimise edusammudest, tuues välja selged kriteeriumid, mille alusel edusamme hinnata, tehtud edusammud ja põhjused, miks reformiprogrammi ei olnud võimalik ellu viia vastavalt kavale;
Calls on the Commission to ensure that the specific conditions for performance-based variable tranches clearly specify the indicators, targets, calculation methods and verification sources and that Delegations' reports provide a structured and formalised demonstration of public finance management progress by clearly setting the criteria against which progress is to be assessed, the progress made and the reasons why the reform programme may have not been implemented according to plan;
kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et võidelda korruptsiooni vastu abisaajariikides, sealhulgas peatama vajaduse korral väljamaksed; sellega seoses kutsub komisjoni üles säilitama partnervalitsustega lähedast ja regulaarset dialoogi korruptsiooni küsimustes ning pöörama piisavat tähelepanu asjaomaste abisaajariikide suutlikkuse suurendamise vajadusele seoses nende aruandlus- ja korruptsioonivastaste mehhanismidega;
Calls on the Commission to take all necessary measures in order to combat corruption in the recipient countries, including suspension of disbursements if necessary; in this context calls on the Commission to maintain a close and regular dialogue with partner governments on corruption issues and pay sufficient attention to the capacity-building needs of particular recipient countries in terms of accountability and anti-corruption mechanisms;
peab abivoogude prognoositavust üheks kõige olulisemaks teguriks kulutuste kvaliteedi tagamisel, sest see võimaldab partnerriikidel kulusid pikaajaliselt planeerida ja rahastada valdkondliku poliitika parandusmeetmeid; pooldab kõnealuse lähenemise toetamist partnerriikide fiskaalpoliitikas ja riigi tulude paremat kasutamist, mis pikas perspektiivis peaks vähendama riigi sõltuvust abist;
Considers the predictability of aid flows to be one of the most important factors for ensuring the quality of spending, as it enables the partner countries to undertake long-term expenditure planning and to sustain improvements in sectoral policies; advocates that such an approach be reinforced by partner countries' fiscal policies and mobilisation of domestic revenue which, in the long term, should reduce aid dependency;
juhib tähelepanu asjaolule, et riigi rahanduse juhtimise vähese arengu tõttu ei ole paljud riigid ikka veel kõlblikud saama eelarvetoetust;
Recalls that the lack of progress as regards the management of public finances still disqualifies many countries from receiving budget support;
on seisukohal, et arenguriikides tuleks eelarvetoetust rakendada järk-järgult, alustades piiratud mahust ja suurendades seda vastavalt sellele, kuidas partnerriikide suutlikkus suureneb;
Takes the view that budget support should be introduced gradually in developing countries, starting with a limited amount and increasing it as the partner countries build capacity;
kordab, et eelarvetoetus tuleks kulutada vaesuse vähendamiseks, eelkõige aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks ning selliste põhimõtete nagu partnerlus, arenguabi tõhusus ning poliitikavaldkondade arengusidusus järgimiseks; avaldab toetust tulemuspõhistele stiimulitele, kuid rõhutab, et väljamaksete erinevused peavad võimalikult suures ulatuses olema prognoositavad, et vältida negatiivset mõju eelarve planeerimisele; kordab, et eelarvetoetust tuleks anda ainult riikidele, kes täidavad ja järgivad valitsemise ja inimõiguste austamise miinimumnorme; rõhutab, et makromajanduslike reformidega seotud tingimused peavad kokku sobima inim- ja ühiskondliku arenguga;
Reiterates that budget support should be spent in pursuit of poverty reduction, including the pursuit of the Millennium Development Goals and to principles such as partnership, aid effectiveness and policy coherence for development; expresses its support for results-based incentives but emphasises that variances of disbursement must be predictable as far as possible so as not to impact negatively on budgetary planning; reiterates that budget support should only be granted to countries meeting and upholding minimum standards of governance and respect for human rights; underlines that conditions linked to macro-economic reforms must be compatible with human and social development;
ergutab arenguriike ja komisjoni edendama kaasavat arengut kooskõlas Cotonou lepingu asjakohaste sätete ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 artiklitega 19 ja 20 ning eelkõige toetama kodanikuühiskonna ja kohalike ning piirkondlike asutuste arengut ja nendega konsulteerimist;
Encourages developing countries and the Commission to promote participatory development, in accordance with the relevant provisions of the Cotonou Agreement and of Articles 19 and 20 of Regulation (EC) No 1905/2006, in particular with regard to the promotion and consultation of civil society and local and regional authorities;
rõhutab, et kui antakse eelarvetoetust banaane tootvatele AKV riikidele, kelle suhtes kehtivad sektori kaasnevad meetmed, siis on muutuvsumma arvestamisel oluline lisada valitsemisnäitajatele konkreetsed tingimused, mis on esitatud uues artiklis 17a, mille parlament soovitab lisada määrusele (EÜ) nr 1905/2006 (arengukoostöö rahastamisvahendi määrusele) vastavalt oma 3. veebruari 2011. aasta seisukohale, mis võeti vastu teisel lugemisel eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend;
Points out that, when granting budget support to banana-supplying ACP countries benefiting from accompanying measures in this sector, it is important to include in the variable tranche based on governance indicators the specific conditions contained in the new Article 17a that Parliament is proposing be inserted in Regulation (EC) No 1905/2006 (DCI Regulation), as set out in an amendment in the position of the European Parliament adopted at second reading on 3 February 2011 with a view to the adoption of Regulation (EU) No .../2011 of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1905/2006 establishing a financing instrument for development cooperation;
nõuab, et komisjon avalikustaks arenguriikidega sõlmitud eelarvetoetuse lepingud ja aastatuhande arengueesmärkidega seotud lepingud;
Demands that the Commission publish the agreements with developing countries on budget support and MDG contracts;
rõhutab, et sektoripõhine eelarvetoetus võib teatavatel tingimustel olla kasulik vahevariant, et suurendada asjaomaste valitsuste ja parlamentide omavastutust abifondide puhul ning eraldada nende vahendid aastatuhande arengueesmärkide täitmiseks;
Underlines that sectoral budget support can constitute under certain circumstances a useful intermediary option to give the concerned governments and parliaments more ownership over aid funds while earmarking them for the MDGs;
on seisukohal, et nafta ja mineraalide poolest rikkad riigid on võimelised ise oma arengut rahastama ning võitlema vaesusega läbipaistvate maksustamissüsteemide ja jõukuse õiglase ümberjaotamise teel;
Considers that oil and mineral rich countries have the potential to finance their own development and fight against poverty through transparent tax collection systems and fair redistribution of wealth;
on arvamusel, et aastatuhande arengueesmärkidega seotud lepingud on näide eesmärkidega seostatud kvaliteetsest eelarvetoetusest (pikaajalisus, ennustatavus, keskendumine sotsiaalsektoritele jne); palub seetõttu komisjonil 2011. aastal avaldada aastatuhande arengueesmärkidega seotud lepingute hindamisaruande ja kaaluda võimalust sõlmida neid võimalikult paljude riikidega;
Takes the view that, in principle, MDG contracts are an example of high-quality, results-oriented budget support (long-term, predictable, targeted at social sectors, etc.); calls accordingly on the Commission to publish an assessment of MDG contracts in 2011 and to look into the feasibility of extending them to a larger number of countries;
palub komisjonil samuti avalikustada vahehindamiste käigus riikide strateegiadokumentides esitatud tingimused ja tulemusnäitajad; on seisukohal, et vaesuse vähendamise eesmärgi ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks tuleb välja töötada eelarvetoetuse tulemusnäitajad;
Calls on the Commission also to publish the conditionalities and performance indicators in Country Strategy Papers on the occasion of the mid-term review; takes the view that budget support performance should be measured in terms of progress towards poverty reduction targets and the MDGs;
kordab oma eelmist üleskutset komisjonile minna sisendite kontrollilt üle tulemuste ja näitajate kõrvutamisele, parandades aruandlussüsteemi nii, et see keskenduks programmide tulemuslikkusele;
Reiterates its previous calls on the Commission to move from control over inputs to the checking of results against indicators, by improving its reporting system so that it concentrates on the effectiveness of the programmes;
kinnitab, et partnerriikides rakendatavate arengupoliitika meetmete tulemuslikkuse puhul tuleb igati arvesse võtta seda, millised on kohalikud tingimused ja kuidas järgitakse aluslepingutes sätestatud ELi väärtusi, nagu õigusriigi põhimõtted ja demokraatia; rõhutab, et vajadused peavad jääma ELi arenguabi eraldamise põhikriteeriumiks;
States that the effectiveness of development-policy measures in the partner countries must fully take into consideration local conditions and respect the EU values as stated by the Treaty including the principle of rule of law and democracy; stresses that needs must remain a crucial criterion for the allocation of EU development aid;
kutsub kohalike demokraatlike institutsioonide tugevdamiseks ja vastastikuse aruandekohustuse tagamiseks komisjoni ja liikmesriike üles looma avaliku registri, milles oleksid läbipaistvalt loetletud eelarvetoetuse lepingud, menetlused ja arengunäitajad;
Calls on the Commission and the Member States to create a public register in which budget support agreements, procedures and development indicators are transparently listed, with a view to reinforcing the domestic democratic institutions and to ensuring mutual accountability;
kutsub liikmesriike olema arenguabipoliitikas nii riigi kui ka ühenduse tasandil järjekindlamad; palub liikmesriikidel kasutada Euroopa välisteenistust, et parandada eelarvetoetuse kooskõlastamist komisjoniga, vältida topelttööd ja järjepidevuse puudumist;
Calls on the Member States to show greater consistency at national and Community level as regards development aid policy; calls on the Member States to make use of the European External Action Service to strengthen their coordination with the Commission as regards budget support so as to avoid duplication and inconsistency;
tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et nad kooskõlastaksid omavahel arengualast koostööd ning parandaksid vastastikust aruandluskohustust abisaavate riikidega;
Reminds the Commission and the Member States to harmonise their development cooperation and to improve mutual accountability;
on kindlalt veendunud, et kolmandatele riikidele tulevikus antava ELi eelarvetoetuse põhjalikus analüüsis tuleks käsitleda ka Euroopa Arengufondi eelarvestamist; on teadlik praeguse olukorra ajaloolisest ja institutsioonilisest tagapõhjast, kuid usub, et nõukogul, liikmesriikidel ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidel oleks aeg tunnistada, et praegune olukord kahjustab ELi eelarvetoetuse tõhusust, läbipaistvust ja sellega seotud vastutust; rõhutab siiski, et selline eelarvestamine ei tohi kaasa tuua arengupoliitika valdkondadele ette nähtud rahaliste vahendite kogusumma vähenemist;
Is firmly convinced that a thorough analysis of the future of EU budget support to third countries must address the issue of budgetisation of the European Development Fund; is aware of the historical and institutional background to the current situation but believes that the time has come for the Council, the Member States and the ACP countries to acknowledge that this situation is detrimental to the efficiency, transparency and accountability of EU budget support; emphasises, however, that budgetisation must not entail a decrease in the overall financial envelope for development policies;
kutsub liikmesriike, komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles parandama kooskõlas muudes poliitikavaldkondades kasutusel olevate tavadega kolmandatele riikidele antava eelarvetoetuse koordineerimist, et vältida ja/või kõrvaldada kattumist, ebajärjekindlust ja ebaühtsust; taunib asjaolu, et hiljutiste hinnangute kohaselt on poliitika, teenuseid osutavate asutuste ja süsteemide nõrkus valdkondlikul tasandil sundinud abiandjaid viima ellu projekte oma süsteemide abil ning tegema pigem kahepoolset kui koordineeritud koostööd; selline olukord on eriti vastuvõetamatu ajal, kui rahastamisvahendeid napib, ning lisaks on ELil seetõttu palju raskem täita oma lubadust parandada abi prognoositavust; kinnitab endiselt, et ELi eelarvetoetuse kõigis ettevalmistus- ja täitmisfaasides tuleks keskenduda konkreetsetele aladele, millest saadakse kõige rohkem lisandväärtust;
Calls on the Member States, the Commission and the European External Action Service (EEAS), in line with the practice established in other policy fields, to improve the coordination of their respective budget support to third countries in order to avoid overlap, inconsistencies and incoherencies; deplores the reviews showing that, at sectoral level, weak policies, institutions and service delivery systems have prompted donors to use their own systems to implement projects, and to act bilaterally rather than in a coordinated manner, a situation which is all the more unacceptable in a context of scarce funding and which also makes it very hard for the EU to live up to its promises on making aid more predictable; maintains that a focus on specific areas offering the greatest added value should drive EU budget support throughout all phases of preparation and delivery;
kutsub komisjoni teavitama avalikkust eelarvetoetusega seonduvatest riskidest ning tooma esile eelarvetoetuse positiivse mõju partnerriikide arengule;
Calls on the Commission to raise public awareness of the risks entailed by the practice of budget support and to highlight the positive impact of budget support on partner emancipation;
kutsub ELi ja liikmesriike üles jätkama turvaliselt oma rahalise toetuse edendamist ja samal ajal toetama nõuannetega tehnokraatliku riigi rahanduse haldamist;
Calls on the EU and its Member States to continue to promote and preserve their financial support and at the same time to provide consultative support for technocratic management of public finances;
rõhutab, et parema koordineerimise eesmärk on optimeerida vahendite eraldamist, edendada parimate tavade vahetamist ning suurendada eelarvetoetuse tõhusust;
Emphasises that the aims of improved coordination are to optimise the allocation of resources, enhance the exchange of best practices and boost the efficiency of budget support;
on seisukohal, et Euroopa Liit peaks ära tundma ja kasutama oma tohutust poliitilisest kaalust ja liidu tegevuse potentsiaalsest ulatuslikkusest tulenevat lisandväärtust ning tagama, et liidu poliitiline mõju on vastavuses tema antud rahalise toetusega;
Considers that the Union should recognise and utilise the added value generated by its huge political weight and the potentially broad scope of its action, ensuring political influence proportional to the financial support given;
Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta resolutsioon energiainfrastruktuuri prioriteetide kohta aastaks 2020 ja pärast seda ( 2011/2034(INI) )
European Parliament resolution of 5 July 2011 on energy infrastructure priorities for 2020 and beyond ( 2011/2034(INI) )
võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” ( KOM(2010)0677 );
having regard to the Commission communication entitled ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a blueprint for an integrated European energy network’ ( COM(2010)0677 ),
võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti mõjuhinnangu kohta, mis käsitleb „Energiainfrastruktuuri prioriteete aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” ( SEK(2010)1395 );
having regard to the Commission staff working document on an impact assessment on the ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a blueprint for an integrated European energy network’ ( SEC(2010)1395 ),
võttes arvesse komisjoni teatist „Energia 2020 – säästva, konkurentsivõimelise ja kindla energia strateegia” ( KOM(2010)0639 );
having regard to the Commission communication entitled ‘Energy 2020 – a strategy for competitive, sustainable and secure energy’ ( COM(2010)0639 ),
võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Taastuvenergia: edusammud 2020. aasta eesmärgi täitmisel” ( KOM(2011)0031 );
having regard to the Commission communication entitled ‘Renewable energy – progressing towards the 2020 target’ ( COM(2011)0031 ),
võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Kasvuhoonegaaside heite üle 20%-lise vähendamise võimaluste analüüs ja kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohu hindamine” ( KOM(2010)0265 );
having regard to the Commission communication entitled ‘Analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage’ ( COM(2010)0265 ),
võttes arvesse komisjoni teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava” ( KOM(2011)0112 );
having regard to the Commission communication entitled ‘Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ ( COM(2011)0112 ),
võttes arvesse kolmandat õigusaktide paketti energiavaldkonna siseturu kohta, mis on koondatud pealkirja „Euroopa varustamine energiaga: tõeline turg kindlate tarnetega” ELT L 211, 14.8.2009.
having regard to the third legislative package concerning the internal market in the field of energy and entitled ‘Energising Europe: A real market with secure supply’ OJ L 211, 14.8.2009.
võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga „Ressursitõhus Euroopa – Euroopa 2020. aasta strateegia kohane juhtalgatus” ( KOM(2011)0021 );
having regard to the Commission communication entitled ‘A resource-efficient Europe – flagship initiative under the Europe 2020 strategy’ ( COM(2011)0021 ),