natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Liikmesriigid kehtestavad läviväärtused kõigile saasteainetele ja reostuse näitajatele, mis vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 5 esitatud tunnuste analüüsile näitavad ohu olemasolu, et põhjaveekogud või põhjaveekogude rühmad ei vasta põhjavee hea keemilise seisundi nõuetele.
Member States will establish threshold values for all pollutants and indicators of pollution which, pursuant to the characterisation performed in accordance with Article 5 of Directive 2000/60/EC, characterise bodies or groups of bodies of groundwater as being at risk of failing to achieve good groundwater chemical status.
Läviväärtused tuleb kehtestada selliselt, et kui seire tulemused tüüpilises vaatluspunktis peaksid lävesid ületama, osutab see ohule, et üks või mitu artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktides ii, iii ja iv osutatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimustest ei ole täidetud.
Threshold values will be established in such a way that, should the monitoring results at a representative monitoring point exceed the thresholds, this will indicate a risk that one or more of the conditions for good groundwater chemical status referred to in Article 4(2)(b)(ii), (iii) and (iv) are not being met.
Liikmesriigid võtavad läviväärtuste kehtestamisel arvesse järgmisi suuniseid:
When establishing threshold values, Member States will consider the following guidelines:
Läviväärtuste määramine peaks põhinema järgmisel:
The determination of threshold values should be based on:
põhjavee ning sellega seotud veeökosüsteemide ja sellest sõltuvate maismaaökosüsteemide vastastoime ulatus;
the extent of interactions between groundwater and associated aquatic and dependent terrestrial ecosystems;
põhjavee praegustesse või tulevastesse õigustatud kasutustesse või funktsioonidesse sekkumine;
the interference with actual or potential legitimate uses or functions of groundwater;
kõik saasteained, mis näitavad, et põhjaveekogud on ohustatud, võttes arvesse B osas sätestatud miinimumloendit;
all pollutants which characterise bodies of groundwater as being at risk, taking into account the minimum list set up in part B;
hüdrogeoloogilised tunnused, sealhulgas teave taustväärtuste ja vee tasakaalu kohta.
hydro-geological characteristics including information on background values and water balance.
Läviväärtuste määramisel tuleks samuti võtta arvesse saasteainete päritolu, nende võimalikku esinemist looduses, nende toksikoloogiat ja levikukalduvust, nende püsivust ja bioakumulatsiooni potentsiaali.
The determination of threshold values should also take account of the origins of the pollutants, their possible natural occurrence, their toxicology and dispersion tendency, their persistence and their bioaccumulation potential.
Läviväärtuste määramist tuleks toetada kogutud andmete kontrollmehhanismiga, mis põhineb andmete kvaliteedi hindamisel, analüütilistel kaalutlustel ja ainete taustanivool, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusel.
The determination of threshold values should be supported by a control mechanism for the data collected, based on an evaluation of data quality, analytical considerations, and background levels for substances which may occur both naturally and as a result of human activities.
B osa: saasteainete miinimumloend ja vastavad reostuse näitajad, mille suhtes liikmesriigid peavad kaaluma läviväärtuste kehtestamist vastavalt artiklile 3
Part B: Minimum list of pollutants and their indicators for which Member States have to consider establishing threshold values in accordance with Article 3
Sünteetilised ained
Man-made synthetic substances
C osa: Liikmesriikide esitatav teave saasteainete kohta, millele on kehtestatud läviväärtused
Part C: Information to be provided by Member States with regard to the pollutants and their indicators for which threshold values have been established
Liikmesriigid teevad direktiivi 2000/60/EÜ artikli 13 kohaselt esitatud vesikonna majandamiskavas kokkuvõtte sellest, kuidas on kinni peetud käesoleva lisa A osas sätestatud korrast.
Member States will summarise, in the river basin management plans to be submitted in accordance with Article 13 of Directive 2000/60/EC, the way the procedure set out in Part A of this Annex has been followed.
Eelkõige esitavad liikmesriigid, kui see on võimalik, järgmise:
In particular, Member States will provide, where feasible:
teave ohustatuks peetavate põhjaveekogude või põhjaveekogude rühmade arvu kohta ning saasteainete ja reostuse näitajate kohta, mis põhjustavad sellist klassifikatsiooni, sealhulgas täheldatud kontsentratsioonid/väärtused;
information on the number of bodies or groups of bodies of groundwater characterised as being at risk and on the pollutants and indicators of pollution which contribute to this classification, including the observed concentrations/values;
teave iga ohustatuks peetava põhjaveekogu kohta, eelkõige kogude suurus, põhjaveekogude ja nendega seotud pinnavee ja nendest otseselt sõltuvate maismaaökosüsteemide vaheline suhe ning looduses esinevate ainete puhul nende looduslik taustanivoo põhjaveekogus;
information on each of the bodies of groundwater characterised as being at risk, in particular the size of the bodies, the relationship between the bodies of groundwater and the associated surface waters and directly dependent terrestrial ecosystems, and, in the case of naturally-occurring substances, the natural background levels in the bodies of groundwater;
läviväärtused, kui neid kohaldatakse riiklikul tasandil, valglapiirkonna või liikmesriigi territooriumile jääva rahvusvahelise valglapiirkonna osa tasandil või põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma tasandil;
the threshold values, whether they apply at the national level, at the level of the river basin district or the part of the international river basin district falling within the territory of the Member State, or at the level of a body or a group of bodies of groundwater;
suhe läviväärtuste ja
the relationship between the threshold values and:
looduslikult esinevate ainete puhul täheldatud taustanivoode vahel;
in the case of naturally-occurring substances, the observed background levels,
keskkonna kvaliteedialaste eesmärkide ja muude veekaitse standardite vahel, mis kehtivad riiklikul, ühenduse või rahvusvahelisel tasemel ja
the environmental quality objectives and other standards for water protection that exist at national, Community or international level, and
mis tahes asjakohase teabe vahel, mis käsitleb saasteainete toksikoloogiat, ökotoksikoloogiat, püsivust, bioakumulatsiooni potentsiaali ja levikukalduvust.
any relevant information concerning the toxicology, eco-toxicology, persistence, bioaccumulation potential, and dispersion tendency of the pollutants.
PÕHJAVEE KEEMILISE SEISUNDI HINDAMINE
ASSESSMENT OF GROUNDWATER CHEMICAL STATUS
Põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma keemilise seisundi hindamismenetlus viiakse läbi seoses kõikide ohustatuks peetavate põhjaveekogude või põhjaveekogude rühmadega ja seoses kõikide saasteainetega, mis põhjustavad põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma sellise liigituse.
The assessment procedure for determining the chemical status of a body or a group of bodies of groundwater will be carried out in relation to all bodies or groups of bodies of groundwater characterised as being at risk and in relation to each of the pollutants which contribute to the body or group of bodies of groundwater being so characterised.
Liikmesriigid peavad artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud analüüsi läbiviimisel võtma arvesse:
In undertaking any investigations referred to in Article 4(2)(b), Member States will take into account:
teavet, mis on kogutud direktiivi 2000/60/EÜ artikli 5 ja selle II lisa punktide 2.1, 2.2 ja 2.3 alusel läbiviidava analüüsi osana;
the information collected as part of the characterisation to be carried out in accordance with Article 5 of Directive 2000/60/EC and with Sections 2.1, 2.2 and 2.3 of Annex II thereto;
põhjavee seirevõrgust direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punkti 2.4 kohaselt saadud tulemusi; ning
the results of the groundwater monitoring network obtained in accordance with Section 2.4 of Annex V to Directive 2000/60/EC; and
mis tahes asjakohast teavet, mis sisaldab vaatluspunktis asjakohaste saasteainete kontsentratsiooni aastase aritmeetilise keskmise võrdlust põhjavee kvaliteedi standarditega, mis on kehtestatud I lisas, ja läviväärtustega, mis liikmesriigid on kehtestanud vastavalt artiklile 3 ja II lisale.
any other relevant information including a comparison of the annual arithmetic mean concentration of the relevant pollutants at a monitoring point with the groundwater quality standards set out in Annex I and the threshold values set by Member States in accordance with Article 3 and Annex II.
Analüüsimisel, kas artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktides i ja iv osutatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimused on täidetud, peavad liikmesriigid – kui see on asjakohane ja vajalik ning seiretulemuste asjakohase koondamise alusel, vajadusel koos kontsentratsiooni prognoosidega, mis põhinevad põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma teoreetilisel mudelil – prognoosima põhjaveekogu hulga, mille saasteaine kontsentratsiooni aastane aritmeetiline keskmine on kõrgem kui põhjavee kvaliteedistandard või läviväärtus.
For the purposes of investigating whether the conditions for good groundwater chemical status referred to in Article 4(2)(b)(i) and (iv) are met, Member States will, where relevant and necessary, and on the basis of appropriate aggregations of the monitoring results, supported where necessary by concentration estimations based on a conceptual model of the body or group of bodies of groundwater, estimate the extent of the body of groundwater having an annual arithmetic mean concentration of a pollutant higher than a groundwater quality standard or a threshold value.
Analüüsimisel, kas artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktides ii ja iii osutatud põhjavee hea keemilise seisundi tingimused on täidetud, peavad liikmesriigid – kui see on asjakohane ja vajalik ning asjakohaste seiretulemuste ja põhjaveekogu asjakohase teoreetilise mudeli alusel – hindama järgmist:
For the purposes of investigating whether the conditions for good groundwater chemical status referred to in Article 4(2)(b)(ii) and (iii) are met, Member States will, where relevant and necessary, and on the basis of relevant monitoring results and of a suitable conceptual model of the body of groundwater, assess:
oht, et põhjaveekogus esinevad saasteained mõjutavad sellise vee kvaliteeti, mida võetakse või kavatsetakse põhjaveekogust inimtarbeks võtta.
) the risk from pollutants in the body of groundwater to the quality of water abstracted, or intended to be abstracted, from the body of groundwater for human consumption.
Liikmesriigid esitavad põhjaveekogu või põhjaveekogude rühma põhjavee keemilise seisundi kaartidel vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktide 2.4.2 ja 2.5.
Member States will present the groundwater chemical status of a body or a group of bodies of groundwater on maps in accordance with Sections 2.4.5 and 2.5 of Annex V to Directive 2000/60/EC.
Lisaks näitavad liikmesriigid, kui see on asjakohane ja võimalik, neil kaartidel ära kõikide vaatluspunktide asukohad, kus põhjavee kvaliteedi standardid ja/või läviväärtused on ületatud.
In addition, Member States will indicate on these maps all monitoring points where groundwater quality standards and/or threshold values are exceeded, where relevant and feasible.
A osa: Oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemine
Part A: Identification of significant and sustained upward trends
seireprogramm on vastavalt direktiivi 2000/60/EÜ V lisa punktile 2.4 koostatud selliselt, et saab tuvastada vastavalt artiklile 3 kindlakstehtud saasteainete kontsentratsioonide olulisi ja püsivaid kasvutendentse;
in accordance with Section 2.4 of Annex V to Directive 2000/60/EC, the monitoring programme will be so designed as to detect significant and sustained upward trends in concentrations of the pollutants identified pursuant to Article 3 of this Directive;
oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemise kord põhineb järgmistel elementidel:
the procedure for the identification of significant and sustained upward trends will be based on the following elements:
seire sagedused ja asukohad valitakse selliselt, et need on piisavad:
monitoring frequencies and monitoring locations will be selected such as are sufficient to:
pakkumaks vajalikku teavet selleks, et tagada selliste kasvutendentside eristamine looduslikest kõrvalekalletest piisava usaldusväärsuse ja täpsusega;
provide the information necessary to ensure that such upward trends can be distinguished from natural variation with an adequate level of confidence and precision;
võimaldamaks selliste kasvutendentside kindlakstegemist piisava aja jooksul, et lubada meetmete rakendamist, mille eesmärgiks on vältida või vähemalt võimaluste piires leevendada keskkonna suhtes olulisi negatiivseid muutusi põhjavee kvaliteedis.
enable such upward trends to be identified in sufficient time to allow measures to be implemented in order to prevent, or at least mitigate as far as practicable, environmentally significant detrimental changes in groundwater quality.
Kindlakstegemine viiakse esimest korda läbi aastaks 2009, võimalusel ja olemasolevat teavet arvesse võttes direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 sätestatud esimeses vesikonna majandamiskavas sisalduvaid kasvutendentse käsitleva aruande raames, ja pärast seda vähemalt iga kuue aasta järel;
This identification will be carried out for the first time by 2009, if possible, and will take into account existing data, in the context of the report on trend identification within the first river basin management plan referred to in Article 13 of Directive 2000/60/EC, and at least every six years thereafter;
võtmaks arvesse põhjaveekogu muutlikke füüsilisi ja keemilisi omadusi, sealhulgas põhjavee liikumise tingimusi ja toitumismäära ning perkolatsiooni aega läbi pinnase või aluspinnase;
take into account the physical and chemical temporal characteristics of the body of groundwater, including groundwater flow conditions and recharge rates and percolation time through soil or subsoil.
kasutatakse seire ja analüüsi meetodeid, mis vastavad rahvusvahelise kvaliteedikontrolli põhimõtetele, sealhulgas vajaduse korral CENi või siseriiklikke standardmeetodeid, et tagada samaväärse teadusliku kvaliteedi ja võrreldavusega andmete saamine;
the methods of monitoring and analysis used will conform to international quality control principles, including, if relevant, CEN or national standardised methods, to ensure equivalent scientific quality and comparability of the data provided;
hindamine põhineb statistilisel meetodil, nagu näiteks regressioonianalüüsil, erinevates vaatluspunktides kasvutendentsi analüüsimiseks aegrivis;
the assessment will be based on a statistical method, such as regression analysis, for trend analysis in time series of individual monitoring points;
kasvutendentsi kindlakstegemise kõrvalekalde vältimiseks kehtestatakse kõik kvantifikatsioonipiirist madalamad mõõtmised aegrivis esineva kõrgeima kvantifikatsioonipiiri poolel väärtusetasemel, välja arvatud pestitsiidide koguväärtuse osas;
in order to avoid bias in trend identification, all measurements below the quantification limit will be set to half of the value of the highest quantification limit occurring in time series, except for total pesticides;
ainete kontsentratsioonide oluliste ja püsivate kasvutendentside kindlakstegemisel, mis võivad esineda nii looduslikult kui ka inimtegevuse tulemusena, arvestatakse olemasolu korral andmetega, mis on kogutud enne seireprogrammi algust, et anda aru direktiivi 2000/60/EÜ artiklis 13 sätestatud esimese vesikonna majandamiskava raames kasvutendentside kindlakstegemise kohta.
the identification of significant and sustained upward trends in the concentrations of substances which occur both naturally and as a result of human activities will consider the data collected before the start of the monitoring programme in order to report on trend identification within the first river basin management plan referred to in Article 13 of Directive 2000/60/EC, where such data is available.
Artikli 6
Article 6
kohaselt pööravad liikmesriigid langusele olulised ja püsivad
, Member States will reverse identified significant and sustained upward
rakendusmeetmete oluliste ja püsivate kasvutendentside langusele pöördumise punkt on selline, kus saasteaine kontsentratsioon jõuab 75%ni I lisas sätestatud põhjavee kvaliteedistandardite ja vastavalt artiklile 3 kehtestatud läviväärtuste parameetrite väärtusest, välja arvatud juhul, kui:
the starting point for implementing measures to reverse significant and sustained upward trends will be when the concentration of the pollutant reaches 75% of the parametric values of the groundwater quality standards set out in Annex I and of the threshold values established pursuant to Article 3, unless:
erinev langusele pöördumise punkt on õigustatud, kui avastamiskünnis ei luba tendentsi kehtestamist 75%le parameetrite
a different starting point is justified where the detection limit does not allow for establishing the presence of a trend at 75% of the parametric
. tendentsi langusele pöördumist näidatakse, võttes arvesse asjakohaseid käesoleva lisa A osa punktis 2 sisalduvaid seirega seotud sätteid.
trend reversals will be demonstrated, taking into account relevant monitoring provisions contained in Part A, paragraph 2.
Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) ***II
Infrastructure for Spatial Information in the European Community (INSPIRE) ***II
Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (12064/2/2005 – C6-0054/2006 – 2004/0175(COD) )
European Parliament legislative resolution on the Council common position for adopting a directive of the European Parliament and of the Council establishing an Infrastructure for Spatial Information in the European Community (INSPIRE) (12064/2/2005 – C6-0054/2006 – 2004/0175(COD) )
Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku ( KOM(2004)0516 ) ELTs seni avaldamata.
on the Commission proposal to Parliament and the Council (COM (2004)0516)) Not yet published in OJ.
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele ( A6-0081/2006 ),
having regard to the recommendation for second reading of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A6-0081/2006 ),
23. jaanuari 2006. aasta
23 January 2006
13. juuni 2006. aasta
13 June 2006
Ühenduse keskkonnapoliitika, võttes arvesse ühenduse eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme.
Community policy on the environment must aim at a high level of protection taking into account the diversity of situations in the various regions of the Community.
Peale selle on teavet, sealhulgas ruumiandmeid vaja selleks, et kavandada ja rakendada kõnealust poliitikat ja muid ühenduse poliitikaid, millesse kooskõlas asutamislepingu artikliga 6 tuleb integreerida keskkonnakaitse nõuded.
Moreover, information, including spatial information, is needed for the formulation and implementation of this policy and other Community policies, which must integrate environmental protection requirements in accordance with Article 6 of the Treaty.
Selle tagamiseks on vaja kehtestada meede teabe pakkujate ja kasutajate tegevuse koordineerimiseks, et oleks võimalik kombineerida eri sektoritest pärit teadmisi ja andmeid.
In order to bring about such integration, it is necessary to establish a measure of coordination between the users and providers of the information so that information and knowledge from different sectors can be combined.
nõutakse, et ühenduse keskkonnalaste otsuste tegemisel pöörataks täit tähelepanu nende otsuste komplekssusele, võttes arvesse piirkondlikke ja kohalikke erinevusi.
requires full consideration to be given to ensuring that the Community's environmental policy-making is undertaken in an integrated way, taking into account regional and local differences.
Kuuendas keskkonnalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse, ligipääsetavuse ning jagamise osas on hulk probleeme.
A number of problems exist regarding the availability, quality, organisation, accessibility and sharing of spatial information needed in order to achieve the objectives set out in that programme.
Ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse, ligipääsetavuse ja jagamise probleemid on ühised paljudes poliitika- ja teabevaldkondades ning annavad end tunda avaliku võimu kandja erinevatel tasanditel.
The problems regarding the availability, quality, organisation, accessibility and sharing of spatial information are common to a large number of policy and information themes and are experienced across the various levels of public authority.
Nende probleemide lahendamiseks on tarvis meetmeid, mis käsitlevad ristkasutatavate ruumiandmete vahetust, jagamist, kättesaadavust ja kasutamist ning avaliku võimu kandja erinevate tasandite ja erinevate sektorite ruumiandmete teenuseid.
Solving these problems requires measures that address exchange, sharing, access and use of interoperable spatial data and spatial data services across the various levels of public authority and across different sectors.
Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) peaks aitama kujundada poliitikat seoses strateegiate ja tegevustega, millel võib olla keskkonnale otsene või kaudne mõju.
The Infrastructure for Spatial Information in the European Community (INSPIRE) should assist policy-making in relation to policies and activities that may have a direct or indirect impact on the environment.
INSPIRE peaks rajanema liikmesriikides loodud ja ühiste rakenduseeskirjadega vastavusse viidud ruumiandmete infrastruktuuridel, mida on täiendatud ühenduse tasandil võetud meetmetega.
INSPIRE should be based on the infrastructures for spatial information that are created by the Member States and that are made compatible with common implementing rules and are supplemented with measures at Community level.
Nende meetmetega tuleks tagada, et liikmesriikide loodud ruumiandmete infrastruktuurid on ühilduvad ja kasutatavad ühendusesiseselt ning ka piiriüleselt.
These measures should ensure that the infrastructures for spatial information created by the Member States are compatible and usable in a Community and transboundary context.
ruumiandmete kättesaadavuse tingimused ei piiraks põhjendamatult nende laialdast kasutamist; et oleks kerge leida olemasolevaid ruumiandmeid, hinnata nende sobivust konkreetseks otstarbeks ja teada saada nende kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi.
spatial data are made available under conditions which do not unduly restrict their extensive use; that it is easy to discover available spatial data, to evaluate their suitability for the purpose and to know the conditions applicable to their use.
Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist.
This Directive should be without prejudice to Directive 2003/4/EC.
Käesolevas direktiivis sätestatu ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.
This Directive should be without prejudice to Directive 2003/98/EC of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the re-use of public sector information OJ L 345, 31.12.2003, p.
INSPIRE rajamine annab arvestatava lisaväärtuse teistele ühenduse algatustele, näiteks nõukogu 21. mai 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 876/2002, millega luuakse ühisettevõte Galileo, EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1.
The establishment of INSPIRE will represent significant added value for – and will also benefit from – other Community initiatives such as Council Regulation (EC) No 876/2002 of 21 May 2002 setting up the Galileo Joint Undertaking OJ L 138, 28.5.2002, p.