natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kas leiate, et EKP vajab euroala kriisiga toimetulekuks uusi instrumente?
Do you think the ECB should need further new instruments to cope with the euro area crisis?
Kõigepealt tahan ma teatada, et EKP on andnud euroala pangandussüsteemile finantskriisi ajal erakordselt märkimisväärset likviidsustoetust ning on võtnud endale kohustuse jätkata sellega nii kaua, kuni sellist toetust vaja on.
Let me first state that the ECB has provided to the euro area banking system an exceptional high degree of liquidity support throughout the financial crisis and is committed to continue to do so as long as such support is needed.
Alates 2008. aasta oktoobrist on euroala pankadel võimalus saada fikseeritud intressimääraga ja eri kõlblikke väärtpabereid tagatisena kasutades keskpangalt piiramatut likviidsust (EKP kõigis refinantseerimisoperatsioonides alates ühenädalasest tähtajast kuni praeguse kolme kuuni).
Euro area banks have since October 2008 the possibility to obtain, against a broad range of eligible securities as collateral and against a fixed rate, unlimited amounts of central bank liquidity (at any refinancing operation of the ECB at maturities ranging from 1 week to currently three months).
See fikseeritud intressimääraga täielik jaotamise kord annab pankadele tõhusa tagatise likviidsusriski vastu suhteliselt madalate kuludega.
This fixed-rate full allotment procedure effectively provides to banks an insurance against liquidity risk at relatively low costs.
Selline tagatis on praegustes tingimustes väga nõutud ja kas väga kulukas või on seda pankadevahelisel turul võimatu saada.
Such insurance is, under current circumstances, in high de-mand and only very costly or impossible to obtain in the interbank markets.
Kuigi EKP on rõhutanud selle instrumendi ajutist olemust, on ta juba teatanud, et seda meedet kasutatakse nii kaua kui vaja, kuid vähemalt 2012. aasta alguseni.
While emphasising the temporary nature of this instrument, the ECB has already stated that this measure will remain in place for as long as needed but at least until the beginning of 2012.
EKP vaatab üldist olukorda pidevalt uuesti läbi.
The ECB is constantly reviewing the overall situa-tion.
Viimasena, neile euroala finantsturgude aktuaalsetele probleemidele, mis jäävad väljapoole maksejõulise panga likviidsuspiiranguid ning on pigem seotud maksevõime probleemidega, peavad lahenduse leidma teised osapooled, eelkõige riikide valitsused, kes peavad pakkuma rekapitaliseerimise toetusmeetmeid vastavalt viimaste stressitestide tulemustele, juhul kui asjassepuutuvad pangad kapitalituru rahastust ei saa.
Finally, to the extent that the current problems in euro area financial markets go beyond liquidity constraints on the part of solvent banks and rather relate to sol-vency concerns, solutions need to be sought from other sides, notably national governments who would need to provide support measures for recapitalisation, in line with the findings of the recent stress tests, if no market funding for the banks concerned could be obtained.
Siiski ei saa ega tohi praeguste probleemide algpõhjustega tegeleda keskpanga sekkumise abil.
The root cause of the current problems, however, cannot and should not be dealt with by means of central bank interven-tion.
Seetõttu ei näe ma vajadust EKP uute instrumentide järele.
Therefore I do not see the need for new instruments for the ECB.
Milline peaks Teie arvates olema sõltumatute reitingute roll EKP poliitikas?
What role should sovereign ratings have in your view on ECB policy?
Kas leiate, et EKP peaks reeglina aktsepteerima kogu euroala valitsuste võlakirju tagatisena?
Do you think that ECB should accept as a rule all euro area government bonds as securities?
Kõlblike varade krediidistandardite hindamisel rahapoliitiliste tehingute tagatisena kasutatakse ühe võimaliku, kuid mitte ainukese lähtealusena reitinguagentuuride reitinguid.
In the assessment of the credit standards of eligible assets as collateral at mone-tary policy operations, ratings from credit rating agencies are one, but not the only, input used.
Eurosüsteemis võetakse arvesse ka teisi näitajaid, mis tagavad kõrge riskikaitse.
The Eurosystem also takes into account other features guaran-teeing a high risk protection.
Kohandamise programmi kuuluva riigi korral on väga oluline, et see riik järgib programmi, ja EKP hinnang programmile.
In the case of a country under an adjustment pro-gramme, the country's compliance with the programme and the ECB’s assess-ment of the programme is of crucial importance.
Mis puutub euroala võlakirjadesse ja muudesse tagatistesse, siis on eurosüsteemil eurosüsteemi krediidi hindamise raamistikus kindlaksmääratud standardid.
As regards euro area government bonds, as with all other securities, the Euro-system has set the standards in its Eurosystem Credit Assessment Framework.
Eurosüsteem jätab endale põhjendatult õiguse mis tahes teabe põhjal, mida ta peab asjakohaseks, välja selgitada, kas väljalase, väljalaskja, võlgnik või garant vastavad tema kõrgetele krediidistandarditele, ning võib varade kasutamise tagasi lükata, nende kasutamist piirata või kohaldada täiendavaid turuväärtuse allahindlusi, kui on vaja tagada eurosüsteemi adekvaatne riskikaitse kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 18.1.
The Eurosystem rightly reserves the right to determine whether an issue, issuer, debtor or guarantor fulfils its requirements for high credit standards on the basis of any information it may consider relevant and may reject, limit the use of as-sets or apply supplementary haircuts on such grounds if required to ensure ade-quate risk protection of the Eurosystem in line with Article 18.1 of the Statute of the ESCB.
Milline on Teie arvamus Euroopa reitinguagentuuri kohta?
What is your view on a European Credit Rating Agency?
Uue sõltumatu Euroopa reitinguagentuuri võimalik asutamine võib olla kasulik, suurendades märkimisväärselt reitinguagentuuride konkurentsi, mis võimaldab nende tegevust paremini hinnata, ning on ka võimalik, et arvestatakse rohkem mõningaid Euroopa rahanduse iseärasusi.
The possible establishment of a new independent European Credit Rating Agency may have potential benefits, notably increasing competition among rat-ing agencies, thereby leading to better assessments, possibly also being able to take better into account some European financial peculiarities.
Selline agentuur peab aga poliitilisest või muust mõjust täielikult sõltumatuks jääma.
However, such an agency would need to remain fully independent from political or other influ-ences.
Samuti võib võtta veidi aega, kuni selline agentuur saab usutavalt anda reitinguid, mis on ranged, usaldatavad, järjepidevad ja rajanevad ajaloolisel kogemusel põhineval valideerimisprotseduuril ning on seega kooskõlas reitinguagentuuride määruses toodud kohustuslike näitajatega.
It may also take some time until such an Agency could credibly issue rat-ings that are rigorous, sound, continuous, and subject to validation based on his-torical experience, and thus in compliance with the features required by the CRA Regulation.
Seega leian ma, et on oluline juhtida tähelepanu olulisele probleemile, mis on liigne tuginemine välisreitingutele.
Having said this, I think it is important to point to the fundamental problem of over reliance on external ratings.
Finantsstabiilsuse nõukogu, Euroopa komisjon ja Baseli Pangajärelevalve Komitee teevad praegu sellega seoses olulist tööd.
The FSB, the EU Commission and the Basel Committee on Banking Supervision (BCBS) are currently undertaking important work in this respect.
Milline on Teie arvamus väärtpaberituru programmi kohta?
What is your view on the Securities Markets Programme (SMP)?
Kas Teie meelest muudab see EKP de facto eelarveprotsessis osalejaks ja võib nii ohustada EKP sõltumatust?
In particular, in your view does it turn the ECB to a de facto fiscal player and thus possibly endanger its independence?
Nagu EKP teatas, kehtestati väärtpaberituru programm (SMP) 2010. aasta mais selleks, et võttes arvesse finantsturu mittetoimivaid segmente, toetada rahapoliitika otsuste ülekandmist eesmärgiga tagada hinnastabiilsus kogu euroalal.
The Securities Markets Programme (SMP) as communicated by the ECB had been introduced in May 2010 to support the transmission of monetary policy de-cisions on account of dysfunctional financial market segments, with a view to ensuring price stability for the euro area as a whole.
Otsus hakata alates 2011. aasta augustist uuesti võlakirju ostma võeti vastu, sest ilmnes suur risk, et mõned riigivõla väärtpaberiturud võivad muutuda mittetoimivaks ja mittesekkumisel võinuks pinged levida teistele turgudele.
The decision to start buying bonds again in August 2011 was taken in view of the significant risk of some government debt securities markets becoming dysfunctional and tensions spreading to other markets in the absence of intervention.
Mittetoimivad väärtpaberiturud ja eriti riigivõlakirjaturud võivad tõsiselt ja halvasti mõjutada rahapoliitika hoiakute ülekandmist reaalmajandusse (ja lõpuks hindu).
Dysfunctional securi-ties markets – and government bond markets in particular – can have severe ad-verse effects on the transmission of the monetary policy stance to the real econ-omy (and ultimately to prices).
Välisest vaatepunktist on peaaegu võimatu hinnata, kas ja mis ulatuses negatiivne mõju rahapoliitika ülekandmisele reaalmajandusse tegelikult avaldub.
From an outside perspective it is almost impos-sible to judge, if and to what extend such adverse effects on the transmission of the monetary policy stance to the real economy take place in reality.
Võimalikult palju tuleks teavet jagada EKP väljaannetes, näiteks kuubülletäänis.
The publi-cations of the ECB, e.g. the monthly bulletin, should provide as much informa-tion as possible.
Minu arvates on oluline, et väärtpaberituru programm oleks ainult ajutise ja piiratud iseloomuga ning lõpeks lähiajal, sest teisesel turul võib operatsioone hakata läbi viima täiustatud Euroopa finantsstabiilsusvahend.
From my perspective, it is essential that SMP will be of a tem-porary and limited nature only and that the end of the scheme is foreseeable since the enhanced EFSF can undertake secondary market operations.
Teiseks on oluline, et teisese turu operatsioonid oleksid täielikult steriliseeritud, nii et nad ei takistaks rahapoliitika elluviimist, viies rahaturu lühiajalised intressimäärad vastavusse rahapoliitiliste hoiakutega.
A second important aspect is that secondary market operations are fully sterilized so that they do not hinder the implementation of monetary policy by steering short-term money market interest rates in line with the policy monetary stance.
EKP eesmärk on stabiliseerida ainult neid turge, mis on normaalselt toimimast lakanud.
The ECB is only aiming to stabilise those markets that stopped functioning normally.
Kuid esimene ja hädavajalik edu tingimus on, et valitsused kiirendaksid eelarve konsolideerimist ja oleksid tarvilike rangete meetmete rakendamisel järjekindlad.
But the first – and absolutely necessary – condition for success is that governments accelerate fiscal consolidation and are unwavering in their imple-mentation of the tough measures that are indispensable.
Mõne liikmesriigi väärtpaberiturgude puhul on turuhäired tingitud asjaolust, et valitsused peavad endiselt tagama eraldi oma täieliku usaldusväärsuse turgudel ning et stabiilsuse ja kasvu paktis nõutud vastastikust seiret ei ole teostatud korrektselt.
Market disruptions, in the case of the securities markets of some member countries, are due to the fact that governments, individually, still have to ensure their full credibility in the markets, and that the peer surveillance called for by the Stability and Growth Pact was not exercised correctly.
On vaieldamatu, et EKP on kohati olnud euroala ainus täielikult tegutsemisvõimeline sidusrühm, aga sellegipoolest tuleb põhimõtteliselt eelarve- ja rahanduspoliitika üksteisest selgelt eraldada.
It is undisputed that the ECB was at times the only stakeholder in the euro area fully capable of acting, nevertheless fiscal and monetary policy shall be clearly separated as a matter of principle.
Seetõttu peab euroala tegutsema ja täitma vajalikud eeltingimused (riikliku tasandi kohandamismeetmed, täiustatud Euroopa finantsstabiilsusvahend, stabiilsusmehhanism, paremad juhtimisstruktuurid), et taastada täielikult teovõime ning seega võimaldada EKP-l need tegevused lõpetada niipea, kui turutingimused seda lubavad.
Therefore, the euro area has to act and implement the necessary prerequisites (adjustment measures on the national level, enhanced EFSF, ESM, better governance struc-tures) to regain full capacity to act and thus enable the ECB to withdraw from these activities, as soon as market conditions permit.
Millal Teie meelest EKP tegelikult loobub tavapäratutest meetmetest?
For when do you foresee the ECB's effective exit from the current non-standard measures?
Arvestades finantsturgude häiritud toimimist on EKP võtnud rahapoliitikas tavapäratuid meetmeid, et tõhustada rahapoliitika ülekandeprotsessi.
The ECB’s non-standard monetary policy measures have been taken to enhance the transmission process of monetary policy, in view of impaired financial mar-kets.
Nendest meetmetest loobumine on seega seotud finantsturu tingimuste kujunemisega aja jooksul, mis omakorda sõltub suurel määral asjakohase riikliku poliitika otsustest ja nende rakendamisest.
The exit from these measures therefore is linked to the evolution of finan-cial market conditions over time, which in turn depends to a large degree on ap-propriate national policies to be decided upon and implemented.
Otsusekindel eelarve konsolideerimine ja struktuurireformid rahalistes raskustes riikides seaksid piirangud võlakirjade tulususe riskipreemiatele.
Decisive fiscal consolidation and structural reforms in financially stressed countries would limit risk premiums in bond yields.
Otsustavad meetmed rahaprobleemidega pankade rekapitaliseerimiseks aitaksid oluliselt taastada kõnealuste pankade juurdepääsu rahaturgudele ja võimaldaksid EKP-l vähendada oma vahendajarolli.
Decisive measures for recapitalisation of banks with financial problems would contribute substantially to reviving the access of these banks to money markets, allowing the ECB to reduce its intermediation role.
Nagu kõik teised rahapoliitika tavapäratud meetmed, mille abil EKP on kriisiga tegelenud, on ka väärtpaberituru programm ajutise iseloomuga.
The SMP – as all other non-standard monetary policy measures the ECB has taken in response to the crisis – is temporary in nature.
Rahapoliitika ülekandeprotsessi tõhustajana ei ole see niivõrd lisameede, kuivõrd peamisi intressimäärasid käsitlevat nõukogu otsust täiendav programm.
It is complementary rather than supplementary to the Governing Council’s decisions on its key inter-est rates as it enhances the transmission process of monetary policy.
Nagu kõikidest teistest rahapoliitika tavapäratutest meetmetest, tuleks ka väärtpaberituru programmist järk-järgult, aga võimalikult kiiresti loobuda, siis kui tingimused, mille raames programmiga alustati, on muutunud.
As all non-standard monetary policy measures, the SMP should be phased out as soon as possible, once the conditions that led to the initiation of the programme have dissipated.
Kas Teie meelest muutub lähitulevikus EKP kindel vastuseis Kreeka võla restruktureerimisele?
Do you foresee the stance of the ECB to change as regards the strong opposition towards a restructuring of Greek debt?
Kreeka võla restruktureerimise osas on EKP järjepidevalt rõhutanud kolme peamist sõnumit.
As regards the question of debt restructuring in Greece, the ECB has been con-stantly insisting on three key messages.
Esiteks teatas EKP, et igasugune erasektori osalemine peab olema vabatahtlik ja seda on siiamaani ka järgitud.
First, the ECB said that any participa-tion by the private sector had to be voluntary in nature, and this is being fol-lowed.
Teiseks on EKP sõnul vajalik vältida nn krediidisündmust ja on tõenäoline, et ka see õnnestub.
Second, the ECB said that it was necessary to avoid a ‘credit event’, and it also seems likely that this will be avoided.
Kolmandaks märkis EKP, et vältida tuleks kohustuste osaliselt täitmata jätmist, seega et Kreeka täidaks oma võlakohustusi ja peaks kokkulepitud programmist täpselt kinni ning aitaks seeläbi tagada, et minimeeritaks teiste euroala riikide kulusid seoses kahjumite, leviku ja ülekanduva mõjuga.
Third, the ECB also said that a ‘se-lective default’ should be avoided so that Greece honours its debt obligations and strictly adheres to the agreed programme and, in so doing, helps to ensure that costs in terms of losses, spillovers and contagion to euro area peers are minimised.
Riigipeade ja valitsusjuhtide 21. juulil vastuvõetud otsuste hulka kuuluvad vajalikud ettevaatusabinõud, et tegeleda nähtustega, mille üle EKP on muret avaldanud.
The decisions taken by the Heads of State or Government on 21 July include necessary precautions to address the ECB’s concerns in this regard.
Mis puutub Kreekale ette nähtud erakorralisse erasektori osalusse, siis euroala riigipead ja valitsusjuhid tunnistasid 21. juulil, et Kreeka puhul kasutatud lähenemisviis oli erakordne ja ainulaadne lahendus erakordsele ja ainulaadsele olukorrale.
With regard to the specific private sector involvement foreseen for Greece, the euro area Heads of State or Government on 21 July recognised that the approach followed for Greece was exceptional and unique in response to an exceptional and unique situation.
Kõik ülejäänud euroala liikmesriigid kinnitasid pühalikult oma paindumatut otsusekindlust täita täielikult omaenda individuaalseid võlakohustusi ja kõiki oma kohustusi seoses jätkusuutliku eelarve konsolideerimise ja struktuurireformidega.
All other euro area member countries solemnly reaffirmed their firm determination to honour fully their own individual sovereign debt and their commitments to sustainable fiscal consolidation and structural reform.
EKP peab seda paindumatut otsusekindlust esmatähtsaks ja kõikide riikide riigivõla usaldusväärsust otsustavaks elemendiks finantsstabiilsuse tagamisel kogu euroalas.
The ECB views this firm determination as absolutely fundamental and sees the credibility of all the sovereign debt a decisive element for ensuring financial stability in the euro area as a whole.
Kreeka jaoks kavandatava teise euroala / IMFi programmi kontekstis, mille üle otsustati põhimõtteliselt samuti 21. juulil, peab kolmik [EKP, IMF ja komisjon] viima läbi võla jätkusuutlikkuse analüüsi.
In light of the envisaged second euro area/IMF programme for Greece, which was in principle also decided on 21 July, a debt sustainability analysis must be provided by the Troika.
Programm ja erasektori kaasamine tuleb kavandada nii, et säilitataks või saavutataks jätkusuutlik Kreeka võlaolukord.
The programme and the private sector involvement have to be designed in a way to maintain or achieve a sustainable debt situation for Greece.
EKP kuulub kolmikusse ja jääb oma seisukoha juurde seoses finantsstabiilsuse tagamisega kogu euroalas.
The ECB is part of the Troika and will follow its stance on ensuring fi-nancial stability in the euro area as a whole.
Kuidas tagate läbipaistvuse seoses väärtpaberituru programmi ja tagatud võlakirjade ostu kavaga?
How will you ensure transparency regarding the SMP and Covered Bond Purchase Programme?
EKP järgib täielikult läbipaistvuse ja avatuse põhimõtet.
The ECB fully subscribes to the principles of transparency and openness.
Ometi võib tekkida olukordi, kus neist tuleb kõrvale kalduda.
But there can be conditions which call for a deviation from these principles.
Lisateabe jagamine väärtpaberituru programmi ja tagatud võlakirjade ostu kava (CBPP) piires sooritatud tehingute kohta võib kahjustada nende programmide tulemuslikkust ja tõhusust.
As re-gards giving more details about transactions conducted in the context of the SMP and the CBPP, this could harm the effectiveness and efficiency of these programmes.
See võib teha finantsturgudel osalejatele võimalikuks prognoosida eurosüsteemi oste ning arendada välja kauplemisstrateegiad, millega neil oleks võimalus EKP sekkumiste pealt teenida.
It could allow financial market participants to anticipate purchases by the Eurosystem, and develop trading strategies that would allow it to benefit from the ECB’s interventions.
See tähendaks, et soovitud mõju saavutamiseks peaks eurosüsteem ostma suuremas koguses võlakirju.
This would imply that the Eurosystem would need to purchase larger amounts of bonds to achieve its desired effects.
Mis puutub aga väärtpaberituru programmi raames veel pooleliolevatesse ostudesse, siis EKP jagab juba igal nädalal kokkuvõtvat teavet summade kohta, mille eest ta väärtpaberiturgude tegevusse on sekkunud.
As re-gards the purchases in the context of the SMP that are still ongoing, the ECB al-ready provides on a weekly basis information on the amounts for which it inter-vened on bond markets on an aggregate basis.
Kuidas hindate EKP liikmete Target II kohustusi ja nõudeid?
How do you evaluate the grown Target II liabilities and receivables of the ECB members?
Suured piiriülesed maksevood euroala pankade vahel on rahaliidu tegevuse normaalne osa.
Large cross-border payment flows between banks in the euro area are a normal feature of monetary union.
Enne finantskriisi olid rahavood üldiselt riikide lõikes tasakaalus: riikide pangandussüsteemid suutsid üldjoontes korvata kaupade ja teenuste puhasimpordiga või varade välismaal soetamisega seotud raha väljavood raha sissevoogudega, eriti pankadevahelisel piiriülesel turul vahendite hankimise teel.
Before the financial crisis, the flows tended to be broadly balanced across countries: a country’s banking system could broadly compensate payment outflows associated with net imports of goods and services or the acquisition of assets abroad with inflows, notably by raising funds in the cross-border interbank market.
Finants- ja riigivõla kriisi tulekuga see enam nii ei olnud: mõne euroala riigi (näiteks Kreeka, Portugali ja Iirimaa) pangandussüsteemi väljavood on suuremad kui sissevood ja teiste euroala riikide (näiteks Saksamaa) puhul ületavad sissevood väljavood.
With the financial and sovereign debt crisis, this has no longer been the case: outflows are larger than inflows for the banking systems of some euro area countries (such as Greece, Portugal and Ireland), and vice versa for other euro area countries (such as Germany).
Tasakaalustamata piiriülesed rahavood tähendavad, et mõne riigi pangandussüsteemil on vaja keskpanga likviidsust rohkem kui teiste riikide pangandussüsteemidel, milles toimuvad kommertspangaraha sissevood.
These imbalanced cross-border payment flows imply that the banking systems need more central bank liquidity in some countries than in others where commercial bank money is inflowing.
Selle tulemusena jaotub likviidsus kogu eurosüsteemis ebaühtlaselt: mõned riiklikud keskpangad annavad rohkem likviidsust (riikide pangandussüsteemide suuruse põhjal võrreldes) kui teised.
As a result, the net distribution of liquidity throughout the Eurosys-tem is uneven: some National Central Banks provide in net more liquidity (in re-lation to the size of their countries' banking systems) than others.
See toob kaasa eurosüsteemisisesed saldod: osal riikide keskpankadest tekivad EKP ees nõuded, teistel kohustused.
This leads to intra-Eurosystem balances: some NCBs develop a claim vis-à-vis the ECB, oth-ers a liability.
Neid riikide keskpankade saldosid nimetatakse TARGET2 nõueteks ja kohustusteks, sest riikides tekivad rahavoogude tasakaalunihked maksesüsteemides, mida kasutatakse selliste voogude töötlemiseks ja arveldamiseks keskpangarahas ning milleks eurosüsteemis on TARGET2.
These NCB balances are called “TARGET2” claims and liabilities because the imbalances in the payment flows across countries emerge in the payment system used to process and settle such flows in central bank money, which for the Eurosystem is TARGET2.
Riikide keskpankade TARGET2 tasakaalunihked (mille kogusumma on null) peegeldavad seega keskpanga likviidsuse ebaühtlast jaotamist eurosüsteemi riikide keskpankade poolt.
The TARGET2 imbalances of NCBs (which in total add up to zero) thus reflect the uneven distribution of central bank liquidity by the NCBs of the Eurosystem.