natgillin/translations-raw huggingface dataset:
http://www.un.org/ecosocdev/geninfo/women/women96.htm . ; arvestades, et kliimamuutusest põhjustatud ränne mõjutab mehi ja naisi erinevalt ning naisi enamasti palju rängemalt; arvestades, et erisätted tervishoiu, julgeoleku ja sõltumatuse kohta on vajalikud, et vähendada naiste haavatavust sunnitud või vabatahtliku rände korral;
p://www.un.org/ecosocdev/geninfo/women/women96.htm . ; whereas migrations induced by climate change will affect men and women differently and women often more severely; whereas special provisions regarding health, security and independence are necessary to reduce the vulnerability of women in these cases of forced or voluntary migration;
N. arvestades, et naiste osakaal poliitilistes otsustusprotsessides ja iseäranis kliimamuutuse läbirääkimistes on endiselt ebarahuldav ning sellega seoses on edusamme olnud vähe või üldse mitte; arvestades, et naised moodustavad ainult 12–15% delegatsioonide juhtidest ja ligikaudu 30% delegaatidest;
N. whereas the proportion of women in political decision-making and especially in climate change negotiations is still unsatisfactory and little to no progress has been made; whereas women account for only 12 to 15 % of heads of delegation and around 30 % of the delegates;
O. arvestades, et kaks kolmandikku maailma kirjaoskamatutest inimestest on naised
O. whereas two thirds of the world's illiterate persons are women
UNICEFi aruanne „ Progress for children ”, 2005,
UNICEF, Progress for Children , 2005,
P. arvestades, et loodusõnnetustel on suur mõju haridusele, tervishoiule, struktuurilisele vaesusele ja elanikkonna ümberasumisele keskpikas ja pikas perspektiivis ning et lapsed on loodusõnnetuste tagajärgede suhtes eriti haavatav elanikkonnarühm; arvestades, et täheldatakse selget seost loodusõnnetuste ja koolihariduse taseme languse vahel ning et loodusõnnetused süvendavad märkimisväärselt sugudevahelist lõhet koolihariduse tasemes;
P. whereas natural disasters have a major medium- and long-term effect on education, health, structural poverty and population displacement, and whereas children make up a group particularly vulnerable to the effects of natural disasters; whereas there is a clear link between the occurrence of disasters and reductions in the level of school attendance, and whereas disasters exacerbate considerably the gender gap at school level;
Q. arvestades, et kliimamuutusest tingitud põud ja veenappus sunnivad naisi vee, toidu ja energia kindlustamiseks rohkem töötama ning et noored jätavad sageli kooli pooleli, et oma ema nendes töödes aidata;
Q. whereas droughts and water shortages resulting from climate change force women to work more in order to provide water, food and energy, and whereas young people frequently abandon school to help their mothers in these tasks;
R. arvestades, et naised on ka tugevad muutuste eestvedajad ja üldisemalt aktiivsemad kodanikuühiskonna tegevustes ning nende täielik osalemine kliimamuutusevastase võitluse igas aspektis tagaks õiglasema, laiahaardelisema ja tõhusama poliitika kliimamuutusega võitlemiseks nii kohanemise kui ka leevendamise seisukohast;
R. whereas women are also powerful agents of change and are globally more active in civil society activities, and their full participation in every aspect of the fight against climate change would ensure fairer and more comprehensive and effective policies to tackle climate change, with regard to both adaptation and mitigation aspects;
S. arvestades, et nappide loodusvarade majandamisel on naised tänu oma vastutusele omandanud olulisi teadmisi suurema keskkonnasäästlikkuse vajalikkusest, see võimaldab neil kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise strateegiate tõhustamisel täita potentsiaalset rolli, mida ei tohiks eirata;
S. whereas, on account of their responsibilities when it comes to managing scarce natural resources, women acquire important knowledge regarding the need for a more sustainable environment, giving them a potential role to play – which should not be disregarded – in improving adaptation and attenuation strategies for climate change;
T. arvestades, et mehhanismid või rahalised vahendid, mille abil loodusõnnetusi ennetada, nendega kohaneda ja neid leevendada, jäävad ebapiisavaks, kui nende kujundamisse, otsustusprotsessi ja rakendamisse ei ole naised täiel määral kaasatud; arvestades, et head tavad näiteks Tuneesiast, Nicaraguast, El Salvadorist ja Hondurasest on näidanud, et naiste teadmised ja osalemine aitavad katastroofiohjamise teel päästa elusid, suurendada bioloogilist mitmekesisust, parandada veemajandust, suurendada toiduga kindlustatust, ennetada kõrbestumist, kaitsta metsi ja toetada rahvatervist;
T. whereas mechanisms or financing for disaster prevention, adaptation and mitigation will remain insufficient unless they incorporate women’s full participation in design processes, decision making and implementation; whereas good practices from, for example, Tunisia, Nicaragua, El Salvador and Honduras have demonstrated that women’s knowledge and participation save lives through disaster management, boost biodiversity, improve water management, enhance food security, prevent desertification, protect forests and support public health;
3. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lülitama kõigil otsustusprotsessi tasanditel soolise võrdõiguslikkuse ja soolise õigluse eesmärgid poliitikameetmetesse, tegevuskavadesse ja muudesse meetmetesse, mis on seotud säästva arengu, katastroofiohu ja kliimamuutusega, ning viima sel eesmärgil läbi süstemaatilisi soopõhiseid analüüse, kehtestama sootundlikke näitajaid ja sihttasemeid ning töötama välja praktilisi abivahendeid; rõhutab, et kliimamuutuse läbirääkimisprotsessis tuleb kõigis etappides, alates uuringutest ja analüüsist kuni kavandamise ja rakendamise ning leevendamis- ja kohanemisstrateegiate väljatöötamiseni, võtta arvesse soolise võrdõiguslikkuse põhimõtteid;
3 Calls on the Commission and the Member States to include – at all levels of decision-making – gender equality and gender justice objectives in policies, action plans and other measures relating to sustainable development, disaster risk and climate change, by carrying out systematic gender analyses, establishing gender-sensitive indicators and benchmarks and developing practical tools; underlines that the climate change negotiation process must take into account the principles of gender equality at all stages, from research and analysis to design and implementation and the development of mitigation and adaptation strategies;
9. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles peavoolustama sootundlikku statistikat kõigis keskkonnaga seotud poliitikavaldkondades, et paremini mõõta, milline on meeste ja naiste üldine olukord seoses kliimamuutusega;
Calls on the Commission and the Member States to mainstream gender-sensitive statistics in all environment-related policy areas, in order to improve the measurement of the general situation of women and men with regard to climate change;
12. kutsub ELi ja liikmesriike üles hindama, millises ulatuses võetakse kliimameetmetes arvesse naiste vajadusi, ning nõuab tungivalt soopõhise perspektiivi rakendamist, kui sõnastatakse sootundlikku säästva arengu poliitikat;
Calls on the EU and the Member States to assess to what extent climate-related policies take account of women’s needs, and urges them to apply a gender-based perspective when formulating gender-sensitive sustainable development policy;
14. nõuab kaasavaid kohalikke lahendusi ja projekte, kus algusest peale arvestataks olemasolevate probleemide ja toimetulekusuutlikkusega, nt põlisrahvaste ja eelkõige naiste traditsiooniliste kogemuste ja teadmistega;
Calls for inclusive local solutions and projects, including built-in awareness of existing vulnerabilities and capacities to cope, such as the traditional experiences and knowledge of indigenous people, and in particular women;
18. nõuab sooteadliku suutlikkuse suurendamise ja koolituse integreerimist kohanemislahendustesse, mis peavad vastama naiste erivajadustele ning mille puhul tuleb arvesse võtta erilisi takistusi, kuid ka naiste võimeid ja kogemusi;
Calls for the integration of gender-aware capacity-building and training into adaptation solutions, which must be compatible with the special needs of women and take into account the specific obstacles, but also capabilities and experiences, of women;
23. rõhutab, et on olemas kindlad tõendid selle kohta, et kliimatundlike tingimuste, nagu alatoitluse ning nakkushaigustesse (nt malaaria) haigestumise mõju tervisele erineb vastavalt soole; märgib murega, et katastroofiolukordades on naiste suremus kõrge; on seisukohal, et soolisi erinevusi enam arvestavad uuringud kliimamuutuse mõju kohta naiste tervisele aitaksid saavutada sihipärasemate meetmete võtmist; kutsub kõiki valitsusi üles rohkem pingutama, et tagada parem ennetus, ravi ning meditsiiniteenuste ja ravimite kättesaadavus eelkõige naistele, sest olles ise hooldajad, on nad eriti haavatav elanikkonnarühm, ning et võtta meetmeid, mille eesmärk on käsitleda kliimamuutusega seotud terviseriske, ja luua raamistik soopõhiste terviseriskide hindamiseks ning kliimamuutusega seotud kohanemis- ja leevendamismeetmeteks;
Emphasises that there is strong evidence that the impact on health of climate-sensitive conditions, such as malnutrition, and the incidence of infectious diseases, such as malaria, varies according to gender; notes with concern the high female mortality rate in disaster situations; takes the view that more gender-specific research into the impact of climate change on women's health would help to achieve a more targeted response; calls on all governments to make more efforts to ensure better prevention, treatment and access to medicine and drugs – especially for women, as they are a vulnerable group, particularly in their capacity as care providers –, to commit to a series of actions aimed at addressing the health risks associated with climate change, and to provide a framework for gender-based health risk assessments and adaptation/mitigation measures in relation to climate change;
25. kutsub ELi ja liikmesriike üles välja töötama nn kliimaõigluse põhimõtet; rõhutab, et meie võimetus kliimamuutusega tõhusalt tegeleda toob kaasa väga ebaõiglased ja kahjulikud tagajärjed vaestele riikidele ja rahvastele ning eriti naistele;
Calls on the EU and its Member States to develop a principle of ‘climate justice’; insists that the greatest injustice of our failure to tackle climate change effectively would be the detrimental effects on poor countries and populations, and on women in particular;
Soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamine Malmö ühistranspordipoliitikas:
Gender mainstreaming in the public transportation policy in Malmö:
35. rõhutab naiste tähtsat rolli leevendamismeetmete rakendamisel igapäevases elus, näiteks energia- ja veesäästu, ringlussevõtu ning keskkonnasõbralike ja mahetoodete kasutamise kaudu, kuna naisi peetakse endiselt nende ressursside põhihaldajateks kodus; kutsub komisjoni üles algatama rohujuuretasandil teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis keskenduvad igapäevastele tarbimisvalikutele majapidamise ja lastekasvatuse vallas;
Stresses the important role played by women in implementing mitigation measures in daily life, e.g. through energy- and water-saving practices, recycling measures and the use of eco-friendly and organic products, as they are still seen as the primary managers of these resources in the home; calls on the Commission to launch awareness-raising campaigns at the grassroots level, focusing on everyday consumption choices related to household and childcare activities;
39. märgib, et keskkonnamuutuse mõju rändele ja ümberasumisele suureneb tulevikus ning et ÜRO pagulaste ülemvoliniku andmeil on 80% maailma pagulastest naised ja lapsed; kordab, et sootundlike strateegiate kindlaksmääramine on oluline, et reageerida kliimamuutusest põhjustatud keskkonna- ja humanitaarkriisidele; on seetõttu seisukohal, et tarvis on kiireloomulisi uuringuid, et välja selgitada, kuidas juhtida keskkonnarännet sootundlikul moel, selle hulka kuulub soorollide ja kohustuste tunnustamine ja arvessevõtmine loodusvarade valdkonnas ning see võib hõlmata ka abinõusid, mis tagaksid piiratud ressursside kättesaadavuse abivajavatele kogukondadele ja pagulaste veega varustatuse;
Notes that the impact of environmental change on migration and displacement will increase in the future and that, according to the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), 80 % of the world’s refugees are women and children; reiterates the importance of identifying gender-sensitive strategies for responding to the environmental and humanitarian crises caused by climate change; takes the view, therefore, that urgent research is required on how to manage environmental migration in a gender-sensitive manner – this includes recognising and responding to gender roles and responsibilities in the area of natural resources and may include ensuring that scarce resources are available to communities in need and that water is provided for refugees;
42. rõhutab, et vaja on naiste prioriteetide ja vajadustega arvestavaid rahastamismehhanisme ning et aktiivselt tuleb kaasata organisatsioonid, kes kliimaalgatuste rahastamiskriteeriumide väljatöötamisel ja vahendite eraldamisel edendavad soolist võrdõiguslikkust eriti kohalikul tasandil ja Rohelise Kliima Fondi tegevustes;
Stresses the need for financing mechanisms to reflect women's priorities and needs, and for the active involvement of organisations that promote gender equality in the development of funding criteria and the allocation of resources for climate change initiatives, particularly at local level and in the activities of the Green Climate Fund;
45. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama arenguriikides taastuvate energiaallikate arendamist tehno- ja teadmussiirde abil, mis hõlmaks naiste tasakaalustatud osalemist, eesmärgiga aidata kaasa nii võrdsete võimaluste edendamisele kui ka kliimamuutuste leevendamisele;
Calls on the Commission and the Member States to support the development of renewable energy sources in developing countries, through transfers of technology and knowledge which involve the balanced participation of women, with a view to contributing simultaneously to both equal opportunities and climate change mitigation;
Soolise võrdõiguslikkuse ja kliimamuutuse vahelist sidet teadvustati alles hiljuti ning seetõttu ei ole soolist võrdõiguslikkust kliimapoliitikasse veel täielikult integreeritud.
Awareness of the links between gender and climate change has only recently developed and gender issues have yet to be fully integrated into climate change policies.
Rahvusvaheline kontekst ei ole soodne: pärast Kyoto protokolli tekkinud ebakindlus ja oht, et ei jõuta rahvusvahelise õiguslikult siduva lepinguni, on kõikjal.
The international context is by no means propitious: the uncertainties hanging over the post-Kyoto world and the danger that no legally binding international agreement may be reached are felt everywhere.
Seistes silmitsi õigustatud hirmuga, et juba niigi ebapiisavad kliimaeesmärgid astuvad ühe sammu tagasi, kipuvad kliimaõiglusega seotud teemad ja haavatavusega arvestamine tahaplaanile jääma.
In the face of the legitimate fear that existing and already inadequate climate change commitments may be reneged on, issues of climate justice and addressing vulnerability tend to be overlooked.
Rõhk on asetatud riikidele, mis kohtuvad 2011. aastal Durbanis ja 2012. aastal Rios, ning läbirääkimiste tulemus sõltub nende suutlikkusest jätta kõrvale erimeelsused ja enesekesksed kiusatused, et jõuda kokkuleppeni, mis on õiguslikult siduv ja piisavalt ambitsioonikas, et olla usaldusväärne.
The spotlight is on the countries meeting in Durban in 2011 and again in Rio in 2012, with the outcome of the negotiations hinging on their ability to set aside their differences and their own egocentric concerns in order to reach an agreement which is both binding and far-reaching enough to be credible.
Meie raport toetab sellist lähenemisviisi.
Our report supports this process.
Kuna kliimamuutus avaldab ebaproportsionaalselt suurt mõju naistele, rõhutame, et kliimamuutuse vastane võitlus peab olema Euroopa Liidu peamine prioriteet nii sise- kui ka välispoliitikas.
Since the effects of climate change will have a disproportionate impact on women, we wish to emphasise that climate change needs to be an absolute priority for the European Union, in terms of both foreign and domestic policy.
Nende läbirääkimiste puhul, nagu ka suurema osa poliitikate ja programmide puhul riigi tasandil (nt riiklikud kohanemiskavad), on soolise võrdõiguslikkuse mõõtme integreerimine hiljutine ja ebakindel nähtus.
In these negotiations, as in most national policies and programmes such as the NAPAs, the inclusion of a gender perspective is a recent and fragile development.
Kuigi soolist võrdõiguslikkust peetakse õiguspäraseks teatavates sektorites (sealhulgas arenguriikide põllumajanduses ning metsaressursside juhtimises), ollakse veel üsna kaugel sellest, et seda käsitletaks kui valdkonnaülest küsimust või prioriteeti võrreldes kliimaga seotud hädaolukorra või inimkonna püsimajäämise küsimusega.
Although it is seen as legitimate in some sectors (particularly agriculture in developing countries and management of forest resources), it is still far from being seen as a cross-cutting issue or as a priority, when measured against the urgency of climate action and the dangers posed to human survival.
Raportöör soovib näidata, et kliimaõiglus ei ole mitte ainult nõue, milleta me ei saa, vaid see laiendab ka meie silmaringi nendes valdkondades, mistõttu võivad tekkida tõhusamad, odavamad ja lõppkokkuvõttes õiglasemad lahendused.
The rapporteur seeks not only to show that climate justice is a demand which cannot be ignored, but above all that it is by expanding our vision to take in such issues that more effective, less costly and, in the final analysis, more just solutions can be found.
Soolist diskrimineerimist esineb meie ühiskonnas kõikjal ning meile tundub, et on oluline mitte olla ükskõikne selle suhtes kliimapoliitikas, vastasel juhul võib olukord halveneda ning me võime jääda ilma paljudest ideedest, tegevustest ja mõjutusvahenditest, mis aitavad käsitleda kiireloomulist võitlust kliimamuutuse vastu.
Since gender-based discrimination is found everywhere in our societies, we believe it essential that it be taken into consideration in climate policies in order to avoid worsening the situation and, above all, in order to tap into a whole reservoir of ideas, actions and leverage mechanisms with which to tackle the urgency of the fight against climate change.
Raportöör soovib edastada kolm sõnumit:
Your rapporteur wishes to make three main points:
- Soolise võrdõiguslikkusega arvestamine on üks võimalus paremini, õiglasemalt ja tõhusamalt võidelda kliimamuutuse vastu.
- The inclusion of gender issues provides an opportunity to make the fight against climate change stronger, fairer and more effective.
- Selleks, et soolise võrdõiguslikkuse peavoolustamine oleks tõhus, peab see võrdväärselt põhinema kahel põhimõttel : käsitleda tuleb ebavõrdsuse mõjusid ja võidelda nende põhjustega , põhimõtteliselt suurendades naiste rahalist sõltumatust ja edendades nende emantsipatsiooni oma kogukonnas.
- in order to be effective, mainstreaming must be equally and simultaneously based on two principles : addressing the effects of inequality and tackling its causes , principally by increasing women's financial independence and their means of emancipation within their communities;
- Me saame parandada oma arusaamist kliimamuutuse ja naiste vahelisest seosest üksnes siis, kui soovime seda seost näha ja kogume sugude lõikes rühmitatud andmeid.
- We can only improve our understanding of the links between women and climate change through a willingness to do so and the collection of gender-disaggregated data.
Parem arusaamine võimaldab meil kohandada oma otsuste tegemist, nagu see on toimunud arengupoliitika puhul viimase kahekümne aasta jooksul.
Better understanding will enable us to adapt our decision making, as has happened over the last 20 years with development policies.
Suurem haavatavus
Greater vulnerability
Kui kliimamuutuse ja naiste vaheline seos tundub mõneti ootustevastane, siis see on tingitud sellest, et naised ei ole kogu planeedil homogeenne rühm.
If the link between women and climate change appears is not immediately obvious, this is because women are not a homogenous group around the globe.
Vastupidi, elatustaseme, võimaluste ja hariduse erinevused võivad viia järelduseni, et sugu ei ole piisavalt universaalne tegur, et olla otsustav kliimamuutuse vastases võitluses.
The differences which exist in terms of standard of living, opportunities and education could give rise to the idea that gender is not a sufficiently universal factor to be decisive in combating climate change.
Kuid naisi diskrimineeritakse kogu maailmas selle pärast, et nad on naised, ning nende vajadused, soovid ja võimalused on enam piiratud kui meestel ning nendega arvestatakse vähem.
Nevertheless, throughout the world women suffer discrimination because they are women, and their needs, aspirations and opportunities are more limited and given less consideration than those of men.
Sugude lõikes rühmitatud statistika näitab, et selline tegelikkus puudutab kõiki eluvaldkondi ja kõiki ühiskondi:
Gender-disaggregated statistics show that this holds true for all areas of life and in all societies.
– naistel on piiratum juurdepääs rahalistele vahenditele ja omandiõigustele (naistele kuulub vähem kui 1% maailma ressurssidest ja nad moodustavad 70% nendest, kes peavad päevas vähem kui ühe dollariga hakkama saama);
- Women have less access to financial resources and property rights (women own less than 1 % of the world's resources and comprise 70 % of those living on less than one dollar a day);
– nad on süstemaatiliselt alaesindatud poliitiliste ja majanduslike otsuste tasandil (naised moodustavad 17% parlamendiliikmetest ja 8% ministritest);
- Women are systematically under-represented in political and economic decision making (17 % of the world's parliamentarians and 8 % of government ministers are women);
– nad teevad ära valdava osa tasustamata töödest, mis seisnevad peamiselt teiste inimeste hooldamises (lapsed, vanurid) ja majapidamistöödes (naised teevad ära kaks kolmandikku ülemaailmsetest töötundidest, saades kõigest 10% ülemaailmsest sissetulekust);
- Women carry out a very large part of the world's unpaid work, mainly involving caring for others (children, the elderly), and household management (two-thirds of the hours worked worldwide are worked by women, for only 10 % of the world's income);
– nad on seksuaalse vägivalla peamised ohvrid, moodustavad 80% pagulastest ja põgenikest ning nende suremus looduskatastroofi olukorras on kuni viis korda kõrgem kui meestel.
- Women are the main victims of sexual violence, make up 80 % of the world's refugees and displaced people, and the excess mortality rate for women in situations arising from natural disasters is up to five times higher than that for men.
Samuti tuleb lisada, et naistel on tervishoiuga seotud erivajadused, mis on seotud peamiselt soojätkamise ja sellega kaasnevaga: menstruatsioonid, hügieeninõuded ja tervis raseduse ajal, sünnitamine, soojätkamisõiguse kasutamine pereplaneerimiseks.
It can be added that women also have specific health needs, mainly linked to reproduction and associated factors: menstruation, health and hygiene conditions during pregnancy, childbirth, and management of reproductive rights in order to plan pregnancies.
Need arvud on tingitud kultuurilistest, traditsioonilistest või sotsiaalsetest takistustest võrdsele rollile ja kohustustele naiste ja meeste vahel.
These figures are a result of cultural, traditional and social limitations on equal rights and responsibilities for men and women.
Selline ajalooline naiste diskrimineerimine on nende haavatavuse allikas.
The discrimination which women have historically faced is the source of their vulnerability.