natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut, mis teeks äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitleva neljanda äriõiguse direktiivi osas erandi nn mikroettevõtjatele;
Calls on the Commission to bring forward a legislative proposal to exempt so-called micro-entities from the scope of the Fourth Company Law Directive on annual accounts;
usub, et väga kiiresti on vaja tugevdada finantssektori ülemaailmset reguleerimist, mis peab hõlmama kaugelt enamat kui klassikaline pangandussektor, ja võtta julgeid meetmeid siduvate eeskirjade kehtestamiseks usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve, läbipaistvuse ja heade tavade kohta ning kohaldada sanktsioone kõigi riikide ja piirkondade suhtes, kes ei tee selles osas koostööd; kutsub komisjoni üles esitama asjakohaseid ettepanekuid ja nõuab tungivalt, et nõukogu valmistaks rahvusvahelistel läbirääkimistel ette poliitilist maastikku sellise lähenemisviisi kiireks omaksvõtmiseks; märgib, et ülemaailmne finantsstabiilsus on avalik hüve ja selle kindlustamise eest vastutavad poliitilised juhid;
Believes that it is most urgent to enhance global regulation of the financial sector, which has to reach far beyond the classic banking sector, and to undertake bold measures to establish binding rules for prudential supervision, transparency and good practices, and apply sanctions to all nations and territories which do not cooperate; calls on the Commission to come forward with appropriate proposals and urges the Council to prepare the political field in international negotiations for a swift acceptance of such an approach; notes that global financial stability is a public good, and that responsibility for safeguarding this lies with political leaders;
hindab väga kõrgelt asjaolu, et komisjon on nõudnud bürokraatia vähendamise kõrgetasemelise töörühma loomist, ja palub, et selle töörühma poolt kokku lepitud ettepanekuid rakendataks niipea kui võimalik; rõhutab, et Lissaboni strateegia peaks ette nägema äriühingute regulatiivse koormuse vähendamise, edendades tootlikkust ja ühes sellega kiiremat kasvutempot kõikides valdkondades; usub, et Euroopa peab uurima reguleerimise alternatiive, konsulteerima sidusrühmadega uute õigusaktide osas ning keskenduma reguleerimise tulude ja kulude suhtele;
Warmly welcomes the fact that the Commission has called for a High-Level Group on Debureaucratisation and asks that the proposals agreed by this Group be implemented as soon as possible; underlines that the Lisbon Strategy should provide for the reduction of regulatory burdens on companies, while furthering productivity and thus higher growth rates across the board; believes that Europe must examine alternatives for regulation, consult with stakeholders on new regulation and focus on the ratios between the costs and benefits of regulation;
tervitab viimastel aastatel ühenduse Lissaboni programmiga seoses tehtud edusamme, kuid märgib, et mitu tähtsat õigusloomega seotud algatust on endiselt pooleli ja tuleks esmajärjekorras vastu võtta; rõhutab tasakaalustamatut olukorda seoses erinevate Euroopa suuniste alusel tehtud algatuste kvaliteedi ja hulgaga; nõuab tasakaalustatumat lähenemisviisi tõelise mitmeid toetusi pakkuva Euroopa poliitika reformikava huvides: toetab Euroopa reformikava välismõõtme tugevdamist, nähes ette kõrged standardid, asjakohase õigusliku raamistiku ja koostöö meetodid, selleks et teha koostööd muude rahvusvaheliste majandusjõududega ja astuda vastu globaalsetele väljakutsetele; tervitab sellega seoses mitme komisjoni peadirektoraadi tehtud tööd uute kvalitatiivsete näitajate väljatöötamisel; nõuab tungivalt, et nõukogu paluks komisjonil tagada, et neid näitajaid kasutatakse edaspidi riiklike reformiprogrammide hindamisel ja integreerida need komisjoni järelevalvetegevusse, andes sellega kõikehõlmavama ja asjakohasema ülevaate Lissaboni-Göteborgi strateegia edusammudest;
Welcomes the progress made under the Lisbon Community programme during the last years, but notes that a number of important legislative initiatives are still pending and should be adopted as a matter of priority; underlines the unbalanced situation regarding the quality and quantity of initiatives under the different European guidelines; calls for a more balanced approach in the interests of a real multi-supportive European policy mix reform programme; supports the strengthening of the external dimension of the European reform agenda, providing for high standards, appropriate regulatory framework and cooperative working methods in order to collaborate with other international economic players and to meet global challenges; welcomes, in this context, the work undertaken by various Commission directorates-general in developing new qualitative indicators; urges the Council to ask the Commission to ensure that such indicators be used in upcoming evaluations of the NRPs and incorporated in the Commission’s monitoring, thereby creating a more comprehensive and adequate picture of the successes of the Lisbon-Gothenburg Strategy;
rõhutab, et suurem tulemuslikkus Lissaboni strateegia raames eeldab tõhusamat nõukogu-poolset kollegiaalset survet mitmepoolse järelevalve raames;
Emphasises that greater delivery within the Lisbon Strategy requires effective peer pressure on the part of the Council within the framework of multilateral surveillance;
juhib tähelepanu, et avatud kooskõlastusmeetod, millele Lissaboni strateegia on üheksa aastat tuginenud, on need piirangud ilmsiks toonud Euroopa Liidu ees seisvate uute sisemiste ja väliste raskuste taustal; nõuab seepärast tungivalt, et Lissaboni-järgne periood põhineks ennetavamal, globaalsemal poliitikal, s.o olemasoleva ühise poliitika (kaubandus, siseturg, majandus- ja rahaliit jne) ajakohastamisel ja uuel ühisel välispoliitikal (energia, kliima, areng, ränne jne);
Points out that the open method of coordination, on which the Lisbon Strategy has been based for nine years, has revealed these limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union; urges therefore that the post-Lisbon period be based on a more proactive, more global policy, i.e. on the updating of existing common policies (for trade, internal market, economic and monetary union, etc.) and on new common external policies (energy, climate, development, migration, etc.);
rõhutab, et avaliku sektori kulutuste „lissaboniseerimine” kõikides liikmesriikides ja ELi eelarves peab saama reaalsuseks, sest see süvalaiendaks Lissaboni strateegiat ja suurendaks radikaalselt tõhusust majanduskasvu ja töökohtade loomise eesmärkide taotlemisel;
Stresses that the 'Lisbonisation' of public expenditure in all Member States and of the EU budget must become a reality, as it would mainstream the Lisbon Strategy itself and radically enhance effectiveness in the quest for achieving the goals of growth and job creation;
märgib, et vahendid, mida EL vajab Lissaboni strateegia eesmärkide edendamiseks, on põhiliselt kõikide asjaomaste poliitikate, kõikide rahastamisvahendite ja fondide ning ka ELi eelarve ühtlustamine selliselt, et oleks võimalik kiirendada ning süvendada pingutusi majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks; arvab, et lühiperspektiivis on kiireks toibumiseks majanduskriisist vaja maksustiimuleid, eeldusel et sellega suunatakse erakulutused ja käitumise ümber kooskõlas Lissaboni-Göteborgi strateegia eesmärkide ning kliima- ja energiapaketiga; hoiatab sellega seoses valimatute maksukärbete eest; on seisukohal, et maksustiimulid peavad olema suunatud sotsiaalsetele ja keskkonna alastele eesmärkidele; arvab, et võimalikud vahendid on käibemaksutaseme alandamine tööjõumahukate ja kohapeal osutatavatele teenuste osas, arvab ühtlasi, et rahastada võib rohelisi algatusi muu hulgas energiasektoris ja ka autotööstuses ning ehituses, eelkõige seetõttu, et nõudlus nende toodete järele on järsult vähenemas; arvab, et tarbijaid võib näiteks toetada maksuvabastustega nn rohelisemate autode ja keskkonnasõbraliku eluaseme ostmisel;
Notes that the tools needed by the EU to foster the goals of the Lisbon Strategy are essentially the streamlining of all related policies, all financial instruments and funds, as well as the EU budget in such a way as to induce an acceleration and deepening of efforts for growth and job creation. considers that, in the short run, fiscal stimuli are needed for swift recovery from the economic crisis provided that it reorientates private expenses and behaviour in consistency with the objectives set by the Lisbon-Gothenburg Strategy and the climate-energy package; warns in this context against indiscriminate tax cuts; takes the view that fiscal stimuli must be targeted towards social and environmental objectives; considers that possible means are reductions in value-added tax levels, for labour-intensive services and locally supplied services, considers also that funding can be provided for green initiatives in, inter alia, the energy sector, as well as the automobile and the construction sector, especially since these sectors are experiencing a collapse in demand for their products; considers that consumers can, for example, be supported in buying greener cars and environmentally friendly housing through tax exemptions;
tunneb kahetsust Lissaboni strateegia endiselt nõrga nähtavuse pärast paljude EL riikide sisepoliitikas; on seisukohal, et selle tulemuslikuks rakendamiseks tuleb kaasata kõik majanduses tegutsevad sidusrühmad; usub, et eelkõige tööturu osapoolte, liikmesriikide parlamentide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning kodanikuühiskonna parem kaasamine parandab Lissaboni strateegia tulemusi ning edendab avalikku mõttevahetust asjakohaste reformide üle; usub, et kõigi sidusrühmade kaasamist on võimalik tagada mitmetasandilise halduse põhimõtte asjakohase rakendamise kaudu;
Regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national politics of many EU countries; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensure its effective implementation; believes, in particular, that closer involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities as well as civil society will improve the results of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; believes that the mobilisation of all stakeholders can be ensured through proper implementation of the principle of multi-level governance;
väljendab taas kahetsust, et Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon ei ole Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komiteega konsulteerides ikka veel jõudnud kokkuleppele selge kava ja toimimisjuhendi osas, mis tagaksid kõigi asjaomaste ELi institutsioonide asjakohase koostöö ja täieliku osalemise Lissaboni strateegia jätkutegevuse asjakohases edasises käsitlemises; kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles esitama eelolevat poliitika koondsuuniste läbivaatamist ning tulevase tegevuskava „Lissabon II” kujundamist ja loomist silmas pidades kiiresti ettepanekud ELi asjaomaste institutsioonide tiheda koostöö kohta;
Regrets once again that a clear plan and code of practice has still not been agreed between Parliament, the Council and the Commission in consultation with the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, which would guarantee appropriate cooperation and the full involvement of all relevant EU institutions concerned in the appropriate further handling of the follow-up of the Lisbon Strategy; calls, in this connection, on the Council and the Commission to submit forthwith proposals for the close cooperation of the relevant EU institutions with a view to the impending revision of the integrated policy guidelines as well as the reflection and set-up of the forthcoming Lisbon II agenda;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the PlaceNameplaceMemberPlaceType States and the candidate countries, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
Esitaja(d): Klaus-Heiner Lehne, fraktsiooni PPE-DE nimel Ieke van den Burg, fraktsiooni PSE nimel Diana Wallis, fraktsiooni ALDE nimel Francesco Enrico Speroni, fraktsiooni UEN nimel
by Klaus-Heiner Lehne, on behalf of the EPP-ED Group by Ieke van den Burg, on behalf of the PSE Group by Diana Wallis, on behalf of the ALDE Group by Francesco Enrico Speroni, on behalf of the UEN Group
Töötajate osalemine Euroopa äriühingu põhikirjaga äriühingutes ja muud kaasnevad meetmed
on employees' participation in companies with a European statute and other accompanying measures
Euroopa Parlamendi resolutsioon töötajate osalemise kohta Euroopa äriühingu põhikirjaga äriühingutes ja muude kaasnevate meetmete kohta
European Parliament resolution on employees' participation in companies with a European statute and other accompanying measures
võttes arvesse väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” ning komisjoni 2008. ja 2009. aasta tööprogrammi;
having regard to the Small Business Act and the Commission's 2008/2009 Work Programme,
kutsub komisjoni üles alustama EÜ asutamislepingu artikli 138 alusel konsulteerimist tööturu osapooltega, et hinnata ja vajaduse korral muuta sujuvamaks, luua või tugevdada sätteid töötajate osalemise kohta Euroopa siseturul;
Calls on the Commission to start a consultation, on the basis of Article 138 of the EC Treaty, with the social partners, with a view to evaluating and where necessary streamlining, creating or reinforcing the provisions for employees' participation in the European internal market;
kutsub komisjoni üles hindama piiriüleseid probleeme, mis on seotud ettevõtte juhtimisega, maksuseadusega ja töötajate rahalise osalusega osakapitalis osaluse programmides, mis on seotud kõnealuse konsulteerimisega; nõuab võimaliku läbivaatamise ja/või uute ettepanekute arutamist nõukogu ja Euroopa Parlamendiga;
Calls on the Commission to assess crossborder problems with regard to corporate governance, tax law and employees' financial participation in shareholding programmes related to this consultation; calls for a possible review and/or new proposals to be discussed with the Council and Parliament;
kutsub komisjoni üles hindama Euroopa osaühingu põhikirja ettekirjutust, mille kohaselt tuleks osaniku antud laenu või muu sissemakse tagasimaksmist pidada vähem oluliseks, kui sissemakse osakapitali oleks olnud asjakohasem (st äriühingu enda ülelaenamise korral); usub, et kaaluda tuleks ettekirjutust, millega tagataks, et osanik peab tagastama saadud tagasimaksed, kui need maksti äriühingu maksejõuetuks muutumisele lähedasel ajal;
Calls on the Commission to assess a rule for the SPE statute according to which the reimbursement of a loan or other contribution by a shareholder should be subordinated where a contribution to the share capital would have been more appropriate (i.e. in case of overindebtedness of the company itself); believes that a rule should be considered which would provide that the shareholder has to return the reimbursement received if it was paid within a period close to the insolvency of the company;
suuliselt vastatava küsimuse B6‑0013/2009 alusel
further to Question for Oral Answer B6‑0013/2009
Ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) elluviimine
on the implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
Euroopa Parlamendi resolutsioon ühtse euromaksete piirkonna (SEPA) elluviimise kohta
European Parliament resolution on the implementation of the Single Euro Payments Area (SEPA)
võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga 4. mai 2006. aasta ühisavaldust ühtse euromaksete piirkonna kohta;
having regard to the joint statement from the Commission and the European Central Bank of 4 May 2006 on the Single Euro Payments Area,
võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2007. aasta augusti üldtoimetist nr 71 ühtse euromaksete piirkonna majandusliku mõju kohta;
having regard to the European Central Bank Occasional Paper No 71 of August 2007 on the economic impact of the Single Euro Payments Area,
võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus välismaksete kohta ühenduses (KOM(2008)0640);
having regard to the Commission proposal of 13 October 2008 for a regulation of the European Parliament and of the Council on cross-border payments in the Community (COM(2008)0640),
võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2008. aasta novembri kuuendat SEPA eduaruannet;
having regard to the sixth SEPA Progress Report of the European Central Bank of November 2008,
arvestades, et ühtne euromaksete piirkond (SEPA) on mõeldud makseteteenuste ühtse turuna, kus toimib tõhus konkurents ning kus ei tehta vahet eurodes sooritatavatel piiriülestel maksetel ja siseriiklikel maksetel;
whereas the Single Euro Payments Area (SEPA) is meant as an integrated market for payment services, which is subject to effective competition and where there is no distinction between cross-border and national payments in euro,
arvestades, et SEPA ei ole üksnes Euroopa Maksenõukogu eneseregulatsiooni algatus, vaid ka oluline avaliku poliitika algatus, mis tugevdab majandus- ja rahaliitu ning Lissaboni tegevuskava ning mida toetab makseteenuste direktiiv, millega tagatakse vajalik ühtlustatud õiguslik raamistik, ning seetõttu on Euroopa Parlament selle edukusest eriliselt huvitatud;
whereas SEPA is not only a self-regulatory initiative by the European Payments Council (EPC), but also a major public policy initiative reinforcing the Economic and Monetary Union as well as the Lisbon Agenda and supported by the Payment Services Directive, which provides the necessary harmonised legal framework, the success of which is, therefore, a matter of particular interest to Parliament,
arvestades, et üleminek SEPA-le algas ametlikult 28. jaanuaril 2008. aastal, mil käivitati SEPA kreeditkorralduse maksevahend, samas kui SEPA kaardimaksete raamistik on olnud jõus 1. jaanuarist 2008. aastal, ning et SEPA otsekorraldusskeem peaks hakkama tööle 1. novembril 2009. aastal;
whereas SEPA migration started officially on 28 January 2008 with the launch of the SEPA payment instrument for credit transfer, while the SEPA Cards Framework has been in force since 1 January 2008, and the SEPA Direct Debit scheme is scheduled to start on 1 November 2009,
arvestades, et õiguslikult siduvat tähtaega SEPA vahenditele üleminekuks seatud ei ole, kuigi kõik kaasatud osalised on nüüdseks ühel arvamusel, et see on SEPA edukuse jaoks möödapääsmatu;
whereas no legally binding end-date for migration to SEPA instruments has been set, whilst all parties involved now agree that this is imperative for SEPA to be successful,
arvestades, et üleminek SEPA-le on olnud loid: 1. oktoobri 2008. aasta seisuga tehti vaid 1,7 % kõikidest tehingutest SEPA kreeditkorralduse abil;
whereas SEPA migration has been sluggish: by 1 October 2008, only 1,7 % of total transactions were made by way of the SEPA Credit Transfer format,
arvestades, et on oluline, et kõik asjaomased sidusrühmad – õigusloojad, pangandus ja makseteenuste kasutajad (eelkõige avalik sektor, kes on suuremahuline maksetoodete kasutaja) – aitaksid kaasa SEPA elluviimisele;
whereas it is important that all relevant stakeholders - legislators, the banking industry and payment services users (in particular the public sector, which is a mass volume user of payment products) - contribute to achieving SEPA,
arvestades, et SEPA toodete kasutamine üksnes piiriüleste maksetehingute puhul ei tooks kaasa SEPA projekti edu, kuna säiliks killustatus ja ei suudetaks saavutada eeldatavat kasu pangandusele ning selle klientidele;
whereas the use of SEPA products merely for cross-border payment transactions would not result in the success of the SEPA project, as fragmentation would persist and anticipated benefits for the banking industry as well as for its customers could not be realised,
arvestades, et 4. septembril 2008. aastal teatas Euroopa Komisjon ja Euroopa Keskpank Euroopa Maksenõukogule, et nad olevat valmis toetama mitmepoolse vahendustasu ideed piiriüleste otsekorralduste puhul SEPA raamistikus tingimusel, et niisugused tasud on objektiivselt põhjendatud ja kohaldatavad üksnes piiratud aja jooksul;
whereas on 4 September 2008, the Commission and the European Central Bank indicated to the EPC that they would be prepared to support the idea of a multilateral interchange fee (MIF) for cross-border direct debits within the framework of SEPA on condition that such fees were objectively justified and applicable only for a limited period,
arvestades, et komisjon juhtis tähelepanu kehtiva mitmepoolse vahendustasuga seotud mureküsimustele ning et tööstusel on raskusi nõuetekohase lahenduse leidmisel;
whereas the Commission has pointed out concerns about existing MIF, and the industry has difficulties devising a proper solution,
arvestades, et seoses SEPA kaardimaksete raamistikul põhineva ELi kaardilahenduse leidmisega tuleks lahendada ka mitmepoolse vahendustasu kohaldamise küsimus;
whereas with regard to an EU card solution based on the SEPA Cards Framework, the application of a MIF should also be resolved,
arvestades, et tuleks tagada olemasolevate otsekorralduslepingute jätkuv õiguslik kehtivus, kuna uute lepingute allkirjastamise kohustus siseriiklikelt otsekorraldusskeemidelt SEPA otsekorraldusskeemile üleminekul oleks koormav,
whereas the continued legal validity of existing direct debit mandates should be ensured, as the obligation to sign new mandates when switching from national direct debit schemes to the SEPA Direct Debit scheme would be burdensome;
rõhutab oma jätkuvat toetust SEPA loomisele, kus toimib tõhus konkurents ning kus ei tehta vahet eurodes sooritatavatel piiriülestel maksetel ja siseriiklikel maksetel;
Emphasises its continued support for the creation of SEPA, which is subject to effective competition and where there is no distinction between cross-border and national payments in euro;
kutsub komisjoni üles seadma SEPA toodetele üleminekuks selge, asjakohase ja siduva lõpptähtaja, mille kuupäev ei tohiks olla hiljem kui 31. detsember 2012 ning pärast mida tuleks kõik eurodes sooritatavad maksed teostada SEPA standardeid kasutades;
Calls on the Commission to set a clear, appropriate and binding end-date, which date should not be later than 31 December 2012, for migrating to SEPA products, after which date all payments in euro would have to be made using the SEPA standards;
kustub komisjoni üles tagama õiguskindluse mitmepoolse vahendustasu kohaldamise osas piiriüleste otsekorralduste suhtes, mis kehtib eelkõige niisuguse ajahetke määratlemise kohta, pärast mida on keelatud kõik mitmepoolsed vahendustasud (nii piiriüleste kui ka sireriiklike maksete puhul);
Calls on the Commission to provide for legal clarity as regards the application of a MIF for cross-border direct debits, in particular the definition of a point in time after which all MIFs (for cross-border and national payments) shall be prohibited;
kutsub komisjon üles selgitama täiendavalt kaardimaksete mitmepoolse vahendustasu küsimust;
Calls on the Commission to clarify further the issue of MIF for card payments;
nõuab suuremaid jõupingutusi liikmesriikides asjakohaste lahenduste leidmiseks, et tagada olemasolevate otsekorralduslepingute jätkuv õiguslik kehtivus SEPA otsekorraldusskeemis;
Calls for increased efforts to find appropriate solutions in the Member States to ensure the continued legal validity of existing direct debit mandates in the SEPA Direct Debit scheme;
kutsub liikmesriike üles julgustama oma riiklikke haldusorganeid kasutama SEPA tooted niipea kui võimalik ning andma neile üleminekuprotsessis kiirendava rolli;
Calls on Member States to encourage their public administrations to use SEPA products as soon as possible and to give them a catalytic role in the migration process;
kutsub komisjoni üles tagama, et SEPA vahenditele ülemineku tulemuseks ei oleks ELi kodanike jaoks veelgi kulukam maksesüsteem;
Calls on the Commission to ensure that the migration to SEPA instruments will not result in a more expensive payment system for EU citizens;