natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
– having regard to Council conclusions on ‘Innovative approaches for chronic diseases in public health and healthcare systems’ of 7 December 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
– võttes arvesse nõukogu 22. juuni 2006. aasta järeldusi ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning nõukogu 6. juuni 2011. aasta järeldusi pealkirjaga „Tänapäevaste, reageerimisvõimeliste ja jätkusuutlike tervishoiusüsteemide suunas” http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf
– having regard to the Council conclusions on ‘Common values and principles in European Union Health Systems’ of 22 June 2006 and to the Council conclusions ‘Towards modern, responsive and sustainable health systems’ of 6 June 2011 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf
– võttes arvesse nõukogu 10. mai 2010. aasta järeldusi ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf
– having regard to the Council conclusions on ‘the EU role in Global Health’ of 10 May 2010 http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf
A. arvestades, et WHO andmetel on Euroopas 86% surmajuhtudest mittenakkuslike haiguste põhjustatud;
A. whereas, according to the WHO, 86% of deaths in Europe are caused by non-communicable diseases (NCDs);
B. arvestades, et neli kõige levinumat mittenakkuslikku haigust on südame-veresoonkonna haigused, hingamisteede haigused, vähk ja diabeet;
B. whereas the four most common NCDs are cardiovascular diseases, respiratory diseases, cancer and diabetes;
C. arvestades, et südame-veresoonkonna haigused on peamiseks surma põhjuseks, nende tagajärjel sureb igal aastal rohkem kui kaks miljonit inimest; arvestades, et kõige sagedasemateks südame-veresoonkonna haigusteks on südame isheemiatõbi ja rabandus, mille arvele langeb vastavalt rohkem kui üks kolmandik (741 000) ja pisut üle neljandiku (508 000) kõigist südame-veresoonkonna haigustega seotud surmajuhtumitest;
C. whereas cardiovascular diseases are the largest cause of death, killing more than 2 million people every year; whereas the most common cardiovascular diseases are coronary heart disease and strokes, which account respectively for over a third (i.e. 741 000) and just over a quarter (i.e. 508 000) of all cardiovascular disease-related deaths;
D. arvestades, et teiseks peamiseks surma põhjuseks on vähk, mille levimus elanikkonna seas on 3–4%, mis eakate hulgas tõuseb 10–15%le; arvestades, et igal aastal diagnoositakse ELis umbes 2,45 miljonil inimesel vähk ning registreeritakse 1,23 miljoni inimese surm sellesse haigusse; arvestades, et laste vähktõve esinemismäär kasvab Euroopas igal aastal rohkem kui 1% võrra;
D. whereas cancer is the second largest cause of death, with a population prevalence of 3-4%, which increases to 10-15% among the elderly; whereas every year an estimated 2.45 million people in the EU are diagnosed with cancer and 1.23 million deaths from the disease are recorded; whereas childhood cancer is increasing at a rate of more than 1% per year in Europe;
E. arvestades, et ennetatavaid hingamisteede kroonilisi haigusi, nagu astma ja krooniline obstruktiivne kopsuhaigus, põevad miljonid inimesed Euroopas;
E. whereas preventable chronic respiratory diseases, such as asthma and chronic obstructive pulmonary disease (COPD), affect millions of people in Europe;
F. arvestades, et puudub ELi strateegia või algatus, mis põhjalikult tegeleks diabeediga (I ja II tüüpi diabeet), mida hinnanguliselt põeb rohkem kui 32 miljonit ELi kodanikku, umbes sama palju inimesi kannatab nõrgenenud glükoositaluvuse all ja väga suure tõenäosusega kujuneb neil välja kliiniliselt diagnoositav diabeet; arvestades, et need arvud võivad 2030. aastaks suureneda 16% võrra, põhjuseks leviv ülekaalulisus, Euroopa rahvastiku vananemine ja muud tegurid, mis tuleb veel kindlaks määrata ja milleks on vaja rohkem teadusuuringuid;
F. whereas there is no EU-wide strategy or initiative comprehensively targeting diabetes (Type 1 and Type 2), which is estimated to affect more than 32 million EU citizens, with a similar number suffering from impaired glucose tolerance and facing a very high probability of progressing to clinically manifest diabetes; whereas these figures are expected to increase by 16% by 2030 as a result of the obesity epidemic, the ageing of the European population and other factors yet to be determined on which more research is needed;
G. arvestades, et enamiku krooniliste mittenakkuslike haiguste põhjustajate hulka kuuluvad neli riskitegurit üheskoos: tubaka tarbimine, tasakaalustamata toitumine, alkoholi tarbimine ja vähene kehaline aktiivsus; arvestades, et kokkupuude keskkonna saasteainetega on viies oluline tegur, mida tuleb arvesse võtta;
G. whereas four risk factors together account for a majority of chronic NCDs: tobacco consumption, unbalanced diets, alcohol intake and lack of physical activity; whereas exposure to environmental contaminants is the fifth important factor to be considered;
H. arvestades, et tubaka tarvitamine on ärahoitavate surmade peapõhjus ning selle tagajärjel sureb üks igast kahest pikaajalisest tubaka tarbijast;
H. whereas tobacco consumption is the leading cause of preventable deaths and kills up to one in every two long-term tobacco users;
I. arvestades, et alkoholi tarbimine, kehv toit ja vähene kehaline aktiivsus võivad oluliselt suurendada riski haigestuda teatud tüüpi südame-veresoonkonna haigustesse, vähktõvesse ja diabeeti;
I. whereas alcohol intake, poor nutrition and a lack of physical activity can contribute significantly to the risk of developing certain types of cardiovascular diseases, cancers and diabetes;
J. arvestades, et kehalist aktiivsust tähtsustatakse üha enam mittenakkuslike haiguste ennetamisel;
J. whereas physical exercise is increasingly recognised as playing an important role in the prevention of NCDs;
K. arvestades, et enamikku kroonilistest mittenakkuslikest haigustest on võimalik ära hoida, eelkõige vähendades või vältides selliseid riskitegureid nagu suitsetamine, tasakaalustamata toitumine, vähene kehaline aktiivsus, alkoholi tarbimine ja kokkupuude teatud keemiliste ainetega; arvestades, et tõhus keskkonnapoliitika, sealhulgas kehtivate õigusaktide ja standardite rakendamine, pakub suuri ennetusvõimalusi;
K. whereas the majority of chronic NCDs can be prevented, more particularly by reducing or avoiding key risk factors such as smoking, unbalanced diets, physical inactivity, alcohol consumption and exposure to certain chemical substances; whereas an effective environmental policy, including the implementation of existing legislation and standards, offers major prevention opportunities;
L. arvestades, et suuremal osal mittenakkuslikel haigustel on ühised sümptomid, nagu krooniline valu ja vaimse tervise probleemid, mis otseselt mõjutavad põdejaid ja nende elukvaliteeti ning millega tuleks ühise, horisontaalse lähenemise abil tegeleda, et tervishoiusüsteemid saaksid nende haigustega palju kulutasuvamalt võidelda;
L. whereas the majority of NCDs have common symptoms, such as chronic pain and mental health problems, which directly affect sufferers and their quality of life and should be addressed by means of a common, horizontal approach, so that healthcare systems can tackle these diseases more cost-effectively;
M. arvestades, et haiguste ennetamise võimalusi pole kaugeltki ammendatud, kuigi on täheldatud, et kogu elanikkonda hõlmavad mittenakkuslike haiguste ennetamise strateegiad vähendavad järjekindlalt kulusid;
M. whereas opportunities for disease prevention remain underexploited, even though it has been demonstrated that population-wide NCD-prevention strategies consistently reduce costs;
N. arvestades, et 97% tervishoiukuludest on praegu seotud raviga ja ainult 3% investeeritakse ennetusse, ning arvestades, et diagnostika ja ravi üha suurema kättesaadavuse tõttu kasvavad mittenakkuslike haiguste ravi- ja hoolduskulud järsult;
N. whereas 97% of health expenditure currently goes on treatment, but only 3% on investment in prevention, and whereas the cost of treating and managing NCDs is increasing dramatically owing to the wider availability of diagnostics and treatments;
O. arvestades, et WHO hinnangul toimub mittenakkuslike haiguste kasv igal pool maailmas ning 2030. aastal nõuavad nad 52 miljoni inimese elu;
O. whereas the WHO regards the increase in NCDs as an epidemic and estimates that it will claim the lives of 52 million people by 2030;
P. arvestades, et Maailma Majandusfoorumi ja Harvardi Rahvatervise Kooli andmetel põhjustavad mittenakkuslikud haigused ajavahemikul 2005–2030 maailmamajanduse kogutoodangule 25 triljoni euro suuruse kahjumi;
P. whereas data from the World Economic Forum and the Harvard School of Public Health estimates that NCDs will cause a €25 trillion global economic output loss over the period from 2005 to 2030;
Q. arvestades, et mittenakkuslikud haigused võivad takistada Euroopa 2020. aasta strateegiat ning jätta inimesed ilma õigusest elada tervelt ja tegusalt;
Q. whereas NCDs could hamper the Europe 2020 strategy and deprive people of the right to live healthy and productive lives;
R. arvestades, et EL peab olema eestvedaja, et kiirendada edasiminekut ülemaailmsete terviseteemadega, mille hulka kuuluvad tervisealased aastatuhande arengueesmärgid ja mittenakkuslikud haigused, nagu on märgitud nõukogu järeldustes ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas;
R. whereas the EU has a central role to play in speeding up progress on global health challenges, including the health Millennium Development Goals and NCDs, as stated in the Council conclusions on the EU’s role in global health;
S. arvestades, et sünnieelsetel tingimustel, kaasa arvatud kokkupuutel keskkonnasaastusega, on eluaegne mõju mitmes aspektis tervisele ja heaolule, suureneb hingamisteede haiguste tõenäosus ning vähktõve ja diabeedi risk;
S. whereas pre-natal conditions, including exposure to environmental pollution, have a lifelong impact on many aspects of health and well-being, in particular the likelihood of developing respiratory diseases, and may be contributing to cancer and diabetes;
T. arvestades, et kui keskmiselt elavad inimesed kauem ja tervemalt kui eelmistes põlvkondades, siis nüüd on vananeva rahvastiku ja kõige eakamate uue nähtuse kontekstis ELil vaja tegeleda krooniliste haiguste levikuga ja komplekshaigustega ning sellest tuleneva ohuga või suurema survega riiklike tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele;
T. whereas, while on average people are living longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population and the new phenomenon of the ‘oldest old’, with an epidemic of chronic diseases and multi-morbidities, as well as with a resulting threat to or increased pressure on the sustainability of national healthcare systems;
U. arvestades, et sotsiaalmajanduslikud faktorid on samuti tähtsad tervist mõjutavad tegurid ning ebavõrdsust tervishoiu valdkonnas esineb nii liikmesriikide vahel kui ka riigisiseselt;
U. whereas socio-economic factors are also important health determinants and health inequalities exist both between and within Member States;
V. arvestades, et 2020. aastaks on Euroopas puudu 1 miljon tervishoiutöötajat, nende seas arstid, medõed, hambaarstid, farmatseudid ja füsioterapeudid;
V. whereas it is estimated that by 2020 the shortfall in healthcare workers in Europe, which includes physicians, nurses, dentists, pharmacists and physiotherapists, will have reached 1 million;
W. arvestades, et sotsiaalsed ja keskkonnafaktorid tuleks selgelt määratleda tervist mõjutavate teguritena, võttes arvesse näiteks seda, et õhusaaste siseruumides põhjustab igal aastal 1,6 miljoni inimese surma ning on seega Euroopas tõsine keskkonnast tingitud terviseoht, mis vähendab oluliselt oodatavat eluiga ja tootlikkust;
W. whereas social and environmental factors should be clearly identified as determinants of health, given that, for example, indoor air pollution is responsible for the deaths of 1.6 million people every year, making it a major environmental health threat in Europe and leading to significant reductions in life expectancy and productivity;
X. arvestades, et ELi kodanikele teeb muret võimalik keskkonnamõju nende tervisele, kusjuures kõige rohkem tuntakse muret ohtlike kemikaalide võimaliku mõju pärast; arvestades, et näiteks tahkete osakeste saastega seoses sureb igal aastal 27 ELi liikmesriigis rohkem kui 455 000 inimest südame- ja hingamisteede haiguste tagajärjel;
X. whereas EU citizens are concerned about the potential impact of the environment on their health, with the potential effect of hazardous chemicals being the greatest concern; whereas, for example, particulate pollution is linked to more than 455 000 deaths from cardio-respiratory ailments every year in the 27 EU Member States;
- vähendada ennetatavat suremust mittenakkuslikesse haigustesse 2025. aastaks 25% võrra, nagu on ettepaneku teinud WHO,
- the reduction of preventable NCD mortality by 25% by 2025, as proposed by the WHO,
- rakendada kulutõhusaid ja kulusäästvaid meetmeid, sealhulgas kiiremini rakendada WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev raamkonventsioon, vähendada kogu rahvastiku seas soola, suhkru, küllastunud rasvade ja transrasvade tarbimist, vähendada alkoholi tarbimist ning edendada kõigi jaoks paremat juurdepääsu kehalisele tegevusele, samuti vähendada üldist kokkupuudet keskkonnasaastusega,
- the implementation of cost-effective and cost-saving interventions, including the speedier implementation of the WHO Framework Convention on Tobacco Control, a population-wide reduction in salt, sugar, saturated fat and transfat intakes, a population-wide reduction in alcohol consumption, and the promotion of population-wide increased access to physical activity, as well as a population-wide reduction in exposure to environmental pollution,
- jälgida suundumusi mittenakkuslikesse haigustesse suremuse puhul ja nende haiguste ühiseid riskitegureid,
- monitoring of trends in NCD mortality and the common risk factors for NCDs,
- töötada välja ülemaailmsed ja riiklikud vastutusmehhanismid kõigi asjaomaste peamiste sidusrühmade jaoks,
- development of global and national accountability mechanisms for all key stakeholders involved,
- luua 2012. aastal kõrgetasemeline partnerlus, et edendada soovituste rakendamist ja korraldada 2014. aastal kõrgetasemeline kohtumine, et vaadata üle, mil määral on kohustustest kinni peetud;
- the establishment in 2012 of a high-level partnership to foster the implementation of the recommendations and the organisation in 2014 of a high-level meeting to review the degree to which commitments have been honoured;
23. rõhutab vajadust kehtestada prioriteedid andmete tsentraliseeritud kogumiseks, et saada võrreldavaid andmeid, mis võimaldavad paremat kavandamist ja soovituste tegemist kogu ELis;
Emphasises the need to establish priorities for centralised data collection with a view to obtaining comparable data that will make better planning and recommendations possible across the EU;
26. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi suursaadikule ÜRO juures, ÜRO peasekretärile ja WHO peadirektorile.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Vice-President of the Commission/High Representative of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the EU Ambassador to the UN, the UN Secretary-General and the Director-General of the WHO.
12.9.2011 B7-0489/2011 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK komisjoni avalduse alusel
12.9.2011 B7-0489/2011 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
Euroopa Liidu seisukoht ja kohustused mittenakkuslike haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel
on the European Union position and commitment in advance of the UN high-level meeting on the prevention and control of non-communicable diseases
PE472.670v01-00 B7‑0489/2011 Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu seisukoha ja kohustuste kohta mittenakkuslike haiguste ennetamist ja kontrolli käsitleva ÜRO kõrgetasemelise kohtumise eel
PE472.670v01-00 B7‑0489/2011 European Parliament resolution on the European Union position and commitment in advance of the UN high-level meeting on the prevention and control of non-communicable diseases
– võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli ülemaailmse strateegia elluviimise tegevuskava aastateks 2008–2013 http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241597418_eng.pdf
– having regard to the 2008-2013 WHO Action Plan for the Global Strategy for the Prevention and Control of Non communicable Diseases http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241597418_eng.pdf
– võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 11. septembri 2006. aasta resolutsiooni mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta WHO Euroopa piirkonnas http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf
– having regard to the World Health Organization’s Resolution of 11 September 2006 on the Prevention and control of non-communicable diseases in the WHO European region http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf
– võttes arvesse 2010. aasta oktoobris vastu võetud ÜRO resolutsiooni 64/265 mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/265&Lang=E
– having regard to UN resolution 64/265 on the prevention and control of non-communicable diseases of October 2010 http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/265&Lang=E
– võttes arvesse 2011. aasta aprillis vastu võetud Moskva deklaratsiooni tervislike eluviiside ja mittenakkuslike haiguste kontrolli kohta http://www.un.org/en/ga/president/65/issues/moscow_declaration_en.pdf
– having regard to the Moscow Declaration on healthy lifestyles and non-communicable disease control in April 2011 http://www.un.org/en/ga/president/65/issues/moscow_declaration_en.pdf
– võttes arvesse ÜRO peasekretäri aruannet mittenakkuslike haiguste ennetamise ja kontrolli kohta http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/66/83&Lang=E
– having regard to the Report of the UN Secretary General on prevention and control of non-communicable diseases http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/66/83&Lang=E
– võttes arvesse WHO 2008. aasta aruannet hingamisteede krooniliste haiguste ülemaailmse seire, ennetamise ja kontrolli kohta http://www.who.int/gard/publications/GARD%20Book%202007.pdf
– having regard to the WHO report of 2008 on the Global surveillance, prevention and control of chronic respiratory diseases http://www.who.int/gard/publications/GARD%20Book%202007.pdf
– võttes arvesse WHO 2011. aasta Astuuria deklaratsiooni http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/2011/asturiasdeclaration.php
– having regard to the WHO Asturias declaration 2011 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/2011/asturiasdeclaration.php
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 168 ja 179,
– having regard to Articles 168 and 179 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta resolutsiooni Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)001.
– having regard to its resolution of 1 February 2007 on Promoting Healthy Diets and Physical Activity Texts adopted, P6_TA(2007)001
tervisliku toitumise ja kehalise aktiivsuse edendamise kohta: Euroopa mõõde ülekaalulisuse, rasvumise ja krooniliste haiguste ennetamisel ning oma 25. septembri 2008. aasta resolutsiooni valge raamatu kohta toitumise, ülekaalulisuse ja rasvumisega seotud terviseküsimuste kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0461 .
: a European Dimension for the Prevention of Overweight, Obesity and Chronic Diseases and its resolution of 25 September 2008 on the White Paper on Nutrition, Overweight and Obesity-related Health Issues Texts adopted, P6_TA(2008)0461
– võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni südame-veresoonkonna haigustega võitlemise kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0346 .
– having regard to its resolution of 12 July 2007 on action to tackle cardiovascular disease Text adopted P6_TA(2007)0346
, 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni vähktõvega võitlemise kohta laienenud Euroopa Liidus Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0121 .
, its resolution of 10 April 2008 on combating cancer in the enlarged European Union Text adopted P6_TA(2008)0121
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm,
– having regard to decision 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council laying down the Sixth Community Environment Action Programme,
– võttes arvesse oma 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni demograafiliste probleemide ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0400 .
– having regard to its resolution of 11 November 2010 on the demographic challenge and solidarity between generations Texts adopted P7_TA(2010)0400
ning 6. mai 2011. aasta resolutsiooni tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0081 .
and its resolution on reducing health inequalities in the EU Text adopted P7_TA(2011)0081
– võttes arvesse oma 6. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni teatise „Vähktõve vastu võitlemise meede: Euroopa partnerlus” kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0152 .
– having regard to its resolution of 6 May 2010 on the Commission communication on Action Against Cancer: European Partnership Text adopted P7_TA(2010)0152
ning 6. mai 2010. aasta resolutsiooni komisjoni valge raamatu „Kliimamuutustega kohanemine: Euroopa tegevusraamistik” kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0154 .
and its resolution of 6 May 2010 on the Commission White Paper: ‘Adapting to climate change: Towards a European framework for action’ Text adopted P7_TA(2010)0154
– võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles käsitletakse rahvatervise ja tervishoiusüsteemide uuenduslikke lähenemisviise kroonilistele haigustele http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
– having regard to Council conclusions on ‘Innovative approaches for chronic diseases in public health and healthcare systems’ of 7 December 2010) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf
A. arvestades, et WHO andmetel on Euroopas 86% surmajuhtudest mittenakkuslike haiguste põhjustatud;
A. whereas according to the WHO, 86% of deaths in Europe are caused by non-communicable diseases;
B. arvestades, et neli kõige levinumat mittenakkuslikku haigust on südame-veresoonkonna haigused, hingamisteede haigused, vähk ja diabeet, alahindamata teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi;
B. whereas the four most common non-communicable diseases are cardiovascular diseases, respiratory diseases, cancer and diabetes, without neglecting other important non-communicable diseases;
C. arvestades, et südame-veresoonkonna haigused on peamiseks surma põhjuseks, nende tagajärjel sureb igal aastal rohkem kui kaks miljonit inimest; arvestades, et kõige sagedasemateks südame-veresoonkonna haigusteks on südame isheemiatõbi ja rabandus, mille arvele langeb vastavalt rohkem kui üks kolmandik (741 000) ja pisut üle neljandiku (508 000) kõigist südame-veresoonkonna haigustega seotud surmajuhtumitest;
C. whereas cardiovascular diseases are the first cause of deaths accounting for more than 2 million deaths every year; the most common cardiovascular diseases are coronary heart disease and stroke, which account respectively for over a third (i.e. 741,000) and just over a quarter (i.e. 508,000) of all cardiovascular deaths;