natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vastupidi, innovatsiooni poole tuleb avalikus ja erasektoris pidevalt püüelda ning seda tuleb aktiivselt toetada ELi ja selle liikmesriikide poolt ühtsete haridus-, uurimis-, tööstus-, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste strateegiate kaudu;
On the contrary, it must be a constant endeavour in the public and private sector and be actively supported by means of cohesive educational, research, industrial, social and environmental strategies on the part of the EU and its Member States;
tunnistab kultuuri- ja loovtööstuse tähtsust innovatsiooni kontekstis, võttes arvesse, et uurimuste kohaselt on suhteliselt rohkem kultuuri- ja loovtööstuse teenuseid kasutavad firmad ka innovatsiooni alal märgatavalt edukamad;
Recognises the importance of cultural and creative industries in the context of innovation, given that studies prove that firms that make proportionately greater use of services of the cultural and creative industries perform significantly better on innovation;
kinnitab, et innovatsiooni soodustab võrgu erapooletus ja standardite avatus;
Affirms the principle of net neutrality and of open standards as drivers of innovation;
Kodanikukeskne innovatsiooniühiskond
Citizen-centred Innovation Society
rõhutab, et kodanike vajadused ja ettevõtete aktiivne osalus on innovatsiooni peamiseks taganttõukavaks jõuks; märgib, et innovaatilise ühiskonna loomine peab seetõttu baseeruma selle kodanike osalusel, võimaldades neil väljendada oma vajadusi ja loovpotentsiaali alt üles ja selliste innovaatiliste lahenduste loomisega, mis aitavad üksikisikutel panustada ressursitõhususse;
Stresses that citizens' demands and active engagement of businesses are the key drivers of innovation; points out that the creation of an innovative society must therefore be based on the participation of its citizens, by enabling them to articulate their needs and their creative potential through a bottom-up approach and by providing innovative solutions enabling individual citizens to contribute to resource efficiency;
tõstab esile vajadust luua õppimise, teadmishimu- ja riskide võtmise kultuur; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema tõsiseid pingutusi, et minna üle innovaatilisele, teadmishimul ning riskide võtmisel põhinevale ja lüüasaamisest end mitte heidutada laskvale mõtteviisile, julgustada jätkusuutlikumate tarbimisharjumuste juurutamist ja edendada aktiivselt kodanike ja ettevõtete osalust innovatsioonis ja avatud innovatsiooni süsteemis; rõhutab, et innovatsioon on protsess, mida valitsused täielikult juhtida ei saa ega tohikski, ning et see vajab soodsaid tingimusi, mis annavad piisava paindlikkuse ettenägematu arengu toetamiseks;
Highlights the need to create a culture of learning, curiosity and risk-taking; calls therefore upon the Commission and the Member States to put serious effort into bringing about a change of mindset towards innovative and curiosity-driven thinking and risk-taking, and a more permissive attitude towards failure, by encouraging sustainable consumer patterns and actively promoting citizens' and businesses' engagement in innovation and an open-innovation system; emphasises that innovation is a process that neither can nor should be steered completely by governments and needs favourable conditions that allow for sufficient flexibility to support unforeseen developments;
on seisukohal, et teadmiste edendamine ja mitmekülgne rakendamine ei kaota vajadust anda avatud ja osavõtlik hinnang rakenduste eetilistele, sotsiaalsetele ja poliitilistele tagajärgedele; juhib tähelepanu sellele, et teaduskultuuri tuleb edendada ja levitada laiema üldsuse seas;
Considers that the advance of knowledge and its multiple applications do not eliminate the need for an open and participatory evaluation of the ethical, social and political implications of those applications; draws attention to the need to promote and disseminate scientific culture among the general public;
on seisukohal, et tuleb toetada algatusi, mis edendavad teadusalast dialoogi ning tulemuste levitamist lisaks teadusringkondadele võimalikult ulatuslikule publikule, tähtsustades sellega kodanikuühiskonna rolli teadustöös;
Considers that steps should be taken to support initiatives aimed at promoting scientific dialogue and the dissemination of findings among the widest possible public, in addition to the scientific community, increasing the role of civil society in research;
leiab, et prioriteediks peaks olema aidata kaasa innovatsioonikultuuri arengule piirkondlikul tasandil, seda nii ettevõtjate, kutseharidust omandavate noorte ja töötajate kui ka partnerite hulgas, kellel on mõju ettevõtlusalasele tegevusele, näiteks piirkonna avalike otsuste tegijad, teaduskeskused, ettevõtete klastrid ja rahastamisasutused, kes paljudel juhtudel ei ole piisavalt teadlikud oma piirkonna ettevõtete, eeskätt VKEde (kaasa arvatud mikro- ning käsitööettevõtete) innovatsioonialasest suutlikkusest;
Considers that priority should be given to fostering the development at regional level of an innovation culture, both among entrepreneurs, young people undergoing vocational training and workers, and among the partners who have an influence on business activities, such as regional public decision-makers, research centres, business clusters and funding bodies, which in many cases are not sufficiently aware of the innovation capacities of the firms in their regions, in particular the SMEs (including micro-enterprises and craft firms);
rõhutab, et kodanike kaasamiseks innovatsiooni on vaja õiget arusaamist teaduslikust progressist ja kõigest, mis sellega seondub; kutsub üles tõhustama teaduslike ja tehniliste teadmiste levitamist; rõhutab, kui tähtsad on elukestev õpe ja meetmed, mis on suunatud teadusele ja tehnoloogiale vähemate juurdepääsuvõimalustega elanikerühmadele, eelkõige maaelanikele;
Stresses that a proper understanding of scientific progress and what it entails is essential if the public are to be involved in the innovation effort; calls for the dissemination of scientific and technical knowledge to be stepped up; stresses the importance of both lifelong learning and measures specifically targeted at population groups that have less easy access to science and technology, in particular rural communities;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama niisuguste innovatsioonil ja loovusel põhinevate jätkusuutlike majandusmudelite väljatöötamist, mis loovad ja kaitsevad kõrget kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti Euroopas;
Calls on the Commission and the Member States to promote the development of sustainable economic models based on innovation and creativity which create and protect highly qualified jobs in Europe;
rõhutab, kui tähtis on innovatsiooni jaoks alt üles suunatud lähenemine ning loovideedele avatud keskkonna edendamine, et kasvatada tootlikkust, anda töötajatele suuremaid volitusi ja arendada välja lahendusi veel lahendamata ühiskondlikele probleemidele (nagu näiteks kaasamine ja sisseränne);
Highlights the importance of a bottom-up approach to innovation and the promotion of an open environment for creative ideas, so as to spur productivity growth, empower employees and develop solutions for unmet social needs (such as inclusion and immigration);
kutsub üles täiendama praegust eelrahastamist uue rahastamismehhanismiga, näiteks konkursi- või ergutusauhinnad Euroopa novaatoritele (üksikisikutele või meeskondadele), et ergutada ideid ja tunnustada innovatsiooni, nt sotsiaalselt väärtuslikes valdkondades, kus teadmisi luuakse avaliku hüvena; kutsub komisjoni üles kaaluma, kas auhinnasüsteemi esimene katsetamine täisväärtusliku eluperioodi pikendamise katseprojekti raames oleks asjakohane;
Calls to complement the current up-front financing with new financing mechanism such as award competitions or inducement prizes for European innovators (individuals or teams) to encourage ideas and reward inventions, for instance in socially valuable fields whereby knowledge is created as public good; invites the Commission to consider whether a first pilot of an award system within the pilot European Innovation Partnership on healthy ageing is appropriate;
rõhutab, et sotsiaalne innovatsioon tähendab uusi ja tõhusaid lahendusi pakilistele sotsiaalsetele vajadustele ning selliseid lahendusi loovad üksikisikud või organisatsioonid ühiskondlikust vajadusest, mitte aga tingimata ärilisest vajadusest tingituna; rõhutab ka, et sotsiaalne innovatsioon annab kõikidele kodanikele võimaluse parandada oma töö- ja elukeskkonda ning võib seeläbi aidata tugevdada Euroopa sotsiaalmudelit;
Stresses that social innovation is about new and effective solutions to pressing social needs, created by individuals or organisations with a social, and not necessarily a commercial imperative; further stresses that social innovation provides an opportunity for citizens, in any role, to enhance their working and life environment and thus could help strengthen the European social model;
rõhutab, et sotsiaalses innovatsioonis on tähtis roll sotsiaalsel ettevõtlusel (ühistud, vastastikused kindlustusseltsid, ühingud ja sihtasutused), sest seal töötatakse välja ja rakendatakse vahendid täitmaks vajadusi, mida turg ega tavaettevõtluse vormid arvesse ei võta;
Emphasises the role played by the social economy sector (cooperatives, mutual societies, associations and foundations) in social innovation by devising and implementing the means to meet needs which are not taken into account by the market and by the conventional forms of entrepreneurship;
on seisukohal, et ELi innovatsioonistrateegiaga tuleks vabastada töötajate potentsiaal, võimaldades ka mitteakadeemilistel töötajatel saada osa erinevatest ELi kavadest ja innovatsiooniprojektidest ning neis kaasa lüüa;
Considers that the EU Innovation strategy should unleash the potential of employees by allowing also non-academic employees to be part of and participate in different kinds of EU schemes and innovation-projects;
rõhutab, et innovaatilise liidu strateegias tuleb innovatsiooniga seoses tunnustada tavatöötajate ideede, ettepanekute ja oskuste olulisust.
Points out that the Innovation Union strategy must recognise the importance of ideas, suggestions and competencies of ordinary employees when it comes to innovation.
Mitmed uuringud viitavad tõsiasjale, et töötaja algatatud uuendused ei too kasu mitte ainult äritegevusele, vaid suurendavad ka tööga rahulolu ning – kui need õigel viisil ellu viia – võivad vähendada stressi;
Several studies point to the fact that employee-driven innovation is not only good for business but also job satisfaction and – if performed in the right way – something that may actually reduce stress;
kutsub ELi, riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi üles käivitama katseprojekti ja edendama sotsiaalse innovatsiooni alaseid teadusuuringuid ning tagama nendele ning avaliku ja erasektori partnerlustele avaliku sektori rahalist toetust, et panna alus tulevasele tegevusele selles valdkonnas; rõhutab, et sotsiaalne innovatsioon tuleb lisada sellistesse rahastamis- ja toetusprogrammidesse nagu Euroopa Sotsiaalfond, raamprogrammid ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (CIP);
Calls on the EU, national and regional and local authorities to launch the pilot project and promote research on social innovation and to provide public funds in support of it as well as public-private partnerships, that could serve as basis for the future activities in this field; stresses that social innovation should be included in funding and support programmes such as the European Social Fund, the Framework Programmes (FPs) and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP);
rõhutab teadustegevuse olulisust meditsiini valdkonnas, sest koos uuenduslike rakendustega aitab see suurendada majanduskasvu ja vananeva ühiskonna heaolu; toetab ülikoolide teadusosakondade ja meditsiinitööstuse vahelist tihedat koostööd selliste toodete ja teenuste väljatöötamisel, mida ELi kodanikud järgmisel kümnendil hädasti vajavad;
Stresses the importance of research in the medical sector, which, combined with innovative applications, will foster growth and well-being in an ageing society; supports close co-operation between university research departments and the medical industry in order to generate products and services that citizens in the EU will urgently need over the next decade;
kutsub komisjoni üles kasutama ühise strateegilise raamistiku vahendeid paremini ära ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamisel, et tagada bioloogia- ja meditsiiniteaduste alaste teadusuuringute infrastruktuuri kui avaliku sektori teadus- ja arendustegevusega seotud teenuse jätkusuutlik rakendamine, mille eesmärk on tagada kodanikele parem elukvaliteet ja teha seeläbi edusamme teadmistepõhise ühiskonna suunas, mis suudab toime tulla sotsiaalsete probleemidega Euroopas;
Calls on the Commission to leverage the resources of the Common Strategic Framework for EU Research and Innovation funding to ensure the sustainable implementation of biological and medical science research infrastructure as a public R&D service, oriented towards a better quality of life of the citizens, which is a way to make progress towards a knowledge-based society that can face the societal challenges in Europe;
on seisukohal, et innovatsioonipoliitika suurem tähtsustamine kujutab endast paljudes majandus- ja sotsiaalvaldkondades võimalust ajakohastada ja tugevdada avalikke teenuseid nii olemasolevates kui ka esilekerkivates valdkondades, hoogustades seega kvaliteedi ja tõhususe tõusu, uute töökohtade loomist, võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;
Considers that a greater emphasis on innovation policy represents an opportunity for the modernisation and reinforcement of public services in both existing and emerging fields, in a whole range of areas of economic and social life, thus boosting quality and efficiency, job creation, the fight against poverty and social exclusion, and economic, social and territorial cohesion;
on seisukohal, et teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni valdkonna jõupingutuste tihedam kooskõlastamine ei tohiks tähendada investeeringutest loobumist või alainvesteerimist, mis on tingitud osade liikmesriikide või piirkondade suuremast teadusalasest võimekusest võrreldes teistega; usub, et pigem peaks see kaasa tooma investeeringud teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni kindla ja ühtse baasi arendamisse eri riikides ja piirkondades, võttes arvesse nende eripärasid ja arengu taset ning pidades silmas kasutoova koostoimimise ja viljaka koostöö edendamist;
Considers that closer coordination of STI efforts should not imply disinvestment or underinvestment in the scientific capacity of certain Member States or regions to the detriment of others; believes that, rather, it should entail investment in developing a sound and consistent STI base in the different countries and regions, in line with their characteristics and levels of development, with a view to promoting beneficial synergies and fruitful cooperation;
rõhutab haridussüsteemide ajakohastamise olulisust; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et parandada (noorte) eurooplaste ettevõtlusalaseid ja kvantitatiivseid oskusi ja neid koolitada, lülitades ettevõtluse, loovuse ja innovatsiooni kõikidesse haridusvaldkondadesse ning edendades inimkapitali, et noored saaksid aktiivselt osaleda innovatsioonis, näiteks komisjoni programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” kaudu, kaitstes samas käsitöösektorit kui innovatsiooniallikat;
Stresses the importance of modernising the educational system; calls on the Member States to take action to improve the entrepreneurial and quantitative skills and training of (young) Europeans by incorporating entrepreneurship, creativity and innovation into all areas of education and improving human capital which enables them to play an active role in innovation, such as through the Commission's ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’ programme, while safeguarding craft trades as a source of innovation;
kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega tihedamat koostööd, et koostada prognoosid keskpikaks ja pikaks perioodiks tööturul nõutavate oskuste kohta ning soodustada ülikoolide ja ettevõtlussektori vahelist partnerlust, et toetada noorte siirdumist tööturule, aidates samas kaasa uuendusliku teadmistepõhise ühiskonna loomisele, rakendusuuringute arendamisele ja koolilõpetajatele paremate väljavaadete loomisele tööturul;
Calls on the Commission to work more closely with the Member States in order to draw up medium- and long-term forecasts regarding the skills required by the employment market, and to encourage partnerships between universities and the business sector in order to foster the transition of young people to the employment market while helping to create an innovative, knowledge-based society, develop applied research and create better employment market prospects for graduates;
51 märgib, et majanduskriisi ajal on väga oluline meelitada noori uut tüüpi töökohtadele ja tagada, et oskuste arendamise programmid kergendaksid noorte pääsu tööturule, et võimaldada neil kasutada ära kogu oma tööalane potentsiaal, et vähendataks alla 25-aastaste hulgas valitsevat suurt tööpuudust ja rakendataks noorema põlvkonna oskusi uue tehnoloogia kasutamise kaudu;
51 Notes that in times of crisis, it is essential to attract young people to the new types of jobs available and to ensure that skill programmes promote access to the labour market for young people, with a view to enabling them to make the most of their job potential, combating high unemployment among people under the age of 25 years and capitalising on the younger generation's skills in using new technologies;
nõuab, et kõrvaldataks kvalifikatsiooni puudujäägid loodusteaduse, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika valdkonnas; rõhutab koolitustaseme, elukestva õppe ja kutseõppe kättesaadavamaks muutmise ning töötajate jätkuõppe edendamise tähtsust, samuti selliste koolituste korraldamise olulisust, mille olemus on kaasav ja mis ei ole naiste suhtes diskrimineerivad, ning nende koolituste kättesaadavaks muutmist; on siiski seisukohal, et need meetmed peaksid olema varasemast rohkem suunatud eelkõige vähem kvalifitseeritud töötajatele, kellel on oht kaotada uute tehnoloogiate kasutusele võtmise tagajärjel töökoht, kuna neil puuduvad ümberkorralduste ja muutustega kaasnevad nõutavad oskused; tuletab meelde ka vajadust arendada edasi kõiki koolitustegevusi kõigil koolitustasemetel, et toetada rohkem loovust, uuenduslikkust ja ettevõtlikkust;
Calls for efforts to overcome skill shortages in the fields of science, technology, engineering and mathematics; stresses the importance of enhancing the quality of training, improving access to lifelong learning and vocational training, promoting continuous training for employees, and making arrangements for access to, and the organisation of, such training which are inclusive and do not discriminate against women; takes the view, however, that these measures should be aimed primarily at workers assigned to less skilled work than was previously the case, who are at risk of losing their jobs as a result of the introduction of new technologies, and at those made redundant because they lack the skills necessitated by restructuring and conversion; recalls also the need to develop all training activities, at all levels of training, more fully in order to enhance creativity, innovativeness and entrepreneurship;
rõhutab elukestva õppe taseme tõstmise tähtsust, samuti kõigile suunatud koolitustegevuse arendamise tähtsust, et tugevdada ökoinnovaatilisust ja ettevõtlust ning tagada tööjõule võimalus kompetentsipõhise koolituse kontseptsioonile toetudes kohandada oma oskusi säästva majanduse tööturu vajadustega; kutsub liikmesriike, tööandjaid ja töötajaid üles tunnistama, et oskuste juhtimine, koolitus ja elukestev õpe innovatsiooni valdkonnas on jagatud vastutus, nagu kinnitatakse ka tööturu osapoolte 2002. aasta elukestva õppe raamlepingus;
Stresses the importance of raising the level of lifelong learning and of developing training activities for all in order to enhance eco-innovativeness and entrepreneurship and ensure that the workforce can adjust its skills to the labour market needs of a more sustainable economy founded on competence-based training concepts; calls on the Member States, employers and employees to recognise skills management, training and lifelong learning for innovation as a shared responsibility, as acknowledged in the social partners' 2002 framework agreement on lifelong learning;
rõhutab, et võttes arvesse üliõpilaste vähesust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, tuleb võtta meetmeid selleks, et ükski üliõpilane ei jätaks rahalistel põhjustel õpinguid pooleli, samuti selleks, et rahalised vahendid ei piiraks ühtki üliõpilast haridusasutuse valikul, ning et seetõttu on oluline jätkata selliste pangalaenude kättesaadavamaks tegemise toetamist, mida võivad osaliselt rahastada liikmesriigid;
Points out that, given the shortage of higher education students in the fields of science and technology, steps must be taken to ensure that no students abandon their studies or are limited in their choice of educational establishment for financial reasons, and that it is therefore necessary to continue to promote access to bank loans which can be partially financed by the Member States;
rõhutab vajadust leida üles mitteaktiivsed potentsiaalsed novaatorid, eriti VKEde hulgas; juhib tähelepanu vahendajaorganisatsioonide rollile mitteaktiivsete potentsiaalsete novaatorite tuvastamisel, neile stiimulite pakkumisel, nende nõustamisel ja innovatsiooni toetamisel; on seisukohal, et selliseid organisatsioone peaks tugevdama ja nende jaoks tuleks välja arendada kava, mille eesmärk on parandada väljaõpet, kvalifikatsiooni ja asjatundlikkust, ning et tulevikus peaks kaht elukutset võimaldava kaheotstarbelise väljaõppe mudelite tähtsus kasvama;
Underlines the need to detect sleeping innovators, in particular among SMEs; points to the important role of intermediate organisations in detecting sleeping innovators, providing incentives, giving advice and supporting innovation; takes the view that these organisations should be strengthened, that a programme aimed at improving training, qualifications and expertise should be developed for them, and that in the future the importance of models for dual-purpose training courses for two professions should increase;
rõhutab, et tähtis on omandada põhioskused ja hea üldine kultuuritase, et tagada parem kohanemisvõime töökeskkonnaga; toonitab, et keeleõpe on sellega seoses eriti oluline;
Reiterates the importance of acquiring a core of basic competences and a good level of general culture in order to ensure better adaptability to the working environment; stresses that, in this context, language learning is of particular importance;
kutsub liikmesriike üles looma klastreid ja tingimusi, kus innovatsioon kiireneks, ning toetama nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt tugevamate partnerlussidemete arendamist haridusasutuste ja ärimaailma vahel, kusjuures õppekavade koostamisel tuleks arvesse võtta ka ettevõtete vajadusi;
Calls on the Member States to create clusters and conditions in which innovation is accelerated and to support the development of stronger partnerships between educational institutions and the business world, both nationally and internationally, while also considering the needs of businesses when developing the curricula;
on arvamusel, et innovatsiooni edendamisel kõigis valdkondades on esmatähtis koostada spetsiaalsed teadusliku ja tehnilise kultuuri edendamise programmid;
Considers that it is essential to establish programmes specifically to promote scientific and technological culture as part of the measures to promote innovation in all areas;