natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Iga liikmesriik võib ise määratleda oma tuumkütusetsüklipoliitika ja lugeda kasutatud tuumkütust ümbertöötamisele
Each Member State may define its fuel cycle policy considering spent fuel as a valuable resource that may be reprocessed
ning ringlussevõtmisele
and recycled
kuuluvaks väärtuslikuks tooraineks või kõrvaldamisele kuuluvateks jäätmeteks.
, or deciding to dispose of it as waste.
Põhjendus 25a (uus)
Recital 25 a (new)
Basseinides hoitav kasutatud tuumkütus on keskkonnas täiendav võimalik radioaktiivsuse allikas, eriti kui jahutusbasseinid on katmata.
Spent fuels stored in pools represent an additional potential source of radioactivity in the environment, in particular if the cooling pools are not covered anymore.
Radioaktiivsete jäätmete ladustamine, sealhulgas pikaajaline ladustamine, on ajutine lahendus,
The storage of radioactive waste, including long-term storage, is an interim solution
Radioaktiivsed jäätmed, kaasa arvatud jäätmeteks loetud kasutatud
Radioactive waste, including spent fuel considered as waste, requires
tuumkütus, tuleb nõuetele vastavalt ladustamiseks sobivale kujule viia, kokku
appropriate conditioning,
koguda ja eraldada need inimestest ja elukeskkonnast pikaks ajaks.
containment and isolation from humans and the living environment over the long term.
Jäätmete konkreetsete omaduste (radionukliidide sisalduse) tõttu on vaja meetmeid, et kaitsta inimeste tervist ja keskkonda ioniseeriva kiirgusega seotud ohtude eest, ning käitlemise lõpus on vaja jäätmed lõppladustada sobivatesse mahutitesse,
Its specific nature (content of radionuclides) requires arrangements to protect human health and the environment against dangers arising from ionizing radiation, including disposal in appropriate facilities as the end point of its management
tagades pöörduvuse põhimõttel põhineva väljavõtmise võimaluse.
, with the option of retrievability based on the reversibility principle
Põhjendus 27a (uus)
Recital 27 a (new)
Radioaktiivsete jäätmete ladustamise ohud ilmnesid Fukushima õnnetuse ajal ning samasugused õnnetused võivad toimuda olemasolevates või tulevastes tuumarajatistes Euroopa Liidu territooriumil ja liidu naaberriikides, mida iseloomustab kõrge maavärina ja tsunamioht, näiteks Akkuyu Türgis.
The hazards of radioactive waste disposal were made evident by the Fukushima accident and similar accidents could occur in existing or future nuclear installations in areas of the Union and its neighbouring countries at high seismic and tsunami risk, such as in Akkuyu in Turkey.
Liit peaks võtma kõik asjakohased meetmed, et hoida ära radioaktiivsete jäätmete ladustamine sellistes piirkondades.
The Union should take all appropriate measures to prevent radioactive waste disposal in such areas.
Riigi radioaktiivsete jäätmete klassifitseerimise skeemiga tuleks sellist korraldust toetada sel viisil, et skeemis võetakse täielikult arvesse radioaktiivsete jäätmete konkreetsed liigid ja nende omadused.
A national radioactive waste classification scheme should support these arrangements taking fully into account the specific types and properties of radioactive waste.
Liikmesriikide vahelise suhtlemise ja teabevahetuse hõlbustamiseks ning läbipaistvuse tagamiseks tuleks riiklikus programmis üksikasjalikult kirjeldada klassifitseerimisskeemi.
To facilitate communication and exchanges of information between Member States, and to provide for transparency, a classification scheme should be described in detail in the national programme.
Tüüpiline kõrvaldamispõhimõte
The typical disposal concept
lühiealiste ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete
for short lived low and intermediate level waste
asuvatesse mahutitesse
near surface disposal.
kõrge radioaktiivsusega jäätmete käitlemise
option as the end point of the management of high level waste
ohutuim ja jätkusuutlikem valik
and spent fuel considered as waste
ja keskmise radioaktiivsusega jäätmete
for short-lived low and intermediate level waste
lõppladustamiseks kasutatakse eri lahendusi, nt lõppladustamist
vary from
maapinna lähedal
near surface disposal
(lõppladustamine ehitistes, matmine maapinna lähedale või maapinnast mõnekümne meetri sügavusele) ja lõppladustamist nüüdisaegsetes 70−100 m sügavusel maa all asuvates geoloogilistes hoidlates
(in buildings, shallow burial or burial down to a few tens of metres below the surface) to state-of-the-art disposal in geological repositories 70 to 100 metres underground
Peaaegu kõik pikaealised madala ja keskmise radioaktiivsusega jäätmed ladustatakse.
Nearly all long-lived low and intermediate level radioactive waste is stored.
Pärast 30 aastat uurimistööd on
Following 30 years of research,
teaduslikult tõestatud
deep geological disposal
Radioaktiivsete jäätmete geoloogilise lõppladustamise tehnoloogiaplatvormi (IGD-TP) raames toimuvad tegevused võivad hõlbustada asjaomaste ekspertteadmiste ja tehnoloogia kättesaadavust.
The activities conducted under the ‘Implementing Geological Disposal of Radioactive Waste Technology Platform’ (IGD-TP) could facilitate access to expertise and technology in this respect.
Seega tuleks edendada
, further research into all the options
Põhjendus 29a (uus)
Recital 29 a (new)
Teadusuuringute puhul, mis käsitlevad radioaktiivsete jäätmete lõppladustamist transmutatsiooni või jäätmete radioaktiivsuse ja poolestusaja vähendamise muude viiside teel, tuleks kaaluda ka radioaktiivsete jäätmete pikas perspektiivis reversiivset ladustamist sügavates geoloogilistes kihtides.
In view of the research into the disposal of radioactive waste by transmutation or other means of reducing its radioactivity and half-life, longer-term reversible storage of radioactive waste in deep geological formations should also be considered.
Kuigi iga liikmesriik vastutab ise oma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise poliitika eest, peaks see poliitika olema kooskõlas IAEA kehtestatud asjakohaste ohutuse aluspõhimõtetega.
Although each Member State is responsible for its own policy on spent fuel and radioactive waste management, that policy should respect the relevant fundamental safety principles set by the IAEA.
Kuigi iga liikmesriik vastutab ise oma kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise poliitika eest, peaks see poliitika olema
Although each Member State is responsible for its own policy on spent fuel and radioactive waste management, that policy should
mitte ainult
not only
kooskõlas IAEA kehtestatud asjakohaste ohutuse aluspõhimõtetega
respect the relevant fundamental safety principles set by the IAEA
, vaid sellega tuleb kehtestada ka kõrgeimad ohutusnormid, mille puhul on arvestatud reguleerimis- ja operatiivtasandi nüüdisaegseid tavasid ja parimat võimalikku tehnoloogiat
but should also impose the highest safety standards reflecting state-of-the-art practices at regulatory and operational level and best available technology (BAT)
Iga liikmesriigi moraalne kohus on vältida
It is an ethical obligation of each Member State to avoid any undue burden on future generations in respect of the
varasemate ja
historical and
olemasolevate kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete, samuti olemasolevate tuumakäitiste dekomisjoneerimisega seotud koormuse põhjendamatut seadmist tulevastele põlvkondadele.
existing spent fuel and radioactive waste, as well as those expected from decommissioning of existing nuclear installations.
Liikmesriigid peaksid seega kehtestama dekomisjoneerimispoliitika, mis tagaks, et rajatiste demonteerimine toimub ohutuimal viisil võimalikult kiiresti pärast nende sulgemist.
Member States should therefore establish a decommissioning policy which guarantees the dismantling of facilities in the safest manner as early as possible after their closure.
Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete vastutustundliku käitlemise jaoks peaks iga liikmesriik kehtestama riikliku raamistiku, millega tagataks poliitilised kohustused ja tehtud otsuste
For the responsible management of spent fuel and radioactive waste, each Member State should establish a national framework which
rakendamine vajalike õigusaktide, reguleerimise ja organiseerimisega, samuti vastutuse selge jaotus.
political commitments and stepwise decision making implemented through adequate legislation, regulation and organisation with a clear allocation of responsibilities.
(vastavalt Århusi konventsioonile)
in keeping with the Aarhus Convention,
vajalike õigusaktide, reguleerimise ja organiseerimisega, samuti vastutuse selge jaotus.
implemented through adequate legislation, regulation and organisation with a clear allocation of responsibilities.
Põhjendus 32a (uus)
Recital 32 a (new)
Liikmesriigid peaksid tagama, et kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiseks ja ladustamiseks eraldatakse piisavalt rahalisi vahendeid.
Member States should ensure that sufficient funding is available for the management and storage of spent fuel and radioactive waste.
Põhjendus 32b (uus)
Recital 32 b (new)
Energiaprojektidele, kaasa arvatud võimalikele tulevastele dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprojektidele tuleb eraldada lisavahendeid.
Further funds need to be allocated for energy projects, including the possibility of future decommissioning projects and, consequently, waste management projects.
Tuleks kehtestada riiklik programm, millega tagatakse poliitiliste otsuste muutmine selgeteks säteteks selle kohta, kuidas õigeaegselt rakendada kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise kõik etapid nende tekkimisest kuni lõppladustamiseni.
A national programme should be established to ensure the transposition of the political decisions into clear provisions for the timely implementation of all steps of spent fuel and radioactive waste management from generation to disposal.
ning peaks olema kooskõlas Århusi konventsioonis sätestatud põhimõtetega
and spent fuel, and should comply with the principles laid down in the Aarhus Convention
Põhjendus 34a (uus)
Recital 34 a (new)
Kõiki töötajaid tuleb kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete kogu käitlemisahela jooksul töötajate tegevusest või staatusest olenemata kaitsta ja töötajad peavad olema hõlmatud tervishoiu- ja ohutusalaste õigusaktidega, ning iga kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise vahendi puhul tuleb arvestada pikaajalist mõju töötajate tervisele ja ohutusele.
Throughout the entire chain of spent fuel and radioactive waste management, workers need to be protected and covered by health and safety legislation, regardless of their activity or status, and the long-term effects on the health and safety of workers need to be considered in any management instrument for spent fuel and radioactive waste.
Töötervishoiu ja tööohutuse alaseid liidu ja liikmesriikide õigusakte kohaldatakse ka töötajate suhtes, kes on seotud kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega, ning selliste õigusaktide eiramist tuleb viivitamatult ja karmilt karistada.
Union legislation, and that of Member States, relating to health and safety at work also applies to workers involved in the management of spent fuel and radioactive waste, and non-compliance with such legislation must entail immediate and severe sanctions.
Selle tagamiseks on vaja
It should be provided by
Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise puhul on oluline läbipaistvus
Transparency is important in the management of spent fuel and radioactive waste
ning ka see, et üldsusel oleks usaldus hoidlate ohutuspõhimõtete ja jäätmekäitlusprogrammide vastu
, and it is crucial that there be public confidence in the principles governing the safety of repositories and in waste management programmes
sidusrühmad, kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused ning üldsus otsuste tegemisse
, local and regional authorities and the public
Liikmesriikidevaheline ja rahvusvaheline koostöö võib hõlbustada ja kiirendada otsuste tegemist, kuna see võimaldab juurdepääsu
Cooperation between Member States and at an international level could facilitate and accelerate decision-making through access to
ja parimatele tavadele
, as well as best practice
võib olla kasulik lahendus
Member States concerned
Käesolevas direktiivis tuleks nõuetekohaselt kindlaks määrata vajalikud tingimused, mis tuleks enne selliste ühisprojektide algatamist täita.
In this connection, it is important not to hamper specific arrangements such as pre-existing agreements on spent fuel derived from research reactors.
Ohutustoimik ja ohutaset arvestav lähenemisviis peaksid olema aluseks selliste otsuste tegemisel, mis on seotud lõppladustamisrajatise väljaarendamise, kasutamise ja sulgemisega, ning peaksid võimaldama kindlaks teha ebaselged valdkonnad, millele tuleks koondada tähelepanu, et veel paremini mõista lõppladustamissüsteemi, sealhulgas looduslike (geoloogiliste) ja tehniliste tõkete aspekte, mis mõjutavad ohutust, ning selliste tegurite eeldatavat muutumist ajas.
The safety case and the graded approach should provide a basis for decisions related to the development, operation and closure of a disposal facility and should allow the identification of areas of uncertainty on which attention needs to be focused to further improve the understanding of those aspects influencing the safety of the disposal system, including natural (geological) and engineered barriers, and its expected development over the time.
, mis tõendavad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise koha või tegevuse ohutust.
the collection of arguments and evidence in support of the safety of a facility or activity related to the management of spent fuel and radioactive waste.
peaks ohutuse tõendamine põhinema argumentidel ja tõenditel
be based on
Kuigi käesolevas direktiivis tunnistatakse, et riiklikus raamistikus tuleks arvesse võtta kõik kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmetega seotud ohud, ei hõlma käesolev direktiiv peale radioaktiivsusega seotud ohtude
While recognizing that all hazards associated with spent fuel and radioactive waste should be taken into account in the national framework, this Directive does not cover non radiological hazards
muid ohtusid, millel ei ole radioaktiivset mõju
with non-radiological consequences
; muude ohtude puhul tuleb juhinduda Euroopa Liidu toimimise lepingust.
, which fall under the Treaty on the Functioning of the European Union.
Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud pädevuse ja oskuste säilitamiseks ja edasiarendamiseks, mis on ohutuse kõrge taseme tagamisel oluline, tuleks ühendada töökogemustest õppimine, teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kõigi osaliste tehniline koostöö.
Maintaining and further developing competences and skills in the management of spent fuel and radioactive waste, as an essential element to ensure high levels of safety, should be based on a combination of learning through operational experience, scientific research and technological development, and technical cooperation between all actors.
Kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemisega seotud pädevuse ja oskuste säilitamiseks ja edasiarendamiseks, mis on
Maintaining and further developing competences and skills in the management of spent fuel and radioactive waste, as an essential element to ensure high levels of
tervise- ja keskkonnakaitse,
health and environment protection,
ja läbipaistvuse
and transparency
kõrge taseme tagamisel oluline, tuleks ühendada töökogemustest õppimine, teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kõigi osaliste tehniline koostöö.
, should be based on a combination of learning through operational experience, scientific research and technological development, and technical cooperation between all actors.
Põhjendus 42a (uus)
Recital 42 a (new)
Sellega seoses võib tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühm (ENSREG) anda olulise panuse käesoleva direktiivi ühetaolise rakendamise tagamiseks, lihtsustades seega konsulteerimist, heade tavade vahetamist ja riiklike reguleerivate asutuste koostööd.
In this respect, the European Nuclear Safety Regulators Group (ENSREG) could make a valuable contribution towards a uniform implementation of this Directive, thereby facilitating consultation, exchange of good practice and cooperation between national regulatory authorities.
Põhjendus 42b (uus)
Recital 42 b (new)
Käesolev direktiiv võiks olla kasulik vahend, mida võtta arvesse, kui kontrollitakse, kas projektid, mida rahastatakse liidu vahenditest kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemiskohtade või nendega seotud tegevuste jaoks ettenähtud Euratomi rahalise või tehnilise toetuse raames, hõlmavad vajalikke meetmeid kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete ohutu käitlemise tagamiseks.
This Directive could be a useful instrument to be taken into account when verifying that projects receiving Union funding in the context of Euratom financial or technical assistance for spent fuel and radioactive waste management facilities or activities include the measures needed to ensure that spent fuel and radioactive waste are safely managed.
Direktiiviga tagatakse, et liikmesriigid
It ensures that Member States provide for appropriate national arrangements for
ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
the general public against the dangers arising from ionizing radiation.
ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest.
against the dangers arising from ionizing radiation.
kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete
to spent fuel and radioactive waste management.
kaasatus seoses
in relation
Artikkel 1 – lõige 4a (uus)
Article 1 – paragraph 4 a (new)
Käesolevas direktiivis on liikmesriikidele esitatud miinimumnõuded, kuid liikmesriigid võivad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise suhtes kehtestada rangemad nõuded.
This Directive sets minimum standards for the Member States, although Member States are free to impose higher standards for the management of spent fuel and radioactive waste.
Käesolevat direktiivi
Directive shall apply to:
Ilma et see piiraks direktiivi 2009/71/Euratom kohaldamist, kohaldatakse
Without prejudice to Directive 2009/71/Euratom, this
käesolevat direktiivi:
Directive shall apply to:
(a) tsiviilotstarbeliste või
(a) all stages of spent fuel management when the spent fuel results from the operation of civilian nuclear reactors or is managed within civilian activities
liidu territooriumil
on EU territory
, sh sõjalise julgeoleku programmide käigus tekkinud kasutatud tuumkütusele, juhul kui sellise kasutatud tuumkütuse alaline üleandmine ja käitlemine toimub üksnes tsiviilotstarbel
including the spent fuel originating from military defence programmes if and when such spent fuel is permanently transferred to and managed in the context of exclusively civilian activities
(b) tsiviilotstarbelise või tsiviilotstarbel toimunud tegevuse käigus
(b) all stages of radioactive waste management, from generation up to
liidu territooriumil
and including
tekkinud radioaktiivsete jäätmete käitlemise kõikidele etappidele, jäätmete tekkimisest kuni lõppladustamiseni
disposal, when the radioactive waste results from civilian activities or is managed within civilian activities
(-1) „lubatud heide” – reguleeritud tuumarajatises tavapärase tegevuse või reguleeritud tegevuse käigus tekkinud gaasilise või vedela radioaktiivse materjali kavandatud ja kontrollitud keskkonda heitmine pädeva reguleeriva asutuse lubatud piirides ning kooskõlas direktiivis 96/29/Euratom sätestatud põhimõtete ja piirangutega;
(-1) ‘authorised releases’ means planned and controlled releases of gaseous or liquid radioactive material into the environment that originates from regulated nuclear facilities or activities during normal operation, within limits authorised by the competent regulatory authority and in accordance with the principles and limits of Directive 96/29/Euratom;
(3) „lõppladustamine” – kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete paigutamine lubatud rajatisse,
(3) ‘disposal’ means the emplacement of spent fuel or radioactive waste in an authorised facility with
ilma kavatsuseta seda sealt välja võtta
no intention of retrieval
(3) „lõppladustamine” – kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete
(3) ‘disposal’ means the emplacement of spent fuel or radioactive waste in
potentsiaalselt lõplik
a potentially definitive manner in
paigutamine lubatud rajatisse,
an authorised facility with
võttes nõuetekohaselt arvesse reversiivsuse põhimõtet
due regard for the reversibility principle
Muudatusettepanekud 42 ja 134
Amendments 42 and 134
(6) „radioaktiivsed jäätmed” – gaasilises, vedelas või tahkes olekus radioaktiivne materjal,
(6) ‘radioactive waste’ means radioactive material in gaseous, liquid or solid form
ka tuumkütus ja ümbertöötamise tagajärjel tekkinud radioaktiivne materjal, mille kogus on nii väike kui tehnoloogiliselt võimalik ja
, including spent fuel and radioactive material originating from reprocessing, reduced to the minimum volume that is technologically possible,
tehnoloogilist arengut ja progressi arvestades
contemplated or envisaged, taking account of future technological developments and progress,
edasist kasutust ning mida pädev reguleeriv asutus kontrollib liikmesriigi õiguslikus ja reguleerivas raamistikus kui radioaktiivseid jäätmeid;
by the Member State or by a natural or legal person whose decision is accepted by the Member State, and which is controlled as radioactive waste by a competent regulatory authority under the legislative and regulatory framework of the Member State;
Artikkel 3 – punkt 9a (uus)
Article 3 – point 9 a (new)
(9a) „koht” – geograafiline ala, kus asub lubatud rajatis, kaasa arvatud kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete lõppladustamisrajatis, või kus toimub lubatud tegevus;
(9a) ‘site’ means a geographical area that contains an authorised facility, including a spent fuel or radioactive waste disposal facility, or an authorised activity;
Artikkel 3 – punkt 9b (uus)
Article 3 – point 9 b (new)
(9b) „ohutushinnang” – kogu projekteerimisprotsessi jooksul toimuv süstemaatiline protsess, mille eesmärk on tagada, et kavandatav projekt vastab kõikidele asjaomastele ohutusnõuetele ja mis hõlmab muu hulgas ametlikku ohutusanalüüsi;
(9b) ‘safety assessment’ means the systematic process that is carried out throughout the design process to ensure that all the relevant safety requirements are met by the proposed design, and includes, but is not limited to, the formal safety analysis;
Artikkel 3 – punkt 9c (uus)
Article 3 – point 9 c (new)
(9c) „ohutustoimik” – argumendid ja tõendid, mis tõendavad käitlemise koha või tegevuse ohutust ning mis hõlmavad ohutushinnangu tulemusi ja nende tulemuste usaldusväärsuse kinnitust.
(9c) ‘safety case’ means a collection of arguments and evidence in support of the safety of a facility or activity which includes the findings of a safety assessment and a statement of confidence in those findings.
Sellisel juhul tuleks ohutustoimikus ära näidata küsimused, mille osas on kahtlusi või mis on lahendamata, ja pakkuda välja suuniseid nende küsimuste lahendamiseks edasistes arenguetappides;
In such cases, the safety case should acknowledge the existence of areas of uncertainty or of any unresolved issues and should provide guidance for work to resolve those issues in future development stages;
(13) „ladustamine” – kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete paigutamine lubatud rajatisse,
(13) ‘storage’ means the holding of spent fuel or of radioactive waste in an authorised facility
kavatsusega see
with the intention of
(13) „ladustamine” – kasutatud tuumkütuse või radioaktiivsete jäätmete
(13) ‘storage’ means the
sealt välja
pending its
Liikmesriigid kehtestavad kasutatud tuumkütuse ja radioaktiivsete jäätmete käitlemise riikliku korra ja tagavad selle toimimise.
Member States shall establish and maintain national policies on spent fuel and radioactive waste management.
Igal liikmesriigil lasub
Each Member State has
Artikkel 4 – lõige 1a (uus)
Article 4 – paragraph 1 a (new)