natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab tulemuslike kaubanduse kaitsemeetmete säilitamist ebaõiglaste kaubandustavade vastu, nagu kahetine hinnakujundus toormaterjalide tarnimisel ning siseriikliku tööstuse toetamine;
Calls for the preservation of effective trade defence instruments for the purpose of countering unfair commercial practices, such as dual pricing in respect of the supply of raw materials and subsidies for domestic industry;
rõhutab, et tööstuse uuendamisel tuleb kasutada töötajate ideid ja asjatundlikkust ning rõhutab sellega seoses, et nende osalus peaks olema võimalikult laialdane;
Stresses that employees' ideas and skills must be used in the restructuring of industry, and therefore calls for the widest possible consultation;
nõuab komisjonilt tungivalt piiriüleste kollektiivläbirääkimiste õigusraamistiku loomist, et tagada piiriüleste lepingute täitmisele pööratavus ja lahendada töökorralduse, koolituse ning töö- ja tööhõivetingimustega seotud küsimused;
Calls on the Commission to create a framework for cross-border collective bargaining in order to contribute to the enforceability of cross-border agreements and to tackle the challenges concerning the organisation of work, training and working and employment conditions;
toonitab, et ELi tööstuspoliitika kujundamisel ja rakendamisel tuleb arvestada tingimusi, mille alusel tööstusjäätmeid ja eriti mürgiseid jäätmeid kõrvaldatakse, ning nende sihtkohta, kindlustamaks, et tööstusjäätmetest ei kujune ELi ja kolmandate riikide kogukondade jaoks keskkonna-, majandusalane või sotsiaalne koorem;
Stresses the need, when formulating and implementing industrial policy in the EU, to provide for consideration of the conditions under which industrial waste products, especially toxic waste products, are disposed of and their destination, in order to ensure that industrial waste does not become an environmental, economic or social burden on communities both within the EU and in third countries;
kinnitab, et kogu siseturul tõhusalt toimiv turujärelevalve on ülimalt oluline selleks, et kaitsta Euroopa tööstust ebaausa konkurentsi eest; ergutab komisjoni esitama kaugeleulatuvad ettepanekud praeguse turujärelevalvesüsteemi reformimise kohta, milles tugevdataks ELi rolli liikmesriikide turujärelevalve ja tolliasutuste koordineerimises ning tagataks, et piisavad rahalised vahendid on kättesaadavad kõikidele liikmesriikidele;
Asserts that effective market surveillance throughout the internal market is crucial to protecting European industry from unfair competition; encourages the Commission to submit ambitious proposals to reform the current system of market surveillance, strengthening the EU's role in the coordination of national market surveillance and customs authorities and ensuring that adequate resources are made available in all Member States;
kutsub komisjoni üles jätkama parema õigusloome strateegiat ning parandama ühtse turu reguleerimist, luues selleks ainukontrolli skeemid ja edendades piiriülese halduse veebipõhiseid lahendusi, võttes arvesse VKEde erivajadusi;
Calls on the Commission to continue the Better Regulation strategy and to improve governance of the single market, namely by creating ‘one stop-shop’ schemes and promoting online cross-border administrative solutions taking into account the particular needs of SMEs;
juhib tähelepanu asjaolule, et varimajanduse ja deklareerimata tegevuse osakaalu suurenemine kriisiperioodidel on oluline konkurentsi moonutav tegur; nõuab, et liikmesriikide pädevad asutused võtaksid vajalikke meetmeid selle vastu võitlemiseks;
Stresses that the expansion in times of crisis of the hidden economy and undeclared activities is an important factor in distortion of competition; calls on the competent authorities in the Member States to take the necessary action to combat this phenomenon;
rõhutab, kui tähtis on töötajate panus majanduskasvu ja arengu suurendamisse;
Stresses the importance of workers' contributions to increasing economic growth and progress;
on veendunud, et horisontaalse lähenemise kõrval tuleb teha sektoripõhiseid algatusi, et jätkuvalt edendada moderniseerimist, konkurentsivõime suurendamist ja üksikute tööstussektorite jätkusuutlikkust, nende tarneahelaid ja seotud teenuseid, kasutades selleks parimate tavade vahetust, normide kehtestamist, võrdlusuuringuid ja muid sarnaseid mittesiduvaid poliitilisi vahendeid, ning nõuab, et
Is convinced that, in parallel with a horizontal approach, specific sectoral initiatives must be launched in order to further promote modernisation, increased competitiveness and sustainability of individual industrial sectors, their supply chains and associated services through best-case practice sharing, standard-setting, benchmarking and similar soft policy-making tools; calls for:
olemasolevaid sektoraalseid lähenemisviise (töörühmad, kõrgetasemelised nõuanderühmad, tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormid, näiteks Cars 21 jne) käsitlevaid soovitusi rakendataks konkreetsete sektorite vajadustele vastavalt ning et komisjon neid kõikide sidusrühmade osalusel võrreldavalt edasi arendaks ja et loodaks uusi sektoraalseid algatusi muudes asjakohastes sektorites,
implementation of the recommendations of existing industry-specific approaches (task forces, high-level groups, technology and innovation platforms such as Cars 21, etc.) in a way that is tailored to the needs of the specific industries, comparably developed by the Commission in consultation with all stakeholders, and with the establishment of new sectoral initiatives in other appropriate sectors,
kindlustataks sektoripõhiste lähenemisviiside jätkusuutlikkuse tõendamine vastavalt ELi kliima- ja energiapoliitika eesmärkidele ning kõrgetele ressursitõhususe eesmärkidele,
the securing of sustainability proofing of the sector specific approaches in line with the EU's climate and energy policy objectives and ambitious resource efficiency objectives,
hinnataks kõiki võimalikke poliitilisi meetmeid, sealhulgas võrdlusaluseid ja standardeid ning pidevaid teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniga seotud jõupingutusi,
consideration of the whole range of possible policy measures including benchmarks and standards and sustained R&D and innovation efforts,
tähelepanu keskmes oleksid Euroopa tööstuse tuumiksektorid ja sektorid, mis puutuvad kokku suurte ühiskondlike probleemidega, kuid millel on ka ettevõtlus- ja tööhõivepotentsiaali,
a particular focus on the key European industries and those facing major societal challenges but where there is also business and employment potential,
rõhutataks eri tüüpi valdkonnaülese tehnoloogia vastastikust täiendavust ning asjaomaste sektorite vahelist lähenemist, mida on võimaldanud üleminek digitaalsele majandusele,
emphasis to be placed on the complementary nature of different types of cross-cutting technology, and on the convergences between the sectors concerned that have been made possible by the transition to a digital economy,
ergutataks niisuguste uute tegevusalade arendamist nagu taastuvenergeetika ja loovtööstus, mis on sektorid, kus ELil on eelis ja millel on potentsiaal luua suurel hulgal uusi töökohti,
the development of new activities such as renewable energies and creative industries – sectors in which the EU is at an advantage, and which have the potential to create large numbers of jobs – to be encouraged,
komisjon esitaks regulaarselt eduaruanded;
regular progress reports by the Commission;
on seisukohal, et ELi tööstuspoliitika peaks põhinema ka konkreetsetel projektidel, mis toovad reaalset kasu meie ettevõtjatele ja kodanikele, nagu näiteks ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire, Galileo või ITERi projektid;
Takes the view that EU industrial policy should also be based on practical projects which bring tangible benefits to European businesses and citizens, such as the GMES, Galileo and ITER projects;
juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa tööstus sõltub üha enam äriteenustest ning seepärast tuleks erilist tähelepanu pöörata kõikidele tootmisahela peamistele lülidele; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni valmisolekuga omistada vastastikusele sõltuvusele suuremat tähtsust;
Points out that European industry is increasingly dependent on business services and that particular attention therefore needs to be paid to all the main links in the production chain; welcomes, in this context, the willingness expressed by the Commission to attach greater importance to these interdependencies;
kordab uuesti, et tuleb teha kiireid edusamme seoses Euroopa äriregistri vastastikuse sidumisega, mis aitaks tagada, et teave on nii tootjate kui ka tarbijate jaoks läbipaistev ja usaldusväärne;
Reiterates the need to make swift progress in relation to interconnection of the European business register, as a means of ensuring that information for both producers and consumers is transparent and reliable;
rõhutab turismisektori olulisust Euroopa Liidus – mis on maailma soosituim turismisihtkoht – ning teatavates piirkondades, kus see on majandustegevuse aluseks; toetab Euroopa Komisjoni strateegiat turismisektori konkurentsivõime tõstmiseks selliste meetmete abil, mis on suunatud kvaliteedile, jätkusuutlikkusele ja Euroopa maine tugevdamisele turismisihtkohana;
Stresses the importance of the tourism industry in the EU, which is the world's foremost tourist destination, and in certain regions where it is the mainstay of the economy; supports the Commission's strategy for boosting the competitiveness of the tourism industry by means of measures relating to quality, sustainability and the enhancement of Europe's image as a tourist destination;
kutsub komisjoni üles järgima sektoraalsete lähenemisviiside raames välja töötatud tegevuskavu ja järeldusi; on veendunud, et kõnealused tegevuskavad annavad tööstusele pikaajalise planeerimise kindluse ja on väärtuslikud konkurentsivõime säilitamise vahendid;
Calls on the Commission to respect the roadmaps and conclusions developed in industry-specific approaches; believes that these roadmaps provide industry with long-term planning certainty and are a valuable tool for remaining competitive;
on seisukohal, et Euroopa tööstus ja sidusrühmad peaksid suurendama on investeeringuid ning ettevõtte, sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust ning tegema tihedat koostööd heade raamtingimuste väljatöötamiseks; on veendunud, et tööstus peaks jätkama Euroopas investeeringute tegemist ja tootmist, püsivalt panustama teadusuuringutesse ning püüdlema säästva majanduskasvu, innovatsiooni ja õiglaselt tasustatud töökohtade poole; on veendunud, et tööstusel on oma roll sellise uue oskuskultuuri väljakujundamisel, mis pakub häid võimalusi kvaliteetseks koolituseks ning veelgi innovaatilisemate ja jätkusuutlikemate toodete ja protsesside väljatöötamiseks, ning et tööstus peaks võimaluse korral alati sõlmima Euroopas strateegilisi partnerlussuhteid;
Takes the view that European industry and stakeholders should step up their investments, corporate, social and environmental engagements and cooperate closely to develop favourable framework conditions; believes that industry should maintain investment and production in Europe, sustain its own research efforts, and strive towards sustainable growth, innovation and fairly-paid employment; believes that industry has a role to play in developing a new culture of qualifications offering good opportunities for high quality training and even more innovative, sustainable products and processes, and should enter wherever possible into strategic partnerships in Europe;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja uued lähenemised vahendusele uue infrastruktuuri jälgimiseks ja ehitamiseks ning rakendama neid kodanike kaasatuse suurendamiseks, nii et infrastruktuur, mis on vajalik tööstusbaasi jätkusuutlikuks uuendamiseks (nt arukad võrgud, tuuleelektrijaamad, uued raudteeliinid) saaks kiiresti võimalikuks;
Calls on the Commission and Member States to devise new mediation approaches to monitoring and building new infrastructure and to implement them so as increase the involvement of citizens, so that infrastructure which is necessary for the sustainable renewal of the industrial base (e.g. smart networks, wind farms, new railway lines) can quickly become possible;
väljendab oma veendumust, et ülemaailmne majanduskriis on näidanud selgelt, et äriühingud peavad asjakohase hoolikusega tegutsema täielikus vastavuses ettevõtjate sotsiaalse vastutuse põhimõtetega nii äriühingute hea haldamise kui ka keskkonnakaitse ja sotsiaalsete saavutuste puhul;
Expresses its conviction that the world economic crisis has clearly demonstrated the need for companies to act with due diligence in full conformity with the principles of CSR regarding both good corporate governance and respect for the environment and social excellence;
rõhutab, et piirkondlikud struktuurid võtavad aktiivselt osa ELi tööstuse edendamisest; on seisukohal, et investeerimisotsuste seisukohalt on olulised konkurentsiklastrid ja innovatsioonikooslused (ettevõtjad, ülikoolid, uurimiskeskused, tehnoloogiateenused, õppeasutused jne) ning võrgustikud, mis seovad ettevõtjaid omavahel (väärtusahelad, sünergiad) ja muude osalistega; on seetõttu arvamusel, et
Stresses that regional structures make a major contribution to strengthening industry in Europe; considers that competitive clusters and innovation networks (businesses, universities, research centres, technology services, training institutes, etc.) and linkages among businesses themselves and with other players (value-added chains, synergies) are essential to investment decisions; for this reason, takes the view that:
innovatsiooniklastreid ja võrgustikke, eelkõige Euroopa konkurentsivõimeklastreid ja uusi innovatsioonialaseid partnerlusi, mis käivitatakse 2011. aastal juhtalgatuse „Innovatiivne liit” osana eelkõige võtmetehnoloogiate valdkonnas, tuleks rohkem toetada, et koordineeritult edendada teadmus- ja tehnosiiret ning teadustegevust, paremat koolitust ja infrastruktuuri, mis peaks olema ka Euroopa Regionaalarengu Fondi üks prioriteete;
innovation clusters and networks, in particular the European competitiveness clusters and the new innovation partnerships to be launched in 2011 as part of the ‘Innovation Union’ initiative, and mainly in the field of key enabling technologies, should be given greater support, enabling knowledge and technological transfer and research, better training and the infrastructure to be promoted in a coordinated way, something which should also be a priority for the European Regional Development Fund,
EL peaks toetama piirkondlikke võrgustikustruktuure ja maapiirkondi, kes edendavad oma tööstuslikku baasi,
regional network structures and rural regions should receive EU assistance with promoting their industrial base,
klastrid ja võrgustikud tuleks koondada ühise Euroopa platvormide katuse alla, et saaks tugevdada klastrite ja võrgustike toetamist,
the clusters and networks should be brought together under the ‘umbrella’ of European platforms, so that support for clusters and networks can be strengthened,
tuleks toetada niisuguseid algatusi nagu linnapeade pakt ja aruka energiakasutusega linnad, kuna nendest saavad kasu nii tööstus kui ka VKEd;
initiatives such as the Covenant of Mayors and Smart Cities should be supported, as industry and SMEs also benefit from these,
Euroopa Investeerimispank peaks tugevdama tööstuspoliitika ja territoriaalse ühtekuuluvuse seotust;
the European Investment Bank should strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion;
tunnustab ELi tööstuse panust sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse visiooni elluviimisse ning on seisukohal, et jõudsalt arenev tööstus on ELi piirkondade majanduskasvu ja sotsiaalse stabiilsuse hädavajalik tingimus;
Recognises the contribution of EU industry to the vision of socio-economic and territorial cohesion and considers prosperous industry to be a crucial condition for economic growth and social stability in EU regions;
kutsub seepärast kasutama ja rikastama piirkondade olemasolevaid teaduse ja tehnika saavutusi, eeskätt olulistes tehnikavaldkondades, ning toetama senisest enam konkurentsiklastrite poliitikat;
Calls, therefore, for concerted efforts to use and build on the scientific and technological skills which are already available in the regions, in particular in the area of key technologies, and for more emphasis to be placed on cluster policies;
juhib tähelepanu sellele, et asjakohase digitaalinfrastruktuuri ja innovatiivsete tehnoloogiate väljatöötamise toetamine on ELi piirkondade ning tööstusharude konkurentsivõime tõstmise seisukohast strateegilise tähtsusega, et IKT-sektoril on muude tööstussektorite tootlikkuse tõstmisel keskne roll ning et suure edastusvõimsusega ajakohane kommunikatsiooniinfrastruktuur tuleks eelkõige rajada puuduliku ühendusega piirkondadesse; selle tulemuseks võib olla soodne keskkond avaliku ja erasektori investeeringuteks ning eelkõige aitaks see tõsta ettevõtjate digitaaloskuste taset;
Points out: that the roll-out of appropriate digital infrastructures and innovative technologies is a strategic element for increasing the competitiveness of EU regions and industries; that the ICT sector plays a key role in enhancing the productivity of other industrial sectors; that modern communication infrastructures with high transmission capacity should primarily be built in underserved regions; and that this could result in a favourable environment for public and private investment and, importantly, would help raise the digital literacy standard of business;
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 6 ja 7, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 49, 56, 114, 167 ja 258, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 10, mis käsitlevad põhiõiguste, eelkõige sõna- ja teabevabaduse austamist, edendamist ja kaitset ning õigust meediapluralismile;
having regard to Articles 2, 3, 6 and 7 of the Treaty on European Union (TEU), Articles 49, 56, 114, 167 and 258 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), Article 11 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and Article 10 of the European Convention on Human Rights (ECHR) relating to respect for and the promotion and protection of fundamental rights, in particular freedom of expression and information and the right to media pluralism,
võttes arvesse 10. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv);
having regard to Directive 2010/13/EU of 10 March 2010 on the coordination of certain provisions laid down by law, regulation or administrative action in Member States concerning the provision of audiovisual media services (Audiovisual Media Services Directive – AVMSD),
võttes arvesse 25. mai 2009. aasta Euroopa ajakirjandusvabaduse hartat, komisjoni töödokumenti meediapluralismi kohta ELi liikmesriikides ( SEK(2007)0032 ), komisjoni koostatud kolmeastmelist lähenemisviisi meediapluralismile ja komisjoni tellimusel läbi viidud sõltumatut uuringut, mis valmis lõplikult 2009. aastal;
having regard to the European Charter on Freedom of the Press of 25 May 2009, to the Commission's working document on media pluralism in EU Member States ( SEC(2007)0032 ), to the ‘three-step approach to media pluralism’ defined by the Commission, and to the independent study carried out on behalf of the Commission and finalised in 2009,
võttes arvesse komisjoni avaldusi, parlamendiliikmete esitatud küsimusi ja Euroopa Parlamendis 8. oktoobril 2009. aastal toimunud arutelu teabevabaduse kohta Itaalias ning 17. jaanuaril 2011. aastal kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni ühisel koosolekul toimunud arutelu Ungari meediaseaduse kohta;
having regard to the statements by the Commission, to the parliamentary questions tabled and debates held in the European Parliament on 8 October 2009, regarding freedom of information in Italy, and on 8 September 2010, and to the discussions held in the joint meeting of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs (LIBE Committee) and the Committee on Culture and Education (CULT Committee) on 17 January 2011 regarding the Hungarian media law,
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni otsust paluda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil koostada iga-aastane võrdlev aruanne meediavabaduse- ja pluralismi ning meedia sõltumatu juhtimise olukorra kohta liikmesriikides koos näitajatega;
having regard to the decision by the LIBE Committee to request the Fundamental Rights Agency to issue an annual comparative report on the situation with regard to media freedom, pluralism and independent governance in the EU Member States, including indicators,
võttes arvesse UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, eelkõige selle artikli 5 lõiget 2 ning artikleid 7 ja 11;
having regard to the UNESCO Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions, in particular Articles 5(2), 7, and 11 thereof,
arvestades, et Euroopa Liit rajaneb ELi lepingu artiklis 2 sätestatud demokraatia ja õigusriigi väärtustel ning tagab seega sõna- ja teabevabaduse ning edendab neid, nagu on sätestatud põhiõiguste harta artiklis 11 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 10, ning tunnustab põhiõiguste hartas esitatud õiguste, vabaduste ja põhimõtete õigusjõudu, mida kinnitab ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga ühinemine, mille oluliseks eeltingimuseks on meediavabadus ja -pluralism, ning arvestades, et nende õiguste hulka kuulub vabadus väljendada arvamust ning vabadus saada ja levitada teavet ilma avaliku võimu kontrolli, sekkumise või surveta;
whereas the European Union is founded on the values of democracy and the rule of law, as stipulated in Article 2 TEU, and consequently guarantees and promotes freedom of expression and of information, as enshrined in Article 11 of the Charter of Fundamental Rights and in Article 10 of the ECHR, and recognises the legal value of the rights, freedoms and principles as set out in the Charter of Fundamental Rights, which it has also demonstrated by acceding to the ECHR, for which media freedom and pluralism are essential prerequisites, and whereas these rights include freedom to express opinions and freedom to receive and communicate information without control, interference or pressure from public authorities,
arvestades, et meediapluralism ja -vabadus tekitavad ELis ja selle liikmesriikides, eelkõige Itaalias, Bulgaarias, Rumeenias, Tšehhi Vabariigis ja Eestis, jätkuvalt tõsist muret, nagu seda näitab Ungaris 2010. aasta juuni ja detsembri vahel esitatud meediaseadusi ja põhiseaduse muudatusi hiljuti tabanud kriitika, mida väljendasid rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ning Euroopa Nõukogu inimõiguste volinik, paljud rahvusvahelised ja siseriiklikud ajakirjanike kutseorganisatsioonid, toimetajad ja kirjastajad, inimõiguste ja kodanikuvabaduste eest seisvad valitsusvälised organisatsioonid ning ka liikmesriigid ja Euroopa Komisjon;
whereas media pluralism and freedom continue to be matters of grave concern in the EU and its Member States, notably in Italy, Bulgaria, Romania, the Czech Republic and Estonia, as highlighted by the recent criticism of the media law and constitutional changes enacted in Hungary between June and December 2010 which has been voiced by international organisations, such as the OSCE and the Council of Europe Commissioner for Human Rights, by a large number of international and national journalists' organisations, by editors and publishers, by NGOs active in the areas of human rights and civil liberties, and by Member States and the Commission,
arvestades, et komisjon väljendas muret ja palus Ungari valitsuselt teavet, mis käsitleks Ungari meediaseaduse vastavust audiovisuaalmeedia teenuste direktiivile ja üldiselt
whereas the Commission raised concerns and requested information from the Hungarian Government regarding the conformity of the Hungarian media law with the AVMSD and the