natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab seoses läheneva G20 kohtumisega, et järk-järgult loodaks mitmepoolne finantsjärelevalve- ja reguleerimissüsteem; palub nõukogul finantsstabiilsuse taastamise prioriteetsete abinõudena kaitsta ühist seisukohta maksuparadiiside sulgemise ning palgaskeemide range kontrolli kohta; tuletab meelde, et Bretton Woodsi institutsioonide juhtimist on vaja reformida, et muuta hääleõigust ning seada sisse liikmesriikide ja kapitaliosa topeltenamus; nõuab, et määratletaks uuesti rahvusvaheliste finantsasutuste võlgade jätkusuutlikkuse raamistik ning loodaks mitmepoolne võlgade vähendamise mehhanism ja vastutustundlik laenuandmisraamistik; nõuab, et reguleeritaks rangelt börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavad tehingud; rõhutab, et pankade kohustuslike reservinõuete suurendamiseks ja väärtpaberistamise piiramiseks tuleb tugevdada ja laiendada usaldatavusnormatiive rohkem, kui nõutakse Basel II raamistikus; nõuab, et riskifondidele ja erasektori aktsiakapitalile kehtestataks ranged mitmepoolsed avalikustamis-, kapitali- ja võlanõuded;
Urges, with a view to the upcoming G20 meeting, the progressive setting-up of a multilateral financial supervision and regulation system; asks the Council to defend a common position on the closure of tax havens and strict control of remuneration schemes as priorities to restore financial stability; recalls the need for reform of the governance of the Bretton Woods Institutions in order to modify voting rights and set up a double majority scheme of member states and capital share; ask for the redefinition of the debt sustainability framework of international financial institutions, the setting-up of a multilateral debt work-out mechanism and a responsible lending framework; calls for the strict regulation of over-the-counter derivative transactions; emphasises the need to strengthen and expand prudential rules beyond the Bale II framework in order to increase substantially banks' compulsory reserve requirements and limit securitisation; asks for multilateral stringent disclosure, capital and debt requirements for hedge funds and private equity;
nõuab, et Euroopa Ülemkogu toetaks G20 kohtumisel ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) ettepanekut seada sisse uus mitmepoolne süsteem, mille eesmärk on hoida ära valuutaspekulatsioone ning anda kõikidele riikidele tegevusruum, et viia ellu ekspansiivset maksu- ja rahapoliitikat töökohtade ja siseriikliku majanduse kaitsmiseks majanduslanguse või finantskriisi korral;
Urges the European Council to back, at the G20 meeting, the UNCTAD proposal on the setting-up of a new multilateral regime to stave off currency speculation and provide the policy space for all countries to pursue appropriate expansionary fiscal and monetary policies in order to protect jobs and their domestic economy in the face of a recession or financial crisis;
Uus roheline kokkulepe
A green new deal
märgib, et krediidil põhinev tarbimine maailma kõige rikkamates riikides on toonud kaasa massilise ökoloogilise defitsiidi ja seetõttu tuleb majanduse taaskäivitamiseks loobuda nõudluse reguleerimisel põhinevast lihtsustatud lähenemisviisist;
Notes that the credit-fuelled consumption of the world's richest economies has built up massive ecological deficits, which is why we must refrain from a simplistic demand management approach for re-launching the economy;
hoiatab selle eest, et pumbata päästeoperatsioonidena pimesi miljardeid vanadesse tööstusharudesse ja iganenud majandusmudelitesse, kuna see ei tähendaks muud, kui raha matmist n.ö musta auku ja meie laste tuleviku pantimist;
Warns against blindly pumping bail-out billions into old industries and exhausted economic models, which would only mean throwing good money after bad while mortgaging our children's future;
on arvamusel, et loobuda kliimamuutusega võitlemisest ja lükata keskkonnainvesteeringute edasi oleks hukatuslik viga, millel oleksid nii kohesed kui ka üle põlvkondade ulatuvad tagajärjed;
Believes that ditching the fight against climate change and putting environmental investments on hold would be a devastating mistake with an immediate and inter-generational impact;
tervitab Euroopa Liidus valitsevat laia konsensust, mille kohaselt on praegusest majanduskriisist ülesaamiseks vaja julgeid poliitilisi samme; on samas arvamusel, et võetavad meetmed ei ole vasta probleemi tõsidusele esiteks seetõttu, et need ei keskendu piisavalt meie ühiskonna tulevastele vajadustele, ning teiseks seetõttu, et need ei paku probleemidele Euroopa mõõtmega lahendust; rõhutab, et äärmiselt oluline on koordineeritud üleeuroopaline tegutsemine, et vältida selliste riiklike kavade elluviimist, millega võivad kaasneda konfliktid ja täiendavad kulud;
Welcomes the broad consensus within and across the European Union that bold political action must be taken to overcome the current economic crisis; believes, however, that measures taken are not commensurate with the challenge, first because they do not focus appropriately on the future needs of our societies, and secondly because they do not provide a 'European' answer; underlines that a coordinated European response is crucial in this context to avoid pursuing national plans with potential conflicts and additional costs;
peab vajalikuks näha kriisis täiendavat stiimulit, et liikuda edasi tööstuse äärmiselt vajaliku ökoloogilise ümberkorraldamisega, ning suunata suur osa avaliku sektori taastamisrahast nn rohelistesse investeeringutesse, mis tasuvad end ära väiksema kliimamuutuse ja energiasõltuvuse, madalamate energiaarvete, keskkonna vähesema kahjustamise ja kodanike parema elukvaliteedi näol; rõhutab, et vajalike sammudega viivitamine tähendab, et lõpptulemusena on kulud suuremad;
Urges that this crisis be seen as an extra incentive to press ahead with the much needed ecological conversion of industry and urges that the bulk of the public recovery money be channelled into 'green' investments, which will pay off, with less climate change and energy dependency, lower energy bills and environmental degradation, and a better quality of life for the citizens; points out that delaying the necessary action will ultimately lead to greater costs;
märgib, et suurem osa rohelisse majandusse tehtavatest investeeringutest (hoonete energiatõhusaks renoveerimine, taastuvad energiaallikad, ühistransport) võivad olla kolmekordselt kasulikud, kuna nende abil luuakse töökohti, vähendatakse kliimamõju ja ELi energiasõltuvust ning antakse Euroopa tööstusele stardiedu maailma teiste piirkondade ees, kes ei ole veel initsiatiivi haaranud ega läinud kaasa uue, rohelise tööstusrevolutsiooniga;
Notes that most investments in the 'green economy' (energy renovation of buildings, renewable energies, public transport) have the potential to trigger a triple benefit of job creation, climate impact reduction and enhanced energy independence of the EU and give Europe's industry a first-mover advantage over other regions of the world that have yet to seize the initiative and cope with the next industrial revolution, which will be a green revolution;
juhib tähelepanu asjaolule, et komisjoni hinnangu kohaselt töötab praegu rohelises majanduses 3,5 miljonit inimest; rõhutab, et kui laiendada rohelise majanduse määratlust ja võtta arvesse ka selle kaudset mõju, sõltub sellest juba ligikaudu 8 miljonit töökohta; ühe hiljutise uuringu kohaselt oleks 120 miljardi euroga (mis on ligikaudu 1% EL-27 RKPst) võimalik luua enam kui 2 miljonit uut töökohta;
Points to the fact that the Commission estimates the number of people currently employed in the green economy at 3.5 million; points out that, if the definition is taken more broadly and indirect effects are taken into account, around 8 million jobs are already dependent on these industries; with a volume of EUR 120 billion (around 1% of EU 27 GNP), more than 2 million jobs could be created in the sector of renewables, according to a recent study;
rõhutab, et ehitus on ELi suurim majandussektor, millega on otseselt või kaudselt seotud ligikaudu 26 miljonit töökohta peamiselt väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes (VKEd); rõhutab, et olemasolevate hoonete termoisolatsiooni ja renoveerimise ergutamine võiks olla majanduse taastamise, töökohtade loomise ja energiasäästu üks peamisi aspekte;
Emphasises that the building industry is the EU's single largest economic sector, with a workforce of about 26 million direct and indirect jobs, mainly in SMEs; points out that the stimulation of thermo-isolation and renovation of existing building stock could be the key aspect of economic recovery, employment creation and energy saving;
märgib, et Ühendkuningriigi energia ja kliimamuutuse ministeeriumi ühe uuringu kohaselt saaks Ühendkuningriigi ranniku lähedale järgneva kümne aasta jooksul ehitada veel 5000–7000 tuulegeneraatorit, mis toodaksid sama palju energiat kui 25 suurt kivisöel töötavat elektrijaama ning vähendaksid sellega Ühendkuningriigi süsinikuheidet 14% ja looksid riigis kuni 70 000 töökohta;
Notes that a study by the UK Department of Energy and Climate Change concluded that another 5 000 - 7 000 offshore wind turbines could be built off the coast of the UK within the next ten years, generating an energy equivalent to 25 large coal-fired power stations, cutting total UK carbon dioxide emissions by 14% and creating up to 70 000 jobs in the UK;
märgib, et kuni aastani 2030 tuleb ELi elektrivõrkudesse ja -tootmisvõimsusesse teha investeeringuid hinnanguliselt 1 triljon eurot ning gaasivõrkudesse 150 miljardit eurot; rõhutab, et ELi kulutused energiaprojektidele peaksid keskenduma kõige suurema lisaväärtuse ja kulutõhususega investeeringutele, eelkõige energiasäästu ja -tõhususe projektidele, samuti investeeringutele taastuvenergia võrkudesse, et saavutada ELi kliimamuutuse poliitika eesmärgid;
Notes that between now and 2030 an estimated EUR 1 trillion of investment is needed on the EU's electricity network and generation capacity and EUR 150 billion on gas networks; points out that EU spending on energy projects should focus on those investments that provide the highest added value and cost-effectiveness with a view to achieving the EU's targets on climate change policies, notably energy savings and energy efficiency projects, as well as investments in renewable energy networks;
on arvamusel, et kogu ELi hõlmava ja hästi suunatud säästvuse investeerimisprogrammiga mahus 500 miljardit eurot järgmise viie aasta jooksul (100 miljardit eurot aastas, mis moodustab 0,7% EL-27 aastasest SKPst) oleks võimalik luua ja kindlustada 5 miljonit töökohta, nendest pooled kahe järgmise aasta jooksul;
Believes that a well-targeted EU-wide investment program for sustainability of EUR 500 billion over the next five years (EUR 100 billion/year, which represents around 0.7 % of the EU-27 GDP/year) can create and safeguard 5 million jobs, with half of the jobs being created within the next two years;
märgib, et komisjoni majanduse taastamiskava on energiaprojektide osas halvasti koostatud, sest riigiabi eraldatakse peaaegu täielikult ainult suurtele energia- ja telekommunikatsioonioligopolidele, jättes kõrvale muutuste seisukohast olulised partnerid, näiteks VKEd, rohelise tehnoloogia ettevõtted ning ELi linnad ja piirkonnad; kritiseerib asjaolu, et komisjoni taastamiskava toetub suurel määral projektidele, mis ei ole valmis konkreetseteks investeeringuteks kahe järgneva aasta jooksul, ja selles eelistatakse tugevalt süsinikdioksiidi kogumise ja ladustamise tehnoloogiat ning energiainfrastruktuuri, mille puhul kulub aastaid vajalike lubade saamiseks, ning see toimub taastuvenergia tehnoloogia laialdaste võimaluste ja ehitussektori arvel, kus oleks võimalik kiiresti käivitada strateegilisi partnerlusi ELi linnade ja piirkondadega ning millel oleks tänu sellele reaalne kiire mõju tööhõivele;
Notes that the Commission's Economic Recovery Plan concerning energy projects is badly designed because it is allocating state aid almost exclusively to the big energy and telecom oligopolies, thus leaving out important partners for change like SMEs, green-tech companies and EU cities and regions; criticises the fact that the Commission's ERP relies heavily on projects not ready for concrete investment in the coming two years, and has a strong bias towards CCS and energy infrastructure, which will need years for the necessary authorisations, at the expense of a broad range of renewable energy technologies and the building sector, which could be quickly activated in a strategic partnership with EU cities and regions thus having a real short-term impact on employment;
juhib tähelepanu sellele, et uuel kokkuleppel põhinevate investeeringute eesmärk peaks olema ka suurendada tõhusust ja leida alternatiive peale nafta ka muudele ressurssidele, millest mitmeid võib hakata lühemas ja keskpikas perspektiivis nappima, mis takistab teatavate valdkondade, näiteks informatsiooni-, kommunikatsiooni- ja meelelahutussektori arengut; märgib, et hiljutiste uuringute kohaselt oleks võimalik saavutada suurt energiasäästu materjalidega, mis võimaldavad vähendada jäätmekoguseid, kulusid ja ressursisõltuvust;
Points out that New Deal investment should also aim at efficiency gains and substitution for resources other than oil, some of which are likely to become scarce in the short-to-medium term and will hamper the development of certain sectors, e.g. the information, communication and entertainment industry; notes that according to recent studies, huge efficiency gains can be made on such materials, which would reduce waste, costs and resource dependency;
rõhutab, et uues rohelises kokkuleppes tuleks tegeleda ka sotsiaalse kriisiga mahukate investeeringute abil sotsiaalteenustesse, eelkõige haridusse ja tervishoidu, suurendades otsustavalt õpetajate arvu ning parandades meie laste ja üliõpilaste füüsilisi õppimistingimusi, sest see kõik on investeering, mis tasub tulevikus ära;
Points out that a Green New Deal should also tackle the social crisis through massive investment in social services, in particular education and health, by massively increasing the number of teachers and improving the physical conditions for learning for our children and students, all of which is an investment that will pay back in the future;
on arvamusel, et Lissaboni strateegia eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma tugeva sotsiaalse mõõtme integreerimiseta ühtsesse turgu; nõuab, et nõukogu valmistaks ette pinnast miinimumpalkade ja sotsiaalsete õiguste ühtlustamise poliitikaks keskpikas perspektiivis; usub, et ületunnitöö vähendamise poliitika aitaks luua töökohti ja jagada võimalusi õiglasemalt;
Believes that the Lisbon Strategy will not achieve its aims without providing for a strong social dimension to be integrated into the single market; urges the Council to prepare the ground for a policy of convergence of minimum salaries and of social rights in the medium term; believes that a policy of reducing overtime-work can contribute to creating jobs and sharing opportunities more fairly;
palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et Euroopa Sotsiaalfond keskenduks ümberõppele ja tööalase konkurentsivõime suurendamisele, samuti sotsiaalse kaasamise abinõudele, et ületada kriisi halvimad sotsiaalsed tagajärjed; nõuab tungivalt, et sellesse poliitikasse süvalaiendataks sooline võrdõiguslikkus;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the European Social Fund focuses on retraining and increased employability as well as social inclusion activities in order to overcome the worst social effects of the crisis; strongly demands that gender equality be mainstreamed in these policies;
Rohelise taastamisprogrammi rahastamine
Financing a green recovery programme
nõuab, et rahastajad allutataks üldreeglina nende tegelikule rollile olla majandusarengu ja heaolu teenistuses, ning soovib, et kogu avaliku sektori raha ja tagatised kulutataks taastamisprogrammidele, mis on suunatud sellele, et hõlbustada üleminekut energiatõhusale, taastuvatel energiaallikatel põhinevale, tuumaenergiavabale, sotsiaalselt õiglasele ja tulevikku suunatud majandusarengule;
Urges, as a general rule, that financiers be subordinated to their proper role as servants of economic development and well-being, and wishes all public money and public guarantees spent on the recovery programmes to be earmarked for facilitating the transition to an energy-efficient, renewable-based, nuclear free, socially just and future-aware economic development;
märgib, et toetused nn halbadele erapankadele või nn toksilise varaga erapanku toetavatele halbadele avalik-õiguslikele pankadele tähendavad üksnes maksumaksja raha suunamist raskustes olevatele pankadele; soovitab selle asemel anda vajaduse korral avaliku sektori toetust normaalse kapitaliosaluse kaudu;
Notes that subsidies for private bad banks, or public bad banks to support private banks with toxic assets, means simply transferring taxpayers' money to troubled banks; recommends, instead, whenever necessary, that public support be given through normal equity participation;
märgib, et 2009. aastaks kavandatud eelarve läbivaatamine on oluline ja peaks sisaldama julgeid ettepanekuid muudatusteks planeerimistöös mitmeaastaste programmide vahekokkuvõtete tegemise ajal, et reageerida kriisi tagajärgedele ja võtta arvesse kliimamuutusest tingitud erakordselt suuri probleeme;
Notes the importance of the budgetary review planned for 2009, which should include bold proposals for a shift in programming at the time of the mid-term review of the multi-annual programmes to respond to the repercussions of the crisis and take into account the huge challenges posed by climate change;
on arvamusel, et Euroopa Investeerimispangal (EIP), mis on ELi rahastamisorgan ja suurim avaliku sektori laenuandja maailmas, on juhtiv roll taastamiseks vajaliku kapitali andmisel; nõuab tungivalt, et liikmesriikide kui EIP aktsionäride sissemakstud kapitali suurendataks märkimisväärselt, et suurendada oluliselt EIP laenuandmisvõimet ning luua sellega märgatavalt suurem võimendav mõju investeeringute mahule ja parandada samal ajal projektide säästvusnõuete täitmise kontrolli;
Believes that the EIB, the financial arm of the EU and biggest public lender in the world, has a key role to play in providing capital for the recovery; urges that paid-in capital of the Member States as the EIB's shareholders be significantly increased in order to have a far greater EIB lending capacity, thus constituting a much higher leverage effect on the volume of investments, while at the same time improving sustainability-compliance control over the projects;
on arvamusel, et EIP-l peaks praeguses olukorras olema lubatud kasutada refinantseerimist EKP poolt; juhib tähelepanu asjaolule, et kui võtta eelduseks EKP refinantseerimismäär 2%, suudaks EIP koguda 5 miljardi euroga intressitoetusteks kokku 250 miljardit eurot intressivaba krediiti avaliku või erasektori investoritele rohelisteks investeeringuteks ja investeeringuteks eesrindlikku tehnoloogiasse ning aidata sellega piirata kliimamuutust ja vähendada sellega seotud kulusid;
Believes that the EIB should be allowed, under current circumstances, to use refinancing by the ECB; points to the fact that - assuming a refinancing rate by the ECB of 2% - the EIB could leverage with EUR 5 billion used as interest subsidies, a total of EUR 250 billion interest-free credits to public or private investors for green investment and front-runner technologies, thus helping to mitigate climate change and reducing related costs;
nõuab, et Marguerite’i fond 2020, mis on ette nähtud otsesteks omakapitaliinvesteeringuteks Euroopa tasandi infrastruktuuri- ja energiaprojektidesse, alustaks tegevust nii kiiresti kui võimalik, ning teeb ettepaneku paigutada sinna raha Euroopa taastamiskava eelarvest, et saavutada maksimaalselt suur võimendav mõju ja kiired tulemused; nõuab, et kirjutataks alla Euroopa Parlamendi ja teiste Euroopa institutsioonide vastastikuse mõistmise memorandum, et tagada investeerimine tõeliselt säästvatesse projektidesse;
Calls for the 2020 Marguerite Fund, which is meant to provide direct equity to infrastructure and energy projects of European interest, to be made operational as soon as possible and proposes to inject money from the European Recovery Plan budget therein for maximum leverage and quick results; calls for a memorandum of understanding between Parliament and the other European institutions to be signed in order to ensure investment in truly sustainable projects;
soovib, et komisjon esitaks ettepanekuid energia maksustamise parandamiseks kogu ELis, sest see aitaks tootmist ja tarbimist kliimat ohustavatelt toodetelt ja teenustelt ümber suunata ning maksustada töö asemel energiat;
Wishes the Commission to come forward with proposals to enhance EU-wide energy taxation, which would both help reorient production and consumption away from climate-endangering products and services and allow a shift of taxation away from a labour-base towards an energy-base;
nõuab, et komisjon esitaks ettepanekud kogu ELi hõlmava finantstehingute maksu kehtestamiseks, mis võiks aidata rahastada investeeringuid arengumaades, et ületada kriisi halvimad tagajärjed ning jätkata tööd aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;
Urges the Commission to present proposals on the introduction of an EU-wide financial transaction tax that could help finance investment in developing countries in order to overcome the worst consequences of the crisis and keep track towards the achievement of the Millennium Development Goals;
nõuab, et ÜRO maksukomitee kujundataks valitsustevaheliseks organiks, et võidelda maksupettuste ja maksustamise vältimisega; nõuab Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) juhtimise reformimist, et tagada avalik vastutus, läbipaistvus ja ettevaatuspõhimõtte järgimine;
Asks for the upgrade of the UN tax committee into an intergovernmental body in order to deal with tax evasion and avoidance; asks for the reform of the governance of the accounting standard setters body (IASB) in order to ensure public accountability, transparency and respect for the precautionary principle;
Uuendatud Lissaboni strateegia
A renewed Lisbon strategy
juhib tähelepanu sellele, et avatud koordinatsiooni meetod, millel Lissaboni strateegia on üheksa aastat põhinenud, jääb Euroopa Liidu ees seisvate uute sisemiste ja välimiste probleemide lahendamisel piiratuks;
Points out that the open method of coordination, on which the CityplaceLisbon strategy has been based for nine years, has revealed its limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union;
on arvamusel, et ELi juhid peaksid lähiajal kokku leppima majanduspoliitika tihedama kooskõlastamise uue siduva raamistiku ning keskpikas perspektiivis tuleks välja töötada tõeline ELi ühine majanduspoliitika; nõuab, et komisjon esitaks enne 2009. aasta lõppu põhjaliku hinnangu Lissaboni strateegia möödunud üheksale aastale; rõhutab sellega seoses, et ei ole sugugi endastmõistetav, kuidas Lissaboni strateegia edukust mõõta või millised peaksid olema näitajad arengu mõõtmiseks; tuletab meelde, et majanduskasv ei ole eemärk omaette ning SKP ja kogurahvatulu näitajaid ei saa kasutada sobilike võrdlusnäitajatena heaolu mõõtmiseks;
Believes that a new a binding framework for closer economic policy coordination should be agreed upon in the short run by EU leaders and a proper common economic policy of the EU set up in the medium term; asks the Commission for a thorough evaluation of the past nine years of the Lisbon strategy to be presented before the end of 2009; emphasises in this context that it is not at all self-evident how to measure the success of the Lisbon Strategy and which indicators would be appropriate ways to measure 'progress'; recalls that economic growth is not an end in itself and GDP/GNI figures cannot be seen as an appropriate benchmark for welfare;