natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ELil on kindel juhtpositsioon sellistes valdkondades nagu nanoteadused, nanotehnoloogia ning materjali- ja tootmistehnoloogia, ning seda positsiooni tuleb tugevdada, et maailmas valitseva tiheda konkurentsi tingimustes ELi positsiooni kindlustada ja suurendada.
The EU has recognised leadership in fields such as nano-sciences, nano-technologies, materials and production technologies, which must be strengthened in order to secure and increase the EU position in a highly competitive global context.
Uute omadustega materjalidel on otsustav tähtsus selles, et Euroopa tööstus oleks tulevikus konkurentsivõimeline, ja need on tehnoloogilise arengu aluseks paljudes valdkondades.
Materials with new properties are key to the future competitiveness of European industry and the basis for technical progress in many areas.
Tööstuse seisukohalt olulisi prioriteete ja nende sektorisisestesse rakendustesse integreerimist on võimalik saavutada selliste tegevuste kaudu nagu Euroopa tehnoloogiaplatvormid nanoelektroonika, tootmise, energia tootmise, terase-, keemia-, energia- ja transporditööstuse, ehituse, tööstusohutuse, tekstiili-, keraamika- ja metsatööstuse ning nanomeditsiini valdkonnas.
Industry-relevant priorities and their integration for sectoral applications can be established through activities like the European Technology Platforms in fields such as nano-electronics, manufacturing, power generation, steel, chemistry, energy, the transport industry, construction, industrial safety, textiles, ceramics, forest-based industry and nano-medicine.
See aitab kehtestada ühiseid teadusuuringute prioriteete ja eesmärke.
This will help establish common research priorities and targets.
Lisaks käsitletakse asjakohaseid poliitika, regulatsiooni ja standardimise ning mõjuga seotud küsimusi, reageerides paindlikult seitsmenda raamprogrammi rakendamise ajal tekkivatele uutele poliitilistele vajadustele.
In addition by responding flexibly to new policy needs that arise during the lifetime of the Seventh Framework Programme, the relevant policy, regulatory and standardisation, and impact issues will be addressed.
Tegevuste käigus uuritakse ka nanotehnoloogia mõju ühiskonnale ning nanoteaduse ja -tehnoloogia olulisust ühiskondlike probleemide lahendamisel.
Activities will also investigate the impact of nano-technology on society and the relevance of nano-science and technology for the solution of societal problems.
Uute, kõrgtehnoloogilisi pindasid ja materjale puudutavate teadmiste loomine uute toodete ja protsesside ning nende parandamise jaoks; teadmistepõhised materjalid, mis on sihtotstarbeliste omaduste ja prognoositava tõhususega; usaldusväärsem disain ja simulatsioon; arvutuslik modelleerimine; suurem keerukus; keskkonnasäästlikkust; keemiatehnoloogias ja materjalitöötlusega tegelevates tööstusharudes integratsioon nano-, mikro- ja makrofunktsionaalsuse tasandil; uued nanomaterjalid, sealhulgas nanokomposiidid, biomaterjalid ja hübriidmaterjalid, kaasa arvatud nende töötlemise, omaduste ja tõhususe kavandamine ja juhtimine.
Generating new knowledge of high-performance surfaces and materials for new products and processes as well as for their repair; knowledge-based materials with tailored properties and predictable performance; more reliable design and simulation; computational modelling; higher complexity; environmental compatibility; integration of nano-micro-macro functionality in the chemical technology and materials processing industries; new nano-materials including nano-composites, bio-materials, and hybrid materials, including design and control of their processing, properties and performance.
• Uus tootmine
· New Production
Jätkusuutliku teadmistemahuka tootmise jaoks tingimuste ja vahendite loomine, sealhulgas esilekerkivate tööstuslike vajaduste rahuldamiseks ettenähtud uute paradigmade loomine, arendamine ja valideerimine ning Euroopa tööstusbaasi moderniseerimise soodustamine; kohanduva, võrgustikus oleva ja teadmistepõhise tootmise jaoks üldiste tootmisvahendite arendamine; suure lisandväärtusega uute või uuendatud toodete ja teenuste järgmise põlvkonna jaoks uute tehnoloogiliste nõuete väljatöötamine, kasutades tehnoloogia (nt nano-, mikro-, bio-, geo-, info-, optilise ja kognitiivtehnoloogia ning nende tehniliste nõuete) lähendamist, ning muutuvate vajadustega kohanemine; suure tootlikkusega tootmistehnoloogia kaasamine.
Creating conditions and assets for sustainable knowledge-intensive production, including construction, development and validation of new paradigms responding to emerging industrial needs and fostering the modernisation of the European industry base; development of generic production assets for adaptive, networked and knowledge-based production; development of new engineering concepts exploiting the convergence of technologies (e.g. nano, micro, bio, geo, info, optical, cognitive technologies and their engineering requirements) for the next generation of high value-added new or renewed products and services, and adaptation to changing needs; engaging high-throughput production technologies.
• Tehnoloogia integreerimine tööstuslike rakenduste jaoks
· Integration of technologies for industrial applications
Uute teadmiste, nano- ja mikrotehnoloogia, materjalide ja tootmise integreerimine järgmiste sektorisiseste ja sektoritevaheliste rakenduste puhul nagu näiteks tervis, toiduainetööstus, ehitus ja hooned, transport, energeetika, info ja kommunikatsiooni, keemia, keskkond, tekstiili- ja rõivatööstus, jalatsitööstus, metsatööstus, terase- ja masinatööstus.
Integrating new knowledge, nano- and micro-technologies, materials and production in sectoral and cross sectoral applications, in areas such as health, food, construction and buildings, transport, energy, information and communication, chemistry, environment, textiles and clothing, footwear, forest-based industry, steel, mechanical engineering.
Praeguse energiasüsteemi ümberkujundamine jätkusuutlikumaks süsteemiks, mis on vähem sõltuv imporditud kütustest ja põhineb erinevatel energiaallikatel, eelkõige taastuvatel energiaallikatel, energiakandjatel ja saastevabadel allikatel; energiatõhususe parandamine, sealhulgas ratsionaalsema kasutuse ja energia salvestamise abil; varustuskindluse ja kliimamuutustega seotud pakiliste ülesannete lahendamine, suurendades samas Euroopa tööstuse konkurentsivõimet.
Adapting the current energy system into a more sustainable one, less dependent on imported fuels and based on a diverse mix of energy sources, in particular renewables, energy carriers and non-polluting sources; enhancing energy efficiency, including by rationalising use and storage of energy; addressing the pressing challenges of security of supply and climate change, whilst increasing the competitiveness of Europe's industries.
Arvestades rahutukstegevaid suundumusi ülemaailmses energianõudluses, tavapäraste nafta- ja maagaasivarude ammendavust ja vajadust vähendada märkimisväärselt kasvuhoonegaaside heitkoguseid, et leevendada kliimamuutuste hävitavaid tagajärgi, naftahinna kahjulikku kõikumist (eriti transpordisektori puhul, mis sõltub suuresti naftast) ja geopoliitilist ebastabiilsust tarnepiirkondades, on põhjendatud sobivate ja õigeaegsete lahenduste kiire kindlaksmääramine ja väljatöötamine.
There is an urgent need to identify and develop adequate and timely solutions given the alarming trends in global energy demand, the finite nature of conventional oil and natural gas reserves, the need to curb dramatically emissions of greenhouse gases in order to mitigate the devastating consequences of climate change, the damaging volatility of oil prices (in particular for the transport sector which is heavily oil dependent) and geopolitical instability in supplier regions.
Energeetikaalane teadustöö on oluline panus kodanikele ja tööstusele taskukohase energiahinna tagamise saavutamisse.
Energy research is an important contribution towards ensuring affordable energy costs for our citizens and industries.
ning 2006. aasta rohelises raamatus "Euroopa strateegia säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energia tagamiseks".
and the 2006 Green Paper on a European strategy for sustainable competitive and secure energy
Ta on teerajajaks sellise kaasaegse taastuva energia tehnoloogia alal nagu näiteks päikeseenergia, bioenergia ja tuuleenergia.
It is the pioneer in modern renewable energy technologies, such as solar energy, bio- and wind energy.
Samuti on EL ülemaailmselt konkurentsivõimeline energia tootmis- ja jaotustehnoloogia valdkonnas ning omab suurt teaduspotentsiaali süsiniku sidumise ja kõrvaldamise valdkonnas.
The EU is also a global competitor in power generation and distribution technologies and has a strong research capability in the area of carbon capture and sequestration.
Need positsioonid on nüüd aga terava (eelkõige USAst ja Jaapanist tuleneva) konkurentsisurve all.
These positions, however, are now facing severe competition (in particular from the US and Japan).
Seetõttu peab Euroopa oma juhtpositsiooni säilitama ja arendama, mis nõuab olulisi jõupingutusi ja rahvusvahelist koostööd.
Therefore Europe must maintain and develop its leading position which requires substantial efforts and international collaboration.
Energiasüsteemi radikaalne ümberkujundamine vähem süsinikdioksiidi heitmeid tekitavaks või neid mittetekitavaks, usaldusväärseks, konkurentsivõimeliseks ja jätkusuutlikuks energiasüsteemiks nõuab uut tehnoloogiat
Radically transforming the energy system into a less- or non-CO2-emitting, reliable, competitive and sustainable energy system requires new technologies
ja uusi materjale
and new materials
, mis kätkeb endas erasektori ettevõtete jaoks liiga suuri riske ja kaheldavat tulu, et teha kõik vajalikud investeeringud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevuseks ning kasutamiseks.
with risks that are too high and profits too uncertain for private firms to provide all the investment needed for research, development, demonstration and deployment.
Arvestades nende olulist panust jätkusuutlike energiasüsteemide väljakujunemisele tulevikus, on käesoleva teemavaldkonna olulisteks elementideks taastuvad energiaallikad ja energia lõpptarbimise tõhusus.
Given their important contribution to future sustainable energy systems, renewables and end-use energy efficiency will be the major elements of this Theme.
Seetõttu kasutatakse täielikult ära koostoimet konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi osaks oleva programmiga "Arukas energeetika – Euroopa".
Synergies with the Intelligent Energy-Europe Programme component of the Competitiveness and Innovation Framework Programme will be fully exploited in this regard.
Euroopa vesiniku ja kütuseelementide tehnoloogiaplatvorm aitab sellele kaasa, pakkudes välja integreeritud teadusuuringute ja kasutusstrateegia.
The Hydrogen and Fuel Cells European Technology Platform contributes to this activity by proposing an integrated research and deployment strategy.
• Elektrienergia tootmine taastuvatest energiaallikatest
· Renewable electricity generation
Üldise energia muundamise kasuteguri, kulutõhususe ja usaldusväärsuse suurendamise tehnoloogia, kohalikest taastuvatest energiaallikatest (sealhulgas jäätmetest) elektrienergia tootmise kulude alandamine ning erinevatele piirkondlikele tingimustele sobiva tehnoloogia arendamine ja tutvustamine.
Technologies to increase overall conversion efficiency, cost efficiency and reliability, driving down the cost of electricity production from indigenous renewable energy sources, including wastes, and the development and the demonstration of technologies suited to different regional conditions.
• Kütuse tootmine taastuvatest energiaallikatest
· Renewable fuel production
Integreeritud kütuse tootmissüsteemid ja muundamistehnoloogia: taastuvatest energiaallikatest, sealhulgas biomassist ja jäätmetest toodetavate tahke-, vedel- ja gaaskütuste (sh vesinikkütuse) ühikuhinna kujundamine ja alandamine, seades eesmärgiks süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalsete kütuste, eelkõige transpordisektoris ja elektrienergia tootmises kasutatavate biokütuste kulutõhusa tootmise, salvestamise, jaotamise ja kasutamise.
Integrated fuel production systems and conversion technologies: to develop and drive down the unit cost of solid, liquid and gaseous (including hydrogen) fuels produced from renewable energy sources including biomass and wastes, aiming at the cost-effective production, storage, distribution and use of carbon-neutral fuels, in particular biofuels for transport and electricity generation.
• Soojuse tootmiseks ja jahutamiseks kasutatavad taastuvad energiaallikad
· Renewables for heating and cooling
Tehnoloogia ja vahenditega, sealhulgas energia salvestamise tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mille eesmärgiks on nende tõhususe suurendamine ning taastuvatest energiaallikatest saadava aktiivse ja passiivse soojuse tootmise ja jahutamise maksumuse vähendamine, tagades nende kasutamise erinevates piirkondlikes tingimustes, mis omavad piisavat potentsiaali.
Research, development and demonstration of technologies and devices including storage technologies to increase efficiencies and drive down the costs of active and passive heating and cooling from renewable energy sources, ensuring their use in different regional conditions where sufficient potential can be identified.
• Süsinikdioksiidi eemaldamise ja ladustamise tehnoloogia saastevaba energia tootmiseks
· CO2 capture and storage technologies for zero emission power generation
Fossiilkütuste kasutamise keskkonnamõjusid oluliselt vähendava tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, seades eesmärgiks suure tõhususega, kulutõhusad ning peaaegu saastevabad soojatootmisjaamad, mille tegevus põhineb süsinikdioksiidi eemaldamise ja ladustamise tehnoloogial, eelkõige maa-alusel ladustamisel.
Research, development and demonstration of technologies to drastically reduce the environmental impact of fossil fuel use aiming at highly efficient and cost effective power and/or heat generation plants with near zero emissions, based on CO2 capture and storage technologies, in particular underground storage.
• Puhas söepõletustehnoloogia
· Clean coal technologies
Sellise tehnoloogiaga seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mis parandab märkimisväärselt elektrijaamade tõhusust, usaldusväärsust ja kulutõhusust, arendades ja tutvustades puhast söe- ja muude tahkekütuste muundamise tehnoloogiat,
Research, development and demonstration of technologies to substantially improve plant efficiency, reliability and cost through development and demonstration of clean coal and other solid fuel conversion technologies,
sealhulgas keemilisi protsesse,
including chemical processes,
mille abil toodetakse ka sekundaarseid energiakandjaid (sealhulgas vesinik) ja vedel- ja gaaskütuseid.
producing also secondary energy carriers (including hydrogen) and liquid or gaseous fuels.
Tegevused seotakse vajadusel süsinikdioksiidi eemaldamise ja sidustamise tehnoloogia või biomassi kooskasutamisega.
Activities will be linked as appropriate to CO2 capture and storage technologies or co-utilisation of biomass.
• Intelligentsed energiavõrgud
· Smart energy networks
Teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus, mille eesmärk on suurendada eelkõige rohkem integreeritud Euroopa energiaturu kontekstis Euroopa elektri- ja gaasisüsteemide ja -võrkude tõhusust, ohutust, usaldusväärsust ja kvaliteeti, nt muutes praegused elektrivõrgud interaktiivseks (kliendid/operaatorid) teenustevõrguks, luues energia salvestamise võimalusi ning kõrvaldades tarnitud ja taastuvate energiaallikate ulatusliku kasutuse ja tõhusa integreerimise ees seisvad takistused.
Research, development and demonstration on how to increase the efficiency, safety, reliability and quality of the European electricity and gas systems and networks, notably within the context of a more integrated European energy market, e.g. by transforming the current electricity grids into an interactive (customers/operators) service network, developing energy storage options and removing obstacles to the large-scale deployment and effective integration of distributed and renewable energy sources.
• Energiatõhusus ja energiasäästlikkus
· Energy efficiency and savings
Hoonete (nende elutsükli jooksul), sealhulgas valgustuse, transpordi, teenuste ja tööstuse energiakasutuse tõhustamise ning energia lõpptarbimisel ja primaarenergia tarbimisel täiendava energiasäästu võimaldamise uute kontseptsioonidega seotud teadus-, arendus- ja tutvustamistegevus ning toimivate kontseptsioonide ja tehnoloogia arendamine ja tutvustamine.
Research, development and demonstration of new concepts, optimisation of proven concepts and technologies to improve energy efficiency and to enable further final and primary energy consumption savings, over their life cycle, for buildings (including in lighting), transport, services and industry.
See hõlmab energiatõhususe valdkonnas strateegiate ja tehnoloogia integreerimist (sealhulgas ühis- ja koostootmist), uute ja taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogia kasutamist, energianõudluse reguleerimise meetmeid ja vahendeid ning minimaalse kliimamõjuga hoonetega seotud tutvustamistegevust.
This includes the integration of strategies and technologies for energy efficiency (including co- and polygeneration), the use of new and renewable energy technologies and energy demand management measures and devices, and the demonstration of minimum climate impact buildings.
• Energiapoliitikat käsitlevate otsuste tegemiseks vajalikud teadmised
· Knowledge for energy policy making
Vahendite, meetodite ja mudelite arendamine, et hinnata olulisemaid energiatehnoloogiaga seotud majandus- ja sotsiaalküsimusi ning seada keskmise tähtajaga ja pikaajalisi mõõdetavaid eesmärke ja stsenaariume (sealhulgas teaduslik tugi poliitika kujundamisele).
Development of tools, methods and models to assess the main economic and social issues related to energy technologies and to provide quantifiable targets and scenarios for medium- and long-term horizons (including providing scientific support for policy development).
Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)
Environment (including climate change)
Peamist tähelepanu pööratakse kliimamuutuste ning öko-, maa- ja ookeanisüsteemides toimuvate muutuste prognoosimisele ning vahenditele ja tehnoloogiale, mis võimaldavad jälgida, ennetada, leevendada ja kohandada keskkonnakoormust ja ohtusid, sealhulgas ohtu tervisele, ning vahenditele ja tehnoloogiale, mis on seotud loodus- ja kultuurkeskkonna jätkusuutlikkusega.
Emphasis will be placed on prediction of climate, ecological, earth and ocean systems changes, on tools and technologies for monitoring, prevention, mitigation and adaptation of environmental pressures and risks, including risks to health, and on tools and technologies for the sustainability of the natural and man-made environment.
Keskkonnaprobleemid ulatuvad väljapoole riigipiire ja nende lahendamiseks on vaja kooskõlastatud lähenemisviisi Euroopa ja sageli ka ülemaailmsel tasandil.
Environmental problems extend beyond national frontiers and require a coordinated approach at a pan-European and, often, global level.
Loodusvaradele ja kultuurkeskkonnale avaldavad väga suurt survet elanikkonna kasv, linnastumine ja ehitustegevus, põllumajandus-, akvakultuuri-, kalandus-, transpordi- ja energiasektori jätkuv laienemine, samuti kliimaolude varieerumine ning kohalik, piirkondlik ja ülemaailmne kliima soojenemine.
Earth's natural resources and the man-made environment are under intense pressure from a growing population, urbanisation, construction, continuous expansion of the agriculture, aquaculture, fisheries, transport, and energy sectors, and climate variability and warming at local, regional and global scales.
Euroopa peab leidma uue keskkonnasäästliku käitumismudeli, parandades ja tugevdades samal ajal oma konkurentsivõimet ja Euroopa tööstussektorit.
Europe needs to engage in a new sustainable relationship with the environment while improving competitiveness and strengthening European industry.
Keskkonnaalaste teadusuuringute mastaapi, ulatust ja suurt keerukust arvesse võttes on selles valdkonnas teadusuuringute kriitilise massi saavutamiseks vaja kogu ELi hõlmavat koostööd.
EU-wide cooperation is needed in order to attain critical mass, given the scale, scope and high level of complexity of environmental research.
See hõlbustab ühist planeerimist, ühendatud ja koostalitusvõimeliste andmebaaside kasutamist ning ühtsete ja ulatuslike vaatlus- ja prognoosisüsteemide arendamist.
This will facilitate common planning, the use of connected and inter-operable databases, and the development of coherent and large scale observation and forecasting systems.
Teadusuuringud peaksid käsitlema andmehalduse ja infoteenuste vajadust ning andmete edastamise, integreerimise ja kaardistamise probleeme.
Research should address the need for data management and information services and problems related to data transfer, integration, mapping.
ELi tasandil asetleidvat teadustegevust on vaja ka selleks, et täita rahvusvahelisi kohustusi seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle Kyoto protokolliga, bioloogilise mitmekesisuse ÜRO konventsiooniga, kõrbestumise vastu võitlemise ÜRO konventsiooniga ja püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooniga ning saavutada 2002. aasta ülemaailmse jätkusuutliku arengu tippkohtumise, kaasa arvatud EL veemajandusalase algatuse eesmärgid, aidates samuti kaasa valitsustevahelise kliimamuutuste rühma ja maapinna kaugseire algatusele.
Research is needed at EU level for the implementation of international commitments such as the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCC) and its Kyoto protocol, the UN Convention on Biological Diversity, the UN Convention to Combat Desertification, the Stockholm Convention on Persistent Organic Pollutants, the objectives of the World Summit on Sustainable Development 2002, including the EU Water Initiative, and contributions to the Intergovernmental Panel on Climate Change and the Earth Observation initiative.
Lisaks sellele eksisteerib vajadus ulatuslike teadusuuringute järele, mis tuleneb olemasolevatest ja esilekerkivatest ELi tasandi poliitikatest, kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi ja seonduvate temaatiliste strateegiate (nt ELi merendusstrateegia) rakendamisest ning keskkonnatehnoloogiat, keskkonda ja tervist käsitlevatest tegevuskavadest, programmidest ja direktiividest, veepoliitika raamdirektiivist ja programmist NATURA 2000.
In addition, there are significant research needs arising from existing and emerging EU level policies, the implementation of the 6th Environmental Action Plan and associated thematic strategies (e.g. the EU marine strategy), the action plans, programmes and directives on Environmental Technologies and Environment and Health, the Water Framework and NATURA 2000.
Selline tehnoloogia toetab säästvat tarbimist ja tootmist, mis aitavad kaasa jätkusuutlikule majanduskasvule, pakkudes eri tasandi keskkonnaprobleemidele ökoloogiliselt tõhusaid lahendusi ja kaitstes meie kultuuri- ja looduspärandit.
Such technologies contribute to sustainable consumption and production, helping to deliver sustainable growth providing eco-efficient solutions to environmental problems at different scales and protecting our cultural and natural heritage.
Keskkonnanõuded soodustavad innovatsiooni ja võivad pakkuda ettevõtlusalaseid võimalusi ning tagada suurema konkurentsivõime, garanteerides samal ajal jätkusuutlikuma tuleviku järgmistele põlvkondadele.
Environmental requirements act as a stimulus for innovation and can provide business opportunities and higher competitiveness while at the same time ensuring a more sustainable future for next generations.
Veevarustuse ja kanalisatsiooni ning säästva keemia valdkonna Euroopa tehnoloogiaplatvormid kinnitavad vajadust ELi tasandi meetmete järele ja nende teadusuuringute programme on allpool käsitletud tegevuste puhul arvesse võetud.
European Technology Platforms on water supply and sanitation and on sustainable chemistry confirm the need for EU level action and their research agendas are taken into consideration in the activities below.