natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on seisukohal, et selline strateegia peaks tunnistama, et on oluline mitte ainuüksi keskkonnaaspektide süvalaiendamine kõigisse arenguprogrammidesse ja -projektidesse, vaid ka muuta keskkond prioriteetseks kulutuste valdkonnaks;
Considers that such a strategy should recognise the importance not only of mainstreaming the environment into all development programmes and projects but also making the environment a priority field for expenditure;
on seisukohal, et keskkonnaaspektide süvalaiendamise alane koolitus peaks olema kohustuslik olulistes sektorites ametisse nimetatud ametnikele; nõuab tungivalt, et komisjon viiks esimesel võimalusel lõpule käsiraamatu koostamise keskkonnaaspektide süvalaiendamise kohta;
Believes that training in environmental mainstreaming should be compulsory for key officials; urges the Commission to complete the preparation of a manual on environmental mainstreaming as soon as possible;
kutsub komisjoni üles tagama, et tema käsutuses on piisavalt sisemisi erialateadmisi keskkonna valdkonnas, ning et määratletakse keskkonnaküsimuste integreerimise menetlused ja nendest peetakse kinni;
Asks the Commission to ensure that it has sufficient in-house environmental expertise and that clear environmental integration procedures are both defined and complied with;
kutsub komisjoni üles kasutama rohkem tunnustatud asjatundlikkust, mida pakuvad liikmesriikide abi andmisega tegelevad ametiasutused ja eraettevõtted, kes on omandanud kogemusi olles selliste asutuste partnerid keskkonnaprojektide juhtimise valdkonnas riiklike arengukoostöö projektide raames;
Invites the Commission to make greater use of the recognised expertise of the national aid administrations of the Member States and of private companies that have an established experience as partners of the national aid administrations in managing environmental projects in the context of national development cooperation programmes;
nõuab, et projektide kavandamine peab toimuma üksikasjalike täpsete andmete ja tingimuste alusel koos selgelt määratletud eesmärkidega ning et kõigi projektide edukuse hindamiseks ning kõigi ebaõnnestumiste ja nõrkuste selgeks määramiseks peab olema kaasatud väline järelevalve;
Insists that projects must be planned on the basis of detailed specifications with clearly defined aims and that external monitors should be engaged to evaluate the success rate of each project and to identify clearly any failures or weaknesses;
Eriaruanne nr 7/2006 maaelu arendamise kohta "Kas investeerimine maaelu arengusse aitab tõhusalt lahendada maapiirkondade probleeme?"
Special Report No 7/2006 concerning Rural Development Investments: Do they effectively address the problems of rural areas?
tunneb heameelt aruande avaldamise üle ning kutsub komisjoni üles võtma arvesse aruandes osutatud puuduseid, millega ei tegeleta uues maaelu arengu määruses või selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige riiklike programmide heakskiitmise kontekstis;
Welcomes the publication of the report and urges the Commission to take on board those shortcomings identified in the report which are not addressed in the new Rural Development Regulation or its detailed implementation rules, in particular when approving national programmes;
nõuab eriti, et komisjon määratleks selgemalt teatud eesmärkidega seotud strateegiad ning teeks tihedat koostööd liikmesriikidega, et parandada eesmärkide, toetuse saajate ja piirkondade määratlusi, tagada kõige sobivamate projektide valik, ning kaasata need aspektid 2007–2013 aastaid hõlmavatesse programmdokumentidesse;
Calls in particular upon the Commission to set clearer strategies which relate to specific objectives and work in close cooperation with the Member States to improve the definition of objectives, beneficiaries and areas, as well as the selection of the most appropriate projects, and to include this in the programming documents for the 2007-2013 period;
arvab, et komisjonile riiklike programmide heakskiitmiseks antud tähtaega võiks veidi pikendada, et võimaldada süvendatud analüüsi, kuna riiklike programmide kvaliteet määrab olulisel määral, kas abi kõige rohkem vajavate piirkondadele ja toetuse saajatele eraldatud vahendid on selgesti õigustatud ning kas edaspidi on investeeringute tõhusust võimalik paremini mõõta;
Believes that the time-frame for Commission approval of national programmes might have to be extended slightly in order to allow for thorough analysis, as the quality of national programmes will to a large extent determine whether the allocation of funds to the most needy areas and beneficiaries is clearly justified and the effectiveness of investment measures can be better measured in the future;
kinnitab taas ELi eelarve tõhusa ja vastutustundliku kasutamise olulisust ning põhimõtte kohaldamist, mille alusel ei rahastata avalike vahenditega algatust, mida ei saa sobivalt hinnata; leiab, et seoses sellega on hädavajalik riiklikes programmides täpsete eesmärkide kehtestamine ja selgete strateegiate määratlemine;
Reiterates the importance it attaches to an efficient and responsible use of the EU budget and to the application of the principle that an initiative that is insufficiently verifiable should not be financed by public money; considers that setting clear objectives and defining clear strategies in national programmes are essential in this context;
on veendunud, et investeeringute kahekordse eesmärgi (struktuurilise ja põllumajandusliku) elluviimise peaks tagama nii läbi vastavalt eeskirjadele tasakaalustatud sektoripõhise (põllumajandus) kui ka territoriaalse (majanduslik ja sotsiaalne ühtsus) lähenemise;
Believes that the achievement of the two-fold structural and agricultural objectives of investment measures should be implemented through a carefully balanced sectoral (for agriculture) and territorial (for economic and social cohesion) approach;
on seisukohal, et ühise põllumajanduspoliitika teine sammas on ELi maapiirkondade arengu hädavajalik element ning kutsub komisjoni üles julgustama liikmesriike analüüsima investeerimisprojektide edufaktoreid ning jagama häid kogemusi;
Considers the second pillar of the CAP to be an indispensable tool in the further development of rural areas in the EU, and thus invites the Commission to encourage Member States to analyse key success factors in investment projects and to disseminate cases of good practice;
julgustab komisjoni parandama tihedas koostöös liikmesriikidega kontrolli- ja hindamissüsteeme, töötades näiteks välja kvalitatiivsed näitajad, mis võimaldavad liikmesriikidel ja komisjonil teha kindlaks, kas meetmed olid tõhusad ja millised eesmärgid saavutati;
Encourages the Commission, in close cooperation with Member States, to improve monitoring and evaluation systems, for example by developing relevant qualitative indicators that enable Member States and Commission to determine whether measures were effective and which objectives were achieved;
tunneb heameelt, et kõnealuse eriaruande arutelu toimus samal ajal kui komisjoni esimene sissejuhatav esitlus ettepaneku kohta, mis käsitleb 2008. aastal jõustuvat puu- ja köögiviljasektori reformi;
Welcomes the fact that the discussion of this special report took place at the same time as the first introductory presentation of the Commission's proposal for reform of the fruit and vegetable sector, to take effect from 2008;
Eriaruanne nr 8/2006 "Kasvav edukus?
Special Report No 8/2006 on: Growing Success?
Euroopa Liidu puu- ja köögiviljatootjate rakenduskavadele antud toetuse mõjusus"
The effectiveness of the European Union support for fruit and vegetable producers
tuletab meelde võetud kohustust ELi puu- ja köögiviljasektorile antava ühenduse abi osas, mis on vajalik selle sektori jätkusuutlikkuse ja konkurentsivõime suurendamiseks;
Reiterates its commitment to Community support for the fruit and vegetables sector in the EU, which is needed to make the sector more sustainable and more competitive;
rõhutab, et tootjaorganisatsioonid on puu- ja köögiviljatoodete ühise turukorralduse nurgakiviks ning toetab seetõttu komisjoni, kes julgustab ning toetab puu- ja köögiviljakasvatajaid tootjaorganisatsioone looma;
Stresses that producer organisations are the cornerstone of the CMO for fruit and vegetable products, and therefore supports the Commission when it encourages and supports growers to form producer organisations;
kiidab heaks sekkumismeetmetest, nagu turult kõrvaldamine või töödeldud toodete toetamine, loobumise, millel on Euroopa Parlamendi hinnangul puu- ja köögiviljasektori jaoks kindlaks määratud eesmärkidele kahjulik mõju;
Expresses its support for moving away from interventionist measures, such as withdrawals or support for processed products, which it considers to be counterproductive to the objectives set out for the fruit and vegetable sector;
on veendunud, et puu- ja köögivilja tootjaorganisatsioonidele mõeldud rakenduskavade toetuskavad on vastupidiselt sekkumismeetmetele paljulubavamad;
Believes that support systems for operational programmes for fruit and vegetable producer organisations form a far more promising tool than interventionist measures;
võtab teadmiseks 2009. aastaks ette nähtud hindamise ja väljendab selle üle heameelt ning nõuab, et komisjon looks puu- ja köögiviljasektori jaoks sobiva järelevalve- ja kontrollimehhanismi, et tagada usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine;
Notes and welcomes the evaluation study foreseen for 2009 and calls for the Commission to set up an appropriate monitoring and control mechanism for the fruit and vegetable sector to ensure compliance with the principle of sound financial management;
pooldab selles osas komisjoni avaldust, mille kohaselt ta kavatseb parandada oma suutlikkust koguda andmeid ning töötada välja tõhususe ja tulemuslikkuse hindamist võimaldavad kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad; usub, et kõnealused näitajad peaksid paremini kajastama terviklikumat järelevalvet vajavate programmide laiemat kasutegurit; teeb lisaks ettepaneku, et komisjon vaataks esimesel võimalusel uuesti läbi olemasolevate näitajate ja statistika ajakohasuse ja täpsuse;
Welcomes the Commission's statement that it will improve its capacity to collect data and to develop relevant qualitative and quantitative indicators in order to measure effectiveness and efficiency; believes that these indicators should better address a wider range of benefits of programmes, which should be monitored at a higher aggregation level; proposes, moreover, that the Commission review as soon as possible the relevance and accurateness of existing indicators and statistics;
nõustub kontrollikoja arvamusega, et praeguse süsteemi tõhususe ja tulemuslikkuse parandamiseks tuleb süsteem põhjalikult üle vaadata; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles teostama tootjaorganisatsioonide rakenduskavade süsteemi üle põhjalikku järelevalvet ja suurendama selle tõhusust ja tulemuslikkust ning uurima paljutõotavate tulemuste edutegureid ja tegema selle põhjal järeldusi paremaks rakendamiseks liikmesriikide tasandil, eelkõige kehvemini organiseeritud piirkondades;
Agrees with the Court that the current system needs close review in order to improve its efficiency and effectiveness; calls therefore on the Commission and the Member States to closely monitor and increase the efficiency and effectiveness of the system of producers' operational programmes and to study the success factors of the more promising results obtained and draw conclusions on that basis for better implementation at Member State level, especially in the less well organised regions;
toetab seetõttu kontrollikoja soovitusi muuta abikõlblikkuse kriteeriumid selgemaks ja lihtsamaks, et suurendada läbipaistvust ja vähendada toetuskavade kaudu kaetavaid halduskulusid;
Supports therefore the Court's recommendations to clarify and simplify eligibility criteria in order increase transparency and to reduce administrative costs incurred by payment schemes;
palub komisjonil ühtlustada toetuskava menetlused ja eeskirjad maaelu arengu fondi menetluste ja eeskirjadega, et täpsustada juhtumeid, kui need üksteist täiendavad või välistavad;
Asks the Commission to align the aid scheme's procedures and rules with those of the Rural Development Funds in order to clarify when they can complement each other and when they exclude each other;
kutsub komisjoni üles võtma põhjaliku järelevalve ja kontrolli alla kava rakendamine uutes liikmesriikides;
Calls upon the Commission to closely monitor and control the implementation of the scheme in new Member States;
Eriaruanne nr 9/2006 komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu kirjaliku tõlke kulude kohta
Special Report No 9/2006 concerning translation expenditure incurred by the Commission, the Parliament and the Council
rõhutab, et ELi institutsioonide keeleteenuste, st kirjaliku ja suulise tõlke kogumaksumus moodustab vaid 1% ELi kogu eelarvest;
Underlines the fact that the total cost of all the linguistic services of the EU institutions - translation and interpretation combined - represents merely 1% of the total EU budget;
väljendab imestust selle üle, et institutsioonid ei ole praeguseni arvutanud ei tõlke kogumaksumust Kontrollikoja kohaselt katavad need arvud tõlkijate, sekretäride, juhtide, teenistuse töötajate, planeerimise, majade, infotehnoloogia ja inimressursside juhtumise (nt koolitus) kulusid.
Is surprised that institutions have so far calculated neither their total translation costs According to the Court these figures cover costs for translators, secretaries, management, service staff, planning, buildings, IT and human resource management (i.e. training).
ega selle ühe lehekülje maksumust; märgib, et 2005. aastal oli tõlgete maht komisjonis 1 324 000 lehekülge (1450 tõlkijat), Euroopa Parlamendis 1 080 000 lehekülge (550 tõlkijat) ja nõukogus 475 000 lehekülge (660 tõlkijat); märgib lisaks, et kontrollikoja hinnangul oli tõlke kogumaksumus 2003. aastal 414 200 000 eurot (sh komisjon 214 800 000 eurot, Euroopa Parlament 99 000 000 eurot ja nõukogu 100 400 000 eurot); märgib, et samal aastal oli ühe lehekülje keskmine maksumus 166,37 eurot: komisjonis 150,2 eurot, Euroopa Parlamendis 149,7 eurot ja nõukogus 251,8 eurot;
nor their costs per page; notes that, in 2005, the volume of translations was 1 324 000 pages at the Commission (1 450 translators), 1 080 000 pages at Parliament (550 translators) and 475 000 pages at the Council (660 translators); notes furthermore that the Court of Auditors estimated the full cost of translation, in 2003, at EUR 414 200 000, being EUR 214 800 000 for the Commission, EUR 99 000 000 for Parliament and EUR 100 400 000 for the Council; notes that for the same year the average cost per page stood at EUR 166,37: EUR 150,2 for the Commission, EUR 149,7 for Parliament, and EUR 251,8 for the Council;
on seisukohal, et institutsioonid peaksid võtma sobivaid meetmeid, et parandada ELi kirjaliku tõlke teenuste tootlikkust võrreldes erasektoriga;
Considers that the institutions should take appropriate measures to further improve the productivity of the EU translation services by comparison with the private sector;
on seisukohal, et tuleb selgitada välja põhjus, miks Euroopa Parlament maksab vabakutselistele tõlkijatele 12 % kõrgemat hinda kui komisjon;
Considers that clarifications are required as to why the prices that Parliament pays for freelance translators are on average 12% higher than the prices paid by the Commission;
avaldab heameelt selle üle, et komisjonil ja nõukogul on õnnestunud piirata tõlgete mahu suurenemist pärast 10 uue liikmesriigi liitumist, vähendades seega kulude suurenemist;
Welcomes the fact that the Commission and the Council have managed to limit the increase in translation volume after the EU-10 enlargement, thereby curbing any cost increase;
kutsub kolme institutsiooni üles määratlema kirjaliku tõlke hinda aasta kohta, kasutades samu kriteeriume ja arvutusmeetodeid; on veendunud, et saadud arve ei tuleks kasutada üksnes eelarvelistel eesmärkidel, vaid ka kasutajate teadlikkuse tõstmiseks kulude kohta;
Considers that the three institutions should establish translation costs on an annual basis using the same criteria and calculation methods; takes the view that the figures obtained should be used not only for budgetary purposes, but also to raise cost awareness among users;
tervitab komisjoni valmisolekut uurida 2006. aasta tõlketellimuste lubamismenetlust ja valikut; väljendab rahulolu selle üle, et 2003. aastal koostas nõukogu põhidokumentide nimekirja, piirates seega muude tekstide tõlkimist;
Welcomes the Commission's readiness to address the authorisation procedure and the screening of translation requests in 2006; also welcomes the fact that, in 2003, the Council established a list of core documents, thereby limiting the translation of other texts;
soovitab kasutada senisest enam dokumentide pikkuse ja kirjalike kokkuvõtetega seotud piiranguid;
Recommends that greater use be made of limits on the length of documents and of written summaries;
julgustab parlamendikomisjone ja delegatsioone pakkuma tekste ainult komisjoni liikmete ja nende asendusliikmete keeltes; teeb ettepaneku, et muud keeleversioonid võiks esitada konkreetsete taotluste alusel;
Encourages parliamentary committees and delegations to provide texts only in the languages of committee members and their substitutes; suggests that additional language versions could be provided upon specific request;
on üldiselt arvamusel, et institutsioonid peaksid võtma vajalikke meetmeid tõlkekvaliteedi kõrge taseme tagamiseks; on seetõttu seisukohal, et nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon peaksid andma kontrollikojale ja eelarvekontrollikomisjonile aru tõlkekvaliteedi jälgimiseks ja parandamiseks võetud meetmetest ja tegema seda 2006. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse ajaks;
Is generally of the opinion that the institutions must take the necessary measures to guarantee a high translation quality standard; takes the view, therefore, that the Council, Parliament and the Commission should report back to the Court and the Committee on Budgetary Control on measures taken to monitor and improve the quality of translations in time for the 2006 discharge procedure;
arvab, et institutsioonid peaksid parandama juhtkonnale tõlkeprotsessi järelevalve üle teostamiseks kättesaadavat teavet, võttes arvesse kontrollikoja poolt esitatud tulemusnäitajaid Kontrollikoja aruande punktid 53 ja 88.
Considers that the institutions should improve further the information available to management for monitoring the translation process, taking into consideration the performance indicators proposed by the Court See paragraphs 53 and 88 of the Court's report.
on seisukohal, et nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon peaks kasutama tõhusalt ja mõjusalt sise- ja välisressursse, näiteks andmebaase, arvutipõhiseid tõlkevahendeid, kaugtööd ja välistõlkijaid;
Considers that the Council, Parliament and the Commission should make efficient and effective use of internal and external resources such as databases, computer-assisted translations, teleworking and outsourcing;
leiab, et iga institutsioon peaks enne tõlgete allhangete tegemist kontrollima vaba tõlkeressurssi kahes teises institutsioonis;
Considers that each institution should verify spare translation capacities in the other two institutions before outsourcing translations;
Eriaruanne nr 10/2006 perioodi 1994–1999 eesmärkide 1 ja 3 programmide (struktuurifondid) järelhindamise kohta
Special Report No 10/2006 on ex post evaluations of Objectives 1 and 3 programmes 1994-1999 (Structural Funds)
soovitab suurendada koostööd regionaalpoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi vahel hindamismeetodite ühiste punktide osas;
Suggests that cooperation between DG REGIO and DG EMPL be expanded with regard to the points which the evaluation methods have in common;
võtab teadmiseks, et praegune metoodika, mis põhineb mudelil HERMIN, tekitab suuri probleeme; väljendab muret sellepärast, et praegune metoodika ei võimalda võtta piisavalt arvesse teenindussektori tähtust teatavatele majandusharudele, näiteks turismile; kardab, et 2004. aastal Euroopa Liidu liikmeks saanud riikides esinevad struktuurifondide hindamisel suured raskused nende noorte turumajanduste erijuhtude tõttu; nõuab, et komisjon tõendaks enne 2000.–2006. aastate hindamise alustamist, millised muudatused ta on teinud metoodikas selle kriitika arvesse võtmiseks;
Notes that the methodology concerning the current use of the HERMIN model poses major problems; is concerned that the current methodology does not allow sufficient account to be taken of the importance of the tertiary sector for some economies, such as tourism; fears that there will be serious difficulties for Structural Fund evaluation in the countries which joined the European Union in 2004 because of the specific circumstances of their young market economies; calls on the Commission to demonstrate - before commencing the 2000-2006 evaluation - to what extent it has modified the methodology to take account of this criticism;
nõuab samuti, et metoodikasse liidetaks uued elemendid, et hinnata mikromajanduslikke mõjusid; on seisukohal, et erainvesteeringud on olulised struktuurifondide pikaajaliseks mõjuks ja töökohtade loomiseks; nõuab, et neid võetaks arvesse 2000.–2006. aastate järelhindamisel;
Calls also for the methodology to be enlarged upon in order to gauge microeconomic effects; considers private investment important for Structural Fund impact in the long term and for job creation; insists that it be taken into consideration in the 2000-2006 ex post evaluation exercise;
ühtse lähenemise tagamiseks struktuurifondide üldisele hindamisele nõuab, et 2000–2006, 2007–2013 programmiperioodide ja järgmiste perioodide tulevaste eelhindamiste, vahehindamiste ja järelhindamiste puhul võetakse arvesse kontrollikoja eriaruande järeldusi;
Calls, in the interests of ensuring a coherent approach to Structural Fund evaluation in general, for the conclusions of the Court's special report to be taken into account for future ex ante, mid-term and ex post evaluations for the 2000-2006, 2007-2013 and subsequent programming periods;
toetab ideed, et struktuurifondide hindamist tuleks käsitleda kui pidevat protsessi, mis hõlmab erinevate eelhindamiste, vahehindamiste ja järelhindamiste põhjal tehtud järelduste pidevat arvestamist; nõuab, et liikmesriigid kaasatakse sellesse protsessi ja kutsub komisjoni üles tõendama, kuidas ta viib need ideed võimalikult kiiresti ellu;
Backs the notion that Structural Fund evaluation ought to be viewed as an ongoing process with permanent input from the conclusions drawn from the various ex ante, mid-term and ex post exercises; calls for Member States to be involved in this process and for the Commission to demonstrate how it is going to put these notions into practice as soon as possible;
on seisukohal, et struktuurifondide Euroopa lisandväärtuse kodanikele esitlemise huvides peaksid ka tulevased hindamised tõstma esile nende fondide kaudseid mõjusid;
Takes the view that, in the interests of demonstrating the European added value of the Structural Funds to the public, future evaluations should also highlight the indirect effects of the Structural Funds;
on arvamusel, et selline koostöö võimaldaks rafineerida hindamist ja kasutada suuremal määral struktuurifondide potentsiaali; kutsub komisjoni üles sellel suunal jätkama, et luua majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtsuse meetmete hindamise juhtmudel, mis oleks Euroopa mudel, kuid mida võiks kasutada näitena maailma tasandil.
Is of the opinion that such cooperation would make it possible to refine the evaluation and exploit the potential of the Structural Funds to a greater extent; invites the Commission to follow this approach in order to establish a 'beacon' model for evaluation of economic, social and territorial cohesion measures which would be a specifically European model, but would have the potential to serve as an example at global level.