natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EIFi tegevust VKEdele ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite haldamisel komisjoni nimel on sõltumatute hindamiste tulemusel loetud heaks tavaks.
The operation by the EIF of Community financial instruments for SMEs on behalf of the Commission has therefore been considered a good practice by independent evaluations.
EIF omab ka asjatundlikkust, et toetada uusi avaliku sektori ja erasektori partnerlusel põhinevaid liikmesriikide poolt algatatud meetmeid, mille eesmärk on kaasata kapitaliturgudelt suure riskiteguriga investeeringuid väikeste uuenduslike ettevõtete jaoks.
The EIF also has the expertise to support emerging actions based on public-private partnerships launched by Member States aiming at attracting high-risk investment streams from the capital markets to the benefit of innovative small businesses.
Finantskeskkonna eelseisvad muutused ja uued raamatupidamisstandardid muudavad finantseerimisasutused riski suhtes tundlikumaks, viivad klassifitseerimiseni ja võivad vähemalt üleminekuperioodil raskendada VKEde võimalust saada laenu.
Impending changes in the financial environment and new accounting standards make financial institutions more sensitive to risk, lead to a rating culture, and may tighten the credit supply to SMEs, at least during a transitional phase.
Ettevõtluse ja uuendustegevuse programm peaks seega vastama VKEde muutuvatele rahastamisvajadustele, kaasa arvatud lähirahastamise vajadusele ja nende kohanemisele uue finantskeskkonnaga, vältides samal ajal turumoonutusi.
The Entrepreneurship and Innovation Programme should therefore respond to the changing financing needs of SMEs, including the need for proximity financing and their adaptation to the new financial environment whilst avoiding market distortions.
Lisaks peaksid meetmed aitama kaasa finantsasutuste võimekuse tõstmisele uuendustegevusega seotud riski hindamiseks, et arendada tehnoloogia hindamist ja parandada VKEde suutlikkust turgude pakutavaid rahastamisvahendeid paremini kasutada.
Furthermore, activities should contribute to enhancing the capabilities of financial institutions to assess risk related to innovation, with a view to developing technology-rating and to improving the capabilities of SMEs to make better use of the financing instruments provided by the markets.
Ettevõtlust ja uuendustegevust toetavatel kõrgekvaliteedilistel teenustel on oluline osa selles, et tagada VKEdele juurdepääs teabele kaupade ja teenuste siseturu toimimise ja võimaluste kohta, samuti uuenduste, teadmiste ja tehnoloogia riikidevahelise ülekandmise osas.
High-quality services in support of business and innovation play an important role in ensuring SMEs' access to information relating to the functioning and opportunities of the internal market for goods and services as well as in the trans-national transfer of innovation, knowledge and technology.
Nimetatud teenustel on oluline osa ka VKEde juurdepääsu lihtsustamisel nende suhtes kehtivaid ühenduse õigusakte ja vastuvõetavaid õigusakte käsitlevale teabele, et VKEd saaksid selleks kulutasuval viisil valmistuda ja kohanduda.
They also have a crucial role to play in facilitating SMEs' access to information on Community legislation applying to them and on future legislation for which they can prepare and to which they can adapt in a cost-effective way.
Ettevõtetele ettenähtud olemasolevate Euroopa toetusvõrgustike, näiteks euroinfokeskuste ja innovatsiooni levikeskuste kaudu on omandatud märkimisväärseid kogemusi ja oskusi.
Considerable experience and skills have been developed through existing European support networks for businesses, such as the Euro Info Centres and Innovation Relay Centres.
Välishinnangutes on rõhutatud, et Euroopa ettevõtlust toetavate teenuste horisontaalset ulatust tuleks tugevdada, mis hõlmab ka koostöö optimeerimist olemasolevate teenistuste ja konsultatsioonipunktide vahel eesmärgiga luua koondinfokeskus, et vältida kliendi jooksutamist ühe ukse tagant teise taha.
External evaluations have stressed that the horizontal role in the delivery of European business support services should be strengthened, including by optimising the cooperation between existing services and help desks with a view to creating a "one-stop shop" on the basis of a "no wrong door" commitment.
See puudutab info levitamist ühenduse programmide kohta ja VKEde osalemise edendamist nendes programmides, eriti VKEde osalemist seitsmendas RTD raamprogrammis.
This concerns the dissemination of information on Community programmes and the promotion of the participation of SMEs in those programmes, in particular SMEs' participation in the Seventh Framework RTD Programme.
Ühendus peaks looma kindla analüütilise aluse, et toetada poliitiliste otsuste tegemist VKEde, ettevõtluse, uuendustegevuse ja tööstussektori konkurentsivõime valdkonnas.
The Community should equip itself with a sound analytical basis to support policy making in the fields of SMEs, entrepreneurship, innovation and competitiveness in industrial sectors.
Selline alus peaks andma lisandväärtust nendes valdkondades riigi tasandil kättesaadavale teabele.
Such a basis should add value to the information available at the national level in those fields.
Ühendus peaks hoolitsema tööstus- ja teenindussektori konkurentsistrateegia ühise arendamise eest, samuti heade tavade edendamise eest seoses ettevõtluskeskkonna ja -kultuuriga, kaasa arvatud oskused, ettevõtjate sotsiaalne vastutus ning võrdsed võimalused meestele ja naistele, ja toetama muu hulgas hariduse ja jätkukoolituse kaudu ning nii koolis kui kõrgkoolis noorte ettevõtjate juurdekasvu.
The Community should provide for the common development of competitiveness strategies for industrial and service sectors, and for the promotion of best practices in relation to an entrepreneurial environment and culture, including skills, corporate social responsibility and equal gender opportunity, and promote through, inter alia, education and continuous training, and from school to higher education, the emergence of young entrepreneurs.
20. ja 21. märtsil 2003 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu seadis esikohale uuendustegevuse ja ettevõtluse ning rõhutas, et Euroopa peab ideede elluviimiseks rohkem tegema.
The Brussels European Council of 20 and 21 March 2003 gave priority to innovation and entrepreneurship and stressed the need for Europe to do more to turn ideas into real added value.
Nõuti jätkuvaid meetmeid, et luua tingimused ettevõtjate uuendustegevusele.
It called for further action in order to create the conditions in which business innovates.
Tunnistades, et ettevõtjad on uuendustegevuse mootoriks, peaks ettevõtjate uuendustegevuse toetamisele suunatud rahastamine ja valmistumine uuenduste turuleviimiseks, samuti uuendustegevuse juhtimine ja kultuur kuuluma seepärast ettevõtluse ja uuendusetegevuse programmi alla.
Recognising that enterprises are at the heart of the innovation process, funding to stimulate innovation activities of enterprises and preparing the market-take up of innovation as well as innovation governance and culture should therefore be placed under the Entrepreneurship and Innovation Programme.
25. ja 26. märtsil 2004 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu lisas, et keskkonnasäästlikud tehnoloogiad on olulised, et kasutada täielikult ära ettevõtjate ja keskkonna vahelist vastasmõju.
The Brussels European Council of 25 and 26 March 2004 added that clean technologies are vital to fully exploit synergies between enterprise and the environment.
Teadmiste edastamise ja saamise turg on sageli läbipaistmatu ning nii puudulik teave kui kontaktide puudumine tekitavad turutõrkeid.
The market for knowledge transfer and absorption is frequently opaque, and both lack of information and failure to make connections create market barriers.
Ettevõtjatel on ka raskusi selliste tehnoloogiate integreerimisega, mis ei kuulu nende tavapärasesse tegevusvaldkonda, ja uut tüüpi oskuste omandamisega.
Businesses also find it difficult to incorporate technologies which are not part of their traditional field of activity and to gain access to new types of skills.
Institutsioonilised või õiguslikud takistused võivad põhjustada uute turgude tekke hilinemise või takistada nende teket ja neile juurdepääsu.
Institutional or regulatory obstacles can delay or undermine the emergence of new markets and access to them.
Ettevõtlust, konkurentsivõimet ja uuendustegevust soodustava ärikeskkonna arendamine peaks hõlmama ettevõtluse ja uuendustegevusega seotud majandus- ja haldusreformi tõhustamist, mis on eelkõige suunatud konkurentsivõime suurendamisele, VKEde halduskoormuse vähendamisele ning ettevõtlusele ja ettevõtete loomisele, ümberpaigutamisele, kasvule ja uuendustegevusele parema regulatiivse keskkonna loomisele.
The development of a business environment conducive to entrepreneurship, competitiveness and innovation should include the improvement of enterprise- and innovation-related economic and administrative reform, in particular for increased competitiveness, reduction of administrative burdens for SMEs and a better regulatory environment for entrepreneurship, business creation and business transfer, growth and innovation.
Tõkked uuenduslike tehnoloogiate turulepääsul on eriti olulised keskkonnatehnoloogiate puhul.
Those barriers to the market penetration of innovation technologies are particularly relevant for environmental technologies.
Sageli ei kajasta turuhinnad täielikult toote või teenuse keskkonnakulusid.
Market prices too often do not completely reflect the environmental costs of products and services.
Turuhinnas mittekajastatud kulud kannab ühiskond tervikuna, mitte keskkonnasaaste tekitaja.
The part of the costs not reflected in market prices is borne by society as a whole, rather than by the producers of pollution.
See turuprobleem ja ühenduse huvi säilitada loodusvarasid, vältida keskkonnasaastet ja kaitsta keskkonda majanduslikult efektiivsemalt õigustab ökouuenduste toetamist.
This market failure, together with the Community interest in preserving resources, preventing pollution and protecting the environment more cost-efficiently, justifies reinforced support for eco-innovation.
Ühenduse uuendusalaste meetmetega toetatakse liikmesriikide ja nende piirkondade uuendusalase poliitika arendamist ning edendatakse riikliku, piirkondliku ja Euroopa uuendusalase poliitika ja toetustegevuste koostoime kasutamist.
The Community's innovation actions aim to support the development of innovation policy in the Member States and their regions and to facilitate the exploitation of synergies between national, regional and European innovation policy and support activities.
Ühendus saab hõlbustada riikidevahelist vahetust, vastastikust õppimist ja koostöövõrkude loomist ja soodustada uuendusalast koostööd.
The Community is able to facilitate trans-national exchanges, mutual learning and networking and can drive cooperation on innovation policy.
Huvirühmade võrgustike loomine on oluline eeldus uuendusteks vajalike teadmiste ja ideede edasiandmiseks.
Networking among stakeholders is the key to facilitating the flow of knowledge and ideas that are necessary for innovation.
Nõukogu resolutsiooniga, mida toetas 9. detsembril 2004 Brüsseli telekommunikatsiooni nõukogu, pannakse alus uuele infoühiskonna algatusele, et suurendada infoühiskonna panust Euroopa arengusse.
The Council Resolution endorsed at the Brussels Telecommunications Council of 9 December 2004 provides the basis for the proposal for a new information society initiative to reinforce the contribution of the information society to Europe's performance.
Komisjon teeb oma eelnimetatud 2. veebruari 2005. aasta teatises ettepaneku suunata jõupingutused "tugevamale ja kestvamale kasvule ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele".
In its aforementioned Communication of 2 February 2005, the Commission proposes to focus efforts on "delivering stronger and lasting growth and creating more and better jobs".
See rõhutab info- ja sidetehnoloogia kasutuselevõtmist nii era- kui ka avalikus sektoris kui olulist tegurit Euroopa uuendustegevuse tulemuste ja konkurentsivõime parandamisel.
It highlights the uptake of ICT by both the private and public sector as a key element in improving Europe's innovation performance and competitiveness.
Seetõttu tuleks kehtestada eriprogramm "Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogramm".
The ICT Policy Support Programme should therefore be established.
Info- ja sidetehnoloogia poliitika toetusprogrammi meetmed peaksid samuti kaasa aitama i2010-strateegia eesmärkide saavutamisele, võttes samas arvesse ühenduse muid info- ja sidetehnoloogia valdkonna programme, et vältida tegevuste kattumist.
Actions under the ICT Policy Support Programme should also contribute to the objectives of the i2010 strategy, while taking into consideration other Community programmes in the field of ICT in order to avoid the duplication of efforts.
Info- ja sidetehnoloogia moodustab teadmistepõhise majanduse nurgakivi.
ICT provide the backbone for the knowledge economy.
Nende arvele võib kanda umbes poole kaasaegse majanduse tootlikkuse kasvust ja need pakuvad unikaalseid lahendusi vastamaks tähtsatele ühiskondlikele väljakutsetele.
They account for around half of the productivity growth in modern economies and provide unique solutions to address key societal challenges.
Avaliku sektori teenuste ja üldises huvides olevate teenuste parandamine peab toimuma tihedas koostöös ühenduse asjakohaste poliitikatega, näiteks rahvatervise, hariduse ja koolituse, keskkonna, transpordi ja siseturu arengu ja konkurentsi valdkondades.
The improvement of public sector and general interest services needs to be carried out in close collaboration with the relevant Community policies, for example, in the fields of public health, education and training, environment, transport and internal market development and competition.
Uuenduslikul side- ja infotehnoloogial põhinevate lahenduste rakendamist ja tõhusat kasutamist tuleks toetada, eriti mis üldist huvi pakkuvate valdkondade teenuste puhul, kaasa arvatud ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade, nagu puuetega või vanemate inimeste elukvaliteedi tõstmiseks.
The deployment and best use of innovative ICT-based solutions should be stimulated, in particular for services in areas of public interest, including the improvement of the quality of life of disadvantaged groups, such as people with disabilities or elderly people.
Ühenduse toetus peaks samuti hõlbustama infoühiskonna arengule suunatud meetmete koordineerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides.
Community support should also facilitate the coordination and the implementation of actions for developing the information society across the Member States.
Programmi e-TEN (üleeuroopaline telekommunikatsioonivõrk) vahehinnangus soovitatakse kasutada nõudlusest lähtuvat lähenemisviisi ühenduse sekkumisel projektidesse, mis toetavad üleeuroopalisi teenuseid üldist huvi pakkuvates valdkondades.
The midterm evaluation of the eTEN (Trans European Network for Telecom) Programme recommends using a demand driven approach for Community intervention to projects supporting trans-European services in areas of public interest.
E-valitsust ja e-tervishoidu käsitlevad komisjoni teatised ja seonduvad nõukogu järeldused kutsuvad üles tegema rohkem jõupingutusi uuendustegevuse, heade tavade vahetuse ja koostoimimisvõime osas ning väljendavad vajadust tugevdada seonduvate ühenduse programmide koostoimet.
The eGovernment and eHealth Communications from the Commission and related Council conclusions called for increased effort in innovation, good practice exchange and interoperability and identified the need for increased synergies between related Community programmes.
Koostalitlusvõime on väga tähtis infoühiskonna arengu seisukohalt.
Interoperability is of great importance to the development of the information society.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiviga 96/9/EÜ (andmebaaside õiguskaitse kohta) EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20.
A legislative framework has been defined by Directive 96/9/EC of the European Parliament and of the Council of 11 March 1996 on the legal protection of databases OJ L 77, 27.3.1996, p.
ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/98/EÜ (avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta) ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.
and Directive 2003/98/EC of the European Parliament and of the Council of 17 November 2003 on the re-use of public sector information OJ L 345, 31.12.2003, p.
Liikmesriikide erinevad tavad põhjustavad jätkuvalt tehnilisi probleeme, mis takistavad liidus igakülgset juurdepääsu avaliku sektori teabele ja selle taaskasutamist.
Different practices among Member States continue to create technical barriers which impede wide access and re-use of public sector information in the Union.
Digitaalset infosisu käsitlevad ühenduse meetmete puhul peaks arvestama ühenduse mitmekeelse ja -kultuurilise keskkonnaga.
Community actions concerning digital content should take account of the Community's multilingual and multicultural specificity.
Loodusvarade hulka, mille ettenägelik ja ratsionaalne kasutamine on sätestatud asutamislepingu artiklis 174, kuuluvad peale taastuvate energiaallikate ka niisugused olulised energiaallikad nagu nafta, maagaas ja tahked kütused, mis on aga põhilised süsinikdioksiidiheite tekitajad.
Natural resources, the prudent and rational utilisation of which is provided for in Article 174 of the Treaty, include, apart from renewable energy sources, oil, natural gas and solid fuels, which are essential energy sources but are also the main sources of carbon dioxide emissions.
Komisjoni rohelises raamatus pealkirjaga "Euroopa energiavarustuse kindluse strateegia" märgiti, et liit on langemas järjest suuremasse sõltuvusse liiduvälistest energiaallikatest ning see sõltuvus võib järgmise 20–30 aasta jooksul kasvada 70%ni.
The Commission's Green Paper entitled "Towards a European strategy for the security of energy supply" noted that the Union is becoming increasingly dependent on external energy sources and that its dependence could rise to 70 % in 20-30 years' time.
Seega rõhutati vajadust tasakaalustada pakkumispõhist poliitikat selgete nõudluspõhist poliitikat edendavate meetmete abil ja nõuti paremini korraldatud ja keskkonnasõbralikumat tarbimist, eriti transpordi- ja ehitussektoris.
It therefore stressed the need to balance supply policy against clear action for a demand policy and called for better managed and more environmentally friendly consumption, particularly in the transport and building sectors.
Samuti nõuti uute ja taastuvate energiaallikate arendamise eelistamist, et reageerida globaalsele soojenemisele ning saavutada varasemate tegevuskavade ja resolutsioonidega püstitatud eesmärgid, et 2010. aastal moodustaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 12% ühendusesisesest energia kogutarbimisest.
It also called for priority to be given the development of new and renewable sources on the energy supply side in order to respond to the challenge of global warming and to achieve the target already established by earlier action plans and resolutions of 12 % energy from renewable energy sources in gross internal consumption by 2010.
nõutakse liikmesriikidelt siseriiklike soovituslike eesmärkide seadmist, mis vastaksid ühenduse üldisele soovituslikule eesmärgile (12% siseriiklikust energia kogutarbimisest aastaks 2010) ja eelkõige taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia soovituslikule 22,1%lisele osakaalule ühenduse elektri kogutarbimisest aastaks 2010.
requires Member States to set national indicative targets consistent with the Community global indicative target of 12 % of gross national energy consumption by 2010 and in particular with the 22,1 % indicative share of electricity produced from renewable energy sources in total Community electricity consumption by 2010.
Komisjoni 26. mai 2004. aasta teatises pealkirjaga "Taastuva energia osa ELis" hoiatati, et eesmärk viia 2010. aastaks taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal 12%ni ühendusesisesest energia kogutarbimisest, ei ole saavutatav ilma märkimisväärsete lisameetmeteta.
The Commission Communication of 26 May 2004 entitled "The share of renewable energy in the EU" warned that the target of a 12 % share of renewable energy in overall energy consumption in the Community in 2010 will not be reached unless considerable additional action is taken.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiviga 2002/91/EÜ (ehitiste energiatõhususe kohta) ELT L 1, 4.1.2003, lk 65.
Directive 2002/91/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings OJ L 1, 4.1.2003, p.
kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et nende turgudele viiakse miinimumosa biokütustest ja muudest taastuvkütustest.
requires Member States to ensure that a minimum proportion of biofuels and other renewable fuels is placed on their market.
kohustatakse liikmesriike analüüsima oma potentsiaali suure tõhususega koostootmiseks ja looma toetuskavasid, mis kajastavad olemasolevat riiklikku potentsiaali.
requires Member States to carry out analyses of their potential for high-efficiency cogeneration and to set up support schemes that reflect the national potential identified.
Selleks et hõlbustada kõnealuste ühenduse meetmete rakendamist, suurendada taastuvate energiaallikate turuosa ja parandada energiatõhusust, on vaja ühenduse tasandil käivitada konkreetsed edendusprogrammid, et luua tingimused üleminekuks säästvatele energiasüsteemidele, eelkõige taastuvatest energiaallikatest pärineva energia tootmiseks ja tarbimiseks ettenähtud seadmete standardimise toetamiseks, tehnoloogia kasutamise suurendamiseks ja nõudlusega seotud juhtimist käsitlevate heade tavade levitamiseks.
In order to facilitate the implementation of those Community measures, to achieve greater market penetration for renewable energy sources and to improve energy efficiency, there is a need for specific promotion programmes at Community level to create the conditions for moving towards sustainable energy systems, in particular to support the standardisation of equipment which produces or consumes renewable energy sources, to increase technology deployment and to spread best practices in demand side management.
Sama kehtib ka ühenduse meetmete puhul, mis on seotud elektri-, elektroonika-, kontori- ja sideseadmete energiatõhususe märgistamise ning valgustus-, kütte- ja kliimaseadmete standardimisega.
The same applies to the Community measures related to the labelling of energy efficiency of electrical, electronic, office and communications equipment and the standardisation of lighting, heating and air-conditioning equipment.
Seetõttu tuleks algatada programm "Arukas energeetika – Euroopa".
The Intelligent Energy – Europe Programme should therefore be established.
Programm "Arukas energeetika - Euroopa" peaks aitama kaasa energeetika mitmekesistamise ja varustuskindluse parandamise üldeesmärkide saavutamisele ning ettevõtjate, eriti VKEde, konkurentsivõime suurendamisele liidus, kaitstes samal ajal keskkonda ning täites rahvusvahelisi kohustusi selles valdkonnas.
The Intelligent Energy – Europe Programme should contribute to achieving the general objectives of improving energy diversification and security of supply, and enhancing the competitiveness of companies in the Union, in particular SMEs, while protecting the environment and meeting international commitments in this area.
Energiatõhususe parandamise meetmed selles eriprogrammis peaksid samuti keskenduma tootmisprotsesside tehnoloogilisele täiustamisele ning pakkuma tõhususe kasvu transpordilogistika parandamise kaudu.
Energy efficiency improvement measures in that specific programme should also focus on technological improvements in production processes and propose efficiency gains through improved transport logistics.