natgillin/translations-raw huggingface dataset:
märgib, et reitinguagentuurid peavad kasutama riikide hindamiseks selgeid kriteeriume; on teadlik asjaolust, et tegelik reiting ei ole nende tegurite mehhaaniline kaalumine; palub sektoril täpsustada, millist metoodikat ja milliseid hinnanguid riikide reitingute kalibreerimiseks kasutatakse, ning selgitada kõrvalekaldeid mudelil põhinevatest reitingutest ning tähtsamate rahvusvaheliste finantsasutuste prognoosidest;
Notes that CRAs shall use clear criteria to score country performance, is aware of the fact that the actual rating is not a mechanical weighting of these factors; asks the industry to clarify which methodology and judgments are used to calibrate sovereign ratings and to explain deviation from these model-generated ratings and from the forecasts of the main international financial institutions;
märgib, et IMFi hinnangul võivad reitingud selgitada kuni 70% krediidiriski vahetustehingute intressierinevustest; väljendab muret protsüklilise mõju pärast, mida reitingud võivad avaldada, ning nõuab nende tundlike küsimuste eraldi kaalumist;
Notes that, according to the IMF, ratings could explain up to almost 70% of the CDS spreads; is concerned about the procyclical effects that ratings may have and demands a special consideration of these sensitive issues;
on veendunud, et selleks, et vähendada reitingumuutustest põhjustatud hindade ja intressierinevuste negatiivset nn kaljuefekti, tuleks kaotada regulatsioon, mis seob ostu- ja müügiotsused reitingutega;
Believes that, in order to reduce the negative ‘cliff effects’ in prices and spreads that rating changes imply, the regulation that hardwires buy or sell decisions to ratings should be eliminated;
on seisukohal, et kuna peaaegu kogu teave riigi võlakohustuste kohta on avalikult kättesaadav, tuleks see teave teha lihtsamini ja järjekindlamini kättesaadavaks ja paremini võrreldavaks, et suurematel ja kogenumatel turuosalistel oleks stiimul usaldada riigi krediidiriski hindamisel oma hinnangut;
Considers that, as almost all information on sovereigns is available in the public domain, such information should be made more easily, consistently and comparably available so that larger and more sophisticated market players are incentivised to rely on their own judgment to assess sovereign credit risk;
arvestades mõju, mida riigi võlakohustuste krediidireitingud võivad turule avaldada, on veendunud, et selles valdkonnas tuleb parandada meetodite ja otsuste aluseks olevate põhjuste läbipaistvust ning samuti suurendada reitinguagentuuride vastutust; nõuab uuringut, millega kaasata reitingusse tulevane Euroopa sihtasutus ning tulevane sõltumatu Euroopa reitinguagentuur;
Believes that, given the effects that credit ratings of sovereign debt can have on the market, transparency about the methods and the reasons for decisions as well as the liability of CRAs need to be improved in this field; calls for a study to involve in this rating the future European Foundation and the future independent European Credit Rating Agency;
toetab reitinguagentuuride metoodika, mudelite ja tähtsamate reitingueelduste suuremat avalikustamist ja selgitamist, arvestades muu hulgas süsteemset mõju, mida riigi võlakohustuste reitingute alandamine võib avaldada;
Supports enhanced disclosure and explanation of methodologies, models and key rating assumptions adopted by credit rating agencies, also in light of the systemic impact that a downgrade on sovereign debt may produce;
on seisukohal, et avalik teave akrediteeritud reitinguagentuuride väliskrediidireitingute keskmise näitaja kohta on väärtuslik; seepärast soovitab luua Euroopa reitinguindeksi (EURIX), mis hõlmab kõiki turul saadaolevaid registreeritud reitinguagentuuride reitinguid;
Considers that public information on the average of existing external credit ratings from accredited CRAs is valuable; suggests therefore establishing a European Rating Index (EURIX) which incorporates all ratings of registered CRAs that are available on the market;
toetab eri maksemudelite olemasolu asjaomases valdkonnas, kuid rõhutab huvide konflikti ohtu, mis tuleb lahendada nõuetekohase läbipaistvuse ja regulatiivsete vahenditega, surumata samas peale mudelit, mis ei ole põhjendatud; palub komisjonil esitada hiljutiste konsultatsioonide alusel ettepanekud alternatiivsete kasutatavate maksemudelite kohta, kaasates nii emitendid kui ka kasutajad; kutsub komisjoni sellega seoses üles pöörama erilist tähelepanu „investor maksab” mudeli võimalikule kasutamisele ning selle eelistele ja puudustele, et vähendada huvide konflikti ohtu reitingutega seoses;
Supports the existence of various payment models in the industry but highlights the existence of risks of conflicts of interest which need to be addressed by appropriate transparency and regulatory means while not imposing an unwarranted model; asks the Commission, based on the recent consultation, to come forward with proposals for alternative viable payment models that involve both issuers and users; asks the Commission in this respect to pay particular attention to the potential use of the ‘investor-pays’ model and its advantages and disadvantages in order to make ratings less prone to conflicts of interest;
on seisukohal, et reitinguagentuuride hea juhtimistava on hädavajalik, et tagada reitingute kvaliteet, ning nõuab reitinguagentuuridelt täielikku läbipaistvust kehtiva juhtimiskorra osas;
Takes the view that good governance in CRAs is crucial to ensure the quality of ratings and calls for full transparency from CRAs on the governance arrangements in place;
rõhutab, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastutab määruse (EÜ) nr 1060/2009 rakendamise eest ja peab tagama, et reitinguagentuurid seda järgiksid; on seisukohal, et kui välistel krediidireitingutel on regulatiivne eesmärk, ei tohiks neid liigitada pelgalt arvamusteks, ning reitinguagentuurid peaksid vastutama oma krediidireitingute aluseks oleva metoodika ühtse kohaldamise eest; soovitab sellest tulenevalt määrata reitinguagentuuridele kogu ELis ühtsetel alustel tsiviilvastutus tõsise hooletuse või eksimuse korral ning komisjon peaks leidma viisid, kuidas lisada vastavad sätted liikmesriikide tsiviilõigusesse;
Highlights that ESMA is responsible for implementing and enforcing the compliance of CRAs with Regulation (EC) No 1060/2009; considers that if external credit ratings fulfil a regulatory purpose they should not be classified as mere opinions, and that CRAs should be held accountable for the consistent application of the underlying methodology of their credit ratings; recommends therefore that CRAs' exposure to civil liability in the event of gross negligence or misconduct be defined on a consistent basis across the EU and that the Commission should identify ways for such civil liability to be anchored in Member States' civil law;
osutab asjaolule, et lõplik vastutus investeerimisotsuse eest on finantsturu osalisel, s.t varahalduril, finantsasutusel või kogenud investoril; märgib, et vastutust suurendab ka reitinguagentuure käsitleva määruse muutmispaketiga loodud keskregister (CEREP), mis avaldab standardkujul teavet ELis registreeritud reitinguagentuuride väljastatud reitingute tulemuste kohta, võimaldades investoritel kujundada teatavate reitinguagentuuride suhtes oma hinnangu, mis suurendab nende mainega seotud survet; juhib tähelepanu sellele, et investoritel peaksid olema tõhusad ja ametiasutuste asjakohase järelevalve alused riskiohjamisvõimalused;
Points out that the ultimate responsibility for an investment decision lies with the financial market participant, i.e. the asset manager, financial institution or sophisticated investor; notes that accountability will also be further supported by the central repository (CEREP) established by CRA1, which publishes data in a standardised form on the performance of ratings issued by CRAs registered within the EU, allowing investors to make their own assessment about certain CRAs, and thereby exerting more reputational pressure; points out that investors should have effective risk management capabilities subject to adequate oversight by the administration;
teeb ettepaneku, et iga registreeritud reitinguagentuur peaks teostama iga-aastase ülevaate, milles hinnatakse eelnevalt antud krediidireitingute õigsust, kusjuures teave tuleks koostada järelevalveasutusele esitatava vastutuse kandmise küsimust käsitleva aruande kujul; teeb ettepaneku, et Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve peaks neid aruandeid regulaarselt pisteliselt kontrollima, et tagada krediidireitingute kõrge kvaliteedistandard;
Suggests that each registered CRA should conduct an annual review to assess its past credit rating performance and should compile this information in an accountability report for the supervisor; suggests that the ESMA should carry out random checks on accountability reports on a regular basis to ensure a high quality standard in credit ratings;
Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon mõjuhinnangute sõltumatuse tagamise kohta ( 2010/2016(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on guaranteeing independent impact assessments ( 2010/2016(INI) )
võttes arvesse 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;
having regard to the Lisbon Treaty and the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which entered into force on 1 December 2009,
võttes arvesse komisjoni 8. oktoobri 2010. aasta teatist ,,Arukas reguleerimine Euroopa Liidus„( KOM(2010)0543 );
having regard to the Commission communication of 8 October 2010 on Smart Regulation in the European Union ( COM(2010)0543 ),
võttes arvesse oma 9. septembri 2010. aasta resolutsiooni „Parem õigusloome – Euroopa Komisjoni 15. aruanne vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9” Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0311 .
having regard to its resolution of 9 September 2010 on better lawmaking – 15th annual report from the Commission pursuant to Article 9 of the Protocol on the application of the principles of subsidiarity and proportionality Texts adopted, P7_TA(2010)0311 .
võttes arvesse 16. detsembri 2003. aasta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta;
having regard to the Interinstitutional Agreement on better law-making concluded between Parliament, the Council and the Commission on 16 December 2003,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel novembris 2005 kokku lepitud institutsioonidevahelist ühist lähenemisviisi mõju hindamisele;
having regard to the Interinstitutional Common Approach to Impact Assessments concluded between Parliament, the Council and the Commission in November 2005,
võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 3/2010;
having regard to Special Report No 3/2010 of the European Court of Auditors,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi tellitud ELi liikmesriikides mõjuhindamist käsitleva uuringu tulemusi;
having regard to the results of the study commissioned by the European Parliament on impact assessments in the EU Member States,
võttes arvesse komisjoni 15. jaanuaril 2009 avaldatud mõjuhindamise juhiseid koos lisadega ( SEK(2009)0092 );
having regard to the Commission's Impact Assessment Guidelines of 15 January 2009, and the annexes thereto ( SEC(2009)0092 ),
võttes arvesse komisjoni 5. juuni 2002. aasta teatist mõjuhindamise kohta ( KOM(2002)0276 );
having regard to the Commission communication of 5 June 2002 on impact assessment ( COM(2002)0276 ),
võttes arvesse 20. oktoobri 2010. aasta Euroopa Parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete raamkokkulepet;
having regard to the Framework Agreement of 20 October 2010 between Parliament and the Commission,
võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2010 aasta teatist „Üleilmastumise ajastu terviklik tööstuspoliitika: jätkusuutlikkus ja konkurentsivõime kesksele kohale” (KOM(2010)614);
having regard to the Commission communication of 28 October 2010 on an Integrated Industrial Policy for the Globalisation Era: Putting Competitiveness and Sustainability at Centre Stage ( COM(2010)0614 ),
võttes arvesse mõjuhindamise komitee 24. jaanuaril 2011 avaldatud 2010. aasta aruannet ( SEK(2011)0126 );
having regard to the Impact Assessment Board Report for 2010 of 24 January 2011 ( SEC(2011)0126 ),
võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni esimehe 16. novembri 2010. aasta kirja raportöörile, milles on esitatud 20 nädalani pikendatud rasedus- ja sünnituspuhkuse mõjuhinnangust saadud kogemused;
having regard to the letter of 16 November 2010 from the Chair of the Committee on Women's Rights and Gender Equality to the rapporteur on the experiences gained from an impact assessment conducted concerning the effect of extending maternity leave to 20 weeks,
võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A7-0159/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0159/2011 ),
arvestades, et mõjuhindamised kujutavad endast õigusalase tegevuse eeldatavate mõjude korrapärast hindamist;
whereas impact assessments present a systematic evaluation of the likely effects of legislative action,
arvestades, et läbipaistva, selge, tõhusa ja kõrge kvaliteediga regulatiivse keskkonna loomine peaks kuuluma Euroopa Liidu poliitika prioriteetsete eesmärkide hulka;
whereas establishing a transparent, clear, effective and high-quality regulatory environment should be a priority objective of European Union policy,
arvestades, et mõjuhinnangutel on parema õigusloome seisukohalt positiivne mõju ühenduse õigusaktide kvaliteedi üldisele parandamisele;
whereas impact assessments make a positive contribution to the overall enhancement of the quality of EU legislation in the interest of better lawmaking,
arvestades, et kehtiva Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel ja rakendamisel tekkivad probleemid tulenevad muu hulgas ka õigusaktide puudulikult koostatud tekstidest ja selle eest kannavad ühist vastutust kõik Euroopa õigusloomeorganid;
whereas the problems arising in the transposition and implementation of current EU law are partly the result of inadequately drafted legislative texts, and whereas all European legislative bodies share the responsibility for this,
arvestades, et Lissaboni leping sisaldab horisontaalseid sotsiaalseid ja keskkonnaga seotud sätteid (ELi toimimise lepingu artiklid 9 ja 11), mida tuleb liidu poliitika ja tegevuse määratlemisel ja teostamisel arvesse võtta ning mis nõuavad iga õigusakti ettepaneku sotsiaalse ja keskkonnamõju süvaanalüüsi;
Whereas the Lisbon Treaty contains horizontal social and environmental clauses (Art. 9 and 11 TFEU) which have to be taken into account in defining and implementing the Union's policies and activities and require an in-depth analysis of the social and environmental impact of any proposed legislation;
arvestades, et uute õigusaktide vastuvõtmisel, kehtivate õigusaktide lihtsustamisel ja ümbersõnastamisel saab mõjuhinnangute abil parandada nende õigusaktide sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna- ja tervisemõjude hindamist ning vastavust põhiõigustele ning seega võivad mõjuhinnangud aidata vähendada bürokraatiat ja tagada Euroopa Ülemkogu seatud eesmärkide saavutamisel ELi poliitikate vahel kooskõla;
whereas, when adopting new laws and simplifying and recasting existing laws, impact assessments can serve to improve the evaluation of their social, economic, environmental and health effects and their compatibility with fundamental rights, and thus help reduce bureaucracy, as well as ensure the consistency of the EU's policies in reaching the overarching objectives set by the European Council,
arvestades, et komisjoni arvamuse kohaselt on mõjuhindamise komitee sõltumatu, kuigi see kuulub komisjoni presidendi alluvusse ja koosneb eri peadirektoraatide kõrgetest ametnikest ning seda juhatab asepeasekretär; arvestades, et see moonutab teavet ja rikub seega vajalikku neutraalsust;
whereas the Impact Assessment Board (IAB) is considered by the Commission to be independent although it is under the authority of the President of the Commission and is composed of high-level officials from several DGs and chaired by the Deputy Secretary-General; whereas this leads to an information bias and thus to a violation of necessary neutrality,
arvestades, et korduvalt on avaldatud toetust sõltumatute mõjuhinnangute kasutamisele Euroopa Liidus;
whereas Parliament has on a number of occasions expressed support for the use of independent impact assessments in the European Union,
arvestades, et komisjoni läbiviidavad mõjuhindamised ei ole ühesuguse kvaliteediga ja need on sageli pigem õigusakti ettepaneku põhjendused kui faktide objektiivne hindamine;
whereas the impact assessments carried out by the Commission are inconsistent in their quality level and frequently serve rather to justify a legislative proposal than to permit an objective consideration of the facts,
arvestades, et mõjuhinnanguid võidakse kasutada ELi õigusaktide ja poliitika arengu või jõustamise asjatuks bürokraatlikuks tõkestamiseks;
whereas impact assessments may be used to create unnecessary bureaucratic impediments to the further development or entry into force of European legislation and policies,
arvestades, et parlament, nõukogu ja komisjon kohustusid 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ja 2005. aasta novembri institutsioonidevahelises ühises lähenemisviisis mõju hindamisele ning parlamendi ja komisjoni vaheliste suhete 20. oktoobri 2010. aasta raamkokkuleppes sõnastama parema õigusloome tegevuskava, ja arvestades, et see resolutsioon sisaldab konkreetseid ettepanekuid mõjuhindamise parandamiseks;
whereas Parliament, the Council and the Commission in the Interinstitutional Agreement of 16 December 2003, the Interinstitutional Common Approach to Impact Assessments of November 2005, and Parliament and the Commission in the Framework Agreement of 20 October 2010, undertook to set an agenda for better lawmaking, and whereas this resolution contains concrete proposals for improving impact assessments,
arvestades, et komisjon järgib tööstuspoliitikas uut lähenemisviisi, mille kohaselt tuleb kõiki majandusele olulist mõju avaldavaid poliitilisi ettepanekuid põhjalikult analüüsida, pidades silmas nende mõju konkurentsivõimele,
whereas the Commission is pursuing a new kind of approach in industrial policy, whereby all political proposals with significant effects on the economy should be analysed in detail as to their impact on competitiveness,
rõhutab, et mõjuhinnangud on oluline abivahend aruka ja parema õigusloome saavutamiseks kogu poliitilise tsükli vältel ja et Euroopa õigusloojad peaksid tulevikus seda rohkem kasutada, et paremini hinnata oma poliitiliste valikute majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonna- ja tervishoiualaseid tagajärgi ning nende mõju kodanike põhiõigustele, pidades meeles, et üks kriteeriumidest on kulude ja tulude analüüs;
Stresses that impact assessments are an important aid to smart and better lawmaking during the whole policy cycle which the makers of EU law should exploit more often in order to help them evaluate more effectively the economic, social, environmental and health related consequences of their policy options, as well as their impact on citizens' fundamental rights, bearing in mind that cost/benefit-analysis constitutes one criterion among others;
suhtub positiivselt teatisse aruka reguleerimise kohta ning rõhutab, et mõjuhinnangud peaksid täitma peamist rolli kogu poliitilises tsüklis alates õigusakti kavandamisest kuni selle rakendamise, jõustamise, hindamise ja läbivaatamiseni; rõhutab kaalutletud ja täielikult teabel põhinevate otsuste tegemise olulisust õigusaktide ettepanekute koostamise etapis, sest see võib parandada nii tulemuste kvaliteeti kui ka lühendada õigusloomeprotsessi kestust;
Welcomes the Smart Regulation Communication, and emphasises that impact assessments should play a key role throughout the whole policy cycle, from design to implementation, enforcement, evaluation and to the revision of legislation; stresses the importance of well-considered and fully informed decision-making at the design stage of legislative proposals, because this can lead to both improved quality of outcomes and a shorter legislative process;
rõhutab, et õigusaktide kõrge kvaliteedi tagamiseks ning samuti nende asjakohaseks ülevõtmiseks, kohaldamiseks ja jõustamiseks on vaja põhjalikku mõjuhindamist;
Stresses the need for thorough impact assessments as a prerequisite for high-quality legislation and correct transposition, application and enforcement;
rõhutab, et mõjuhindamine ei ole mingil juhul poliitilise arutelu ega seadusandja demokraatliku otsustusprotsessi aseaine, vaid aitab poliitilist otsust üksnes sisuliselt ette valmistada;
Stresses that an impact assessment is in no way a substitute for political debate and the legislator's decision-making process but merely serves to help the technical preparation of a political decision;
rõhutab, et mõjuhindamised peavad toimuma poliitika arendamise varajastes etappides; rõhutab, et mõjuhindamised peaksid olema täiesti sõltumatud ja põhinema alati võimalike mõjude objektiivsel analüüsil;
Stresses that impact assessments need to be carried out in the early stages of policy development; emphasises that they should be completely independent and should always be based on an objective, reasoned analysis of potential effects;
rõhutab, et paremat õigusloomet käsitlevale institutsioonidevahelisele kokkuleppe kohaselt peavad kaasseadusandjad enne iga sisulise muudatuse vastuvõtmist viima läbi mõjuhindamise, kui nad leiavad, et see on asjakohane ja õigusloomeprotsessi jaoks vajalik;
Stresses that, in line with the Interinstitutional Agreement on Better Lawmaking, co-legislators have undertaken to carry out impact assessments when they consider this to be appropriate and necessary for the legislative process, prior to the adoption of any substantive amendment;
peab vajalikuks kõigi mõjutatud poliitikavaldkondade välisekspertide ja sidusrühmade kaasamist mõjuhindamisprotsessi, et tagada sõltumatus ja objektiivsus; rõhutab seoses sellega põhimõttelist erinevust avaliku arutelu ja sõltumatu mõjuhinnangu vahel; märgib, et mõjuhindamise lõpptulemus ja kvaliteedikontroll peavad jääma Euroopa Liidu institutsioonide vastutusalasse, et tagada nende läbiviimine samade kõrgete standardite kohaselt;
Considers it necessary to involve external experts from all policy areas as well as all stakeholder groups affected in the impact assessment process in order to guarantee independence and objectivity; stresses in this connection the fundamental distinction between public consultation and independent impact assessment; notes that the final outcome and the control of the methodology and quality of the impact assessment should remain with the European Union institutions in order to ensure that they are carried out to the same high standard;
kutsub mõjuhinnangute koostamisel üles tagama maksimaalset läbipaistvust, kaasa arvatud õigusakti ettepaneku laiaulatuslike tegevuskavade varajane avaldamine, et tagada kõikidele sidusrühmadele samaväärne juurdepääs õiguslikule menetlusele; on seetõttu samuti seisukohal, et komisjoni praegust konsulteerimisperioodi tuleks pikendada 12 nädalani;
Calls for the maximum of transparency when drawing up impact assessments, including the early publication of comprehensive Road Maps of proposed legislation to ensure equal access to the legislative procedure for all stakeholders; considers therefore also that the Commission's current consultation period should be extended to 12 weeks;
on seisukohal, et riiklikud haldusasutused või nendest sõltuvad ettevõtjad ei tohi heaks kiita nende projektide mõjuhinnanguid, mille sponsorid nad ise on;
Takes the view that it should not be possible for impact assessments on projects or legislation sponsored by public administrations or their dependent undertakings to be approved by the administration concerned;