natgillin/translations-raw huggingface dataset:
täheldab praegust suundumust üleminekule määratud hüvitisega pensionisüsteemidelt määratud sissemaksega pensionisüsteemidele ja tunneb muret tööandja sissemaksete vähenemise pärast, mis selle suundumusega ilmselt kaasneb; rõhutab vajadust suurendada töötajate osalust ja sissemaksete taset olemasolevates pensioniskeemides, et tagada inimestele pensionipõlves piisav sissetulek, ja rõhutab tööandjate jätkuva piisava osaluse vajadust, eelkõige määratud sissemaksega pensioniskeemide puhul; tunneb muret, et rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) 19 kavandatav läbivaatamine seoses töövõtja hüvitistega, näiteks nn koridorimeetodi võimaliku kaotamise korral, võib kaasa tuua olulisi pensioniskeemide muudatusi, mida tuleb hoolikalt hinnata, pidades eelkõige silmas võimalust, et väheneb huvi määratud hüvitisega pensioniskeemide vastu;
Notes the current trend away from defined benefit pension systems to defined contribution pension systems and is concerned about the decline in employer contributions that evidently accompanies this trend; emphasises the need for strengthened participation and contribution levels of employees in existing pension schemes in order to ensure adequate retirement income for individuals and emphasises the need for continued adequate contributions from employers, particularly in defined contribution pension schemes; is concerned that the envisaged revision of International Accounting Standard (IAS) 19 regarding employee benefits, as for example in the case of the possible abolition of the so-called 'corridor-approach', could entail significant changes to pension systems that need to be carefully assessed, especially as regards possible adverse effects on the attractiveness of defined benefit schemes;
märgib, et puuetega inimestele asjakohaste elutingimuste tagamise ja nn toetuse lõksu vältimise eesmärgil tuleb hüvitada puudest tulenev täiendav elukallidus ning kooskõlastada hüvitus pensioniskeemide ja sotsiaalse kaasatuse poliitiliste meetmetega;
Observes that, in order to ensure decent living conditions for disabled peersons and to avoid the 'benefits trap', it is necessary to provide compensation for the additional cost of living associated with disability and to coordinate it with pension systems and social integration policies;
Rahanduslik jätkusuutlikkus
Financial sustainability
rõhutab, et liikmesriigid peavad säilitama sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemide rahastamise piisaval tasemel ning leidma alternatiivseid ja tugevaid maksubaase, et tulla toime globaliseerumisest põhjustatud teravneva konkurentsiga; rõhutab, et liikmesriikide majanduste konkurentsivõime suurendamiseks ja töötamiseks suuremate stiimulite andmiseks tuleb vähendada sõltuvust tööjõu maksustamisest; tunnistab, et üleminek senisest enam kapitalipõhisele maksustamisele on keeruline, võttes arvesse, et kapitalipõhise maksustamise maksubaas on väiksem ja kapital liikuvam; juhib tähelepanu sellele, et uutele maksustamisviisidele ja/või muudele alternatiividele üleminekut võiks pidada sotsiaalsete kulutuste rahalist jätkusuutlikkust parandavaks, mis vähendaks madalama sissetulekuga inimeste maksukoormust; on endiselt seisukohal, et tööandjate sotsiaalkindlustusmaksed on investeering, sest nende tulemusena paraneb tootlikkus, ning see on üks põhjusi, miks kõrgete sotsiaalsete kulutustega riigid on ühtlasi ka kõige konkurentsivõimelisemad riigid;
Stresses the need for the Member States to preserve adequate levels of funding for social security and pensions systems and the need to find alternative and robust tax bases in the face of the increased competition brought about by globalisation; stresses the importance of reducing reliance on labour taxation in order to increase the competitiveness of Member State economies and provide more work incentives; recognises the complexity involved in shifting to a more capital based taxation, given the smaller capital tax base and greater mobility of capital; suggests that shifting to new methods of taxation and/or other alternatives could be considered to improve the financial sustainability of social spending, which would reduce the tax burden on people with lower incomes; maintains that employers' social security contributions represent an investment because they result in increased productivity, this being one of the reasons why countries with high social spending are also the most competitive;
rõhutab tõsiasja, et liikmesriigid peavad keskenduma stabiilsuse ja kasvu pakti keskmise tähtajaga ja kaugematele eesmärkidele ning tagama jätkusuutliku riikliku rahanduse, et elanikkonna vananemisega seotud suureneva survega toime tulla; märgib, et 5. aprillil 2008 Brdos toimunud majandus- ja rahandusministrite nõukogu mitteametlikul istungil lepiti kokku selles, et sotsiaalsete kulutuste puhul tuleb kulutuste mahu asemel pöörata tähelepanu saavutustele ja tulemustele; soovitab nõukogul kaaluda stabiilsuse ja kasvu pakti edasise täiendamise võimalusi, näiteks pikemaajaliste investeeringute kirjendamist pikema aja jooksul;
Underlines the fact that Member States must focus on the medium and long-term objectives of the Stability and Growth Pact (SGP) and ensure sustainable public finances to meet the increased pressure of an ageing population; notes that the Informal Economic and Finance Ministers Council held in Brdo on 5 April 2008 agreed that the focus on social spending should move from volume of expenditure to achievements and outcome; recommends that the Council reflect on further improvements to the SGP, for example by allowing longer term investments to be accounted for over a longer period of time;
rõhutab, et liikmesriigid peaksid kujundama oma rahanduspoliitikat jätkusuutlikul viisil, jaotades maksukoormuse õiglaselt töötajate, tarbijate, ettevõtete ja kapitalitulu ning põlvkondade vahel;
Stresses that Member States should design their financial policies in a sustainable manner by fairly sharing the tax burden among employees, consumers, businesses and income from capital, and across generations;
on seisukohal, et reguleerimise eesmärk peab olema maksevõime tagamine ja tööandjate pensioniskeemide kaitsmine ning seda mitte üksnes ülevõtmise või muude oluliste muutuste korral omandisuhetes ja juhatuses;
Considers that regulation should aim to secure the solvency and protection of occupational pension schemes, not least in the event of a takeover or other significant changes in ownership or management;
kutsub liikmesriike üles lisama nende aastaeelarvetesse fondi tulevaste pensionimaksete jaoks;
Calls on the Member States to include in their annual budgets a fund for future pension payments;
juhib tähelepanu vajadusele arutada järkjärgulist üleminekut põlvkondadevaheliselt ümberjaotusskeemilt fondipõhisele kindlustuse tüüpi pensioniskeemile;
Stresses the need to consider a phased transition from joint contribution-based to fund-based insurance-type pension schemes,
Tervishoid ja pikaajaline hooldus
Healthcare and long-term care
väljendab oma veendumust, et meetmed tervise parandamiseks vajavad investeeringuid, mis võib kaasa aidata vananeva elanikkonnaga seotud kulude vähendamisele ning parandada riigi rahanduse kindlust; rõhutab veel kord, kui oluline on säilitada Euroopa Liidu kõigi tervishoiusüsteemide aluseks olevaid väärtusi ja põhimõtteid, milleks on kõikide kaetus raviteenustega, solidaarsus rahastamisel, ravi võrdne kättesaadavus ning kvaliteetsete tervishoiuteenuste pakkumine, ilma et see piiraks vajadust nappe ressursse ratsionaalselt tarbida; toonitab, et teenuste korralduse ja pakkumise parandamisel vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele tekib võimalus parandada tervishoiuteenuste kvaliteeti ja ka rahalist tõhusust;
Expresses the conviction that measures to improve health mean a need to invest, which can contribute to reducing the costs in light of the ageing population and improve the soundness of public finances; insists on the importance of preserving the values and principles underpinning all health care systems in the European Union, which comprise universal coverage, solidarity in financing, equity of access and the provision of high-quality health care, notwithstanding the need for rational consumption of scarce resources; emphasises that by improving the organisation and provision of services in accordance with the principles of subsidiarity, there is the potential for improving both the quality and financial efficiency of health services;
võttes arvesse tervishoiu ja pikaajalise hoolduse osas prognoositud suurenevaid kulusid, on seisukohal, et liikmesriigid peaksid oma rahastamismehhanismid läbi vaatama ning võtma arvesse võimalust, et tulevikus on omaste poolne hooldus seoses suundumusega väiksemate perekondade poole ja naiste suurema osalemisega tööturul vähem kättesaadav ning et kulude suurenemine võib pikaajalise hoolduse valdkonnas osutuda prognoositavast suuremaks;
Given the projected higher costs of health care and long-term care, considers that Member States should reflect on their funding and take account of the fact that, given the possibility that less non-professional care will be available due to the trend towards smaller families and an increase in women's participation in the labour market, the increase in long-term care might be higher than projected;
juhib tähelepanu asjaolule, et eelkõige tuleb võtta arvesse isikuid, kes vajavad kulukaid või pikaajalisi tervishoiuteenuseid, juurdepääsuprobleemidega isikuid ja rühmi, näiteks rahvusvähemusi ja madala sissetulekuga inimesi, kroonilisi haigusi põdevate inimeste hooldamist ja riiklike rehabilitatsioonistruktuuride arengut, füüsilise või vaimse puudega või vanurite sotsiaalset kaasatust ja toetamist, ning seeläbi vältida inimeste hoidmist hooldekodudes ja aidata neil elada iseseisvat elu;
Points out that the emphasis should be placed on persons needing expensive or long-term health care, persons and groups of persons facing particular access problems, such as ethnic minorities and persons on low incomes, on care for persons suffering from chronic illnesses and the development of open support structures for the rehabilitation, social integration and support of persons with physical or mental disabilities and the elderly, so as to avoid institutionalisation and to help them live independently;
täheldab, et tervishoiu rahastamine riiklikest vahenditest aitab kaitsta finantsriskide eest, sõltumata isiklikest terviseriskidest, ning seega toetab võrdsust ja sotsiaalset turvalisust, samas kui erasektori maksesüsteemid hõlmavad riskide piiratud koondamist või ei koonda neid üldse ning sageli seostatakse neis maksed kehva tervisega seotud riskide ja maksejõuga, tagades samas jätkusuutliku rahastamise hoolimata demograafilistest muutustest;
Observes that the public funding of health care helps protect against financial risk, independently of the personal health risks and thus supports equality and social security, whereas, in contrast, private contribution mechanisms involve limited or no pooling of risks and usually link payments to the risk of ill health and ability to pay, while simultaneously guaranteeing a sustainable financing regardless of demographic change;
tunnistab riikliku rahastamise olulisust solidaarsuse eesmärgi saavutamisel ning suuri erinevusi liikmesriikide tervishoiusüsteemide riikliku ja erasektori rahastamise tasemete osas; soovitab komisjonil viia läbi uuringud, et selgitada välja riikliku rahastamise tase ja/või ulatus, mis vastab solidaarsuse eesmärgile nii süsteemi kui terviku kui ka teatavate teenusekategooriate puhul;
Recognises the importance of public financing in achieving the objective of solidarity, and the wide diversity of the levels of public and private financing of health care in the Member States; recommends that the Commission carries out research to determine the level and/or range of public financing that meets the objective of solidarity, both for the system as a whole and for particular service areas;
tunnistab, et turupõhised lahendused ja tervishoiusüsteemi rahastamise erastamine muutuvad üha populaarsemaks vahendiks kulude plahvatusliku suurenemise, ebatõhususe ja hooldusega seotud kvaliteediprobleemide vastu, eriti uutes liikmesriikides; märgib, et üha enam ollakse seisukohal, et sotsiaalsete tervisekindlustussüsteemide funktsionaalne erastamine, kasumile orienteeritus ja finantsmaaklerite vaheline konkurents muudab tervishoiusüsteemide haldamise tavaliselt kallimaks, samas kui sellest tulenev kasu hindade langetamisele, tõhususele ja hoolduse kvaliteedile on kaheldav; sel põhjusel soovitab erarahastamisel põhineva mudeliga liikmesriikidel seda säilitada;
Recognises the increasing popularity of market-based solutions and privatisation in health care financing as a panacea for cost explosion, inefficiency and problems of quality of care, especially in the new Member States; recognises the increasing evidence that the functional privatisation of social health insurance systems, the profit motive and competition between financial intermediaries usually make the administration of health care systems more expensive, whilst their beneficial effects in terms of cost containment, efficiency and quality of care are dubious; for this reason, recommends that Member States with a single payer model preserve that model;
märgib, et tervishoiusüsteemid, mida rahastatakse peamiselt tööhõivepõhistest sotsiaalkindlustusmaksetest, võiksid saada kasu tulubaasi laiendamisest, mis hõlmaks ka töötasudest mittesõltuvat tulu;
Notes that health care systems that are predominantly funded through employment-based social insurance contributions may benefit from broadening the revenue base to include non-earnings-related income;
märgib, et vastavalt teenuste osutamise vabaduse põhimõttele ja ravikindlustusega inimeste õigusele valida endale arst või raviasutus on lubamatu, et liikmesriigid keelduvad hüvitamast oma kodanike välismaal saadud ravi kulusid, ent liikmesriigid võivad kehtestada (fikseeritud) täpselt määratletud piiranguid tehtud kuludele ja nad ei ole kohustatud hüvitama ravi, mida nende kodanikud ei oleks kodumaal saanud;
Notes that, in the light of the principle of freedom to provide services and the right of the insured under health insurance schemes to choose a doctor or establishment freely, it is not permissible for Member States to refuse to reimburse their citizens for any treatment received abroad but that Member States can impose (fixed) individualised ceilings on the costs incurred and are not obliged to reimburse treatment that their nationals would not have received at home;
kutsub liikmesriike üles vältima puhtfinantsilist lähenemisviisi reformipoliitika vastuvõtmisel, mille eesmärk on kujundada ümber asjaomaste riiklike tervishoiusüsteemide aluseks olev õigusraamistik;
Calls on the Member States to avoid a purely financial approach when adopting reform policies aimed at redesigning the legal frameworks which underpin their respective national healthcare systems;
on sügavalt veendunud, et mis tahes reformi lähtepunkt peaks olema olemasoleva tervishoiu-(rahastamise)süsteemi põhjalik analüüs, et selgitada välja selle nõrgad küljed ja probleemsed valdkonnad, ja siduda see tausttegurite mõistmisega, mis võivad reformi õnnestumisele kaasa aidata või seda takistada; eeldab, et liikmesriigid on täielikult teadlikud tervishoiureformide märkimisväärsest mõjust nende asjaomaste tervishoiusüsteemide toimimisele, suutlikkusele ja tõhususele ning samuti sellest, et ebapiisavalt või ebasobivalt ette valmistatud reformimeetmed võivad ohustada hooldusteenuste kvaliteeti ja kättesaadavust, kodanike tervislikku seisundit ja seega nende tööalast konkurentsivõimet;
Is deeply convinced that the starting point for any reform should be a careful analysis of the existing health (financing) system to identify weaknesses and problem areas, combined with understanding of the contextual factors that may contribute to or impede successful reform; expects Member States to be fully aware of the considerable impact of healthcare reforms on the operation, capacity, and efficiency of their respective healthcare systems, and of the threats that insufficiently or inadequately prepared reform measures can have on the quality and availability of healthcare services, on the health of citizens, and hence on their employability;
kutsub liikmesriike üles võtma tervishoiu rahastamise valdkonnas arvesse kõiki funktsioone ja poliitilisi meetmeid, selle asemel et keskenduda üksnes osamaksete süsteemile; on veendunud, et tööhõivega seotud osamaksete või patsientide osamaksete suurendamine tervishoiuteenuste kulude katmiseks on valesuunaline poliitika, millel võivad olla kohutavad tagajärjed, sest seeläbi piirataks lubamatul viisil madala sissetulekuga kodanike juurdepääsu kõigile tervishoiuteenustele;
Calls on the Member States to consider the whole range of health financing functions and policies, rather than focusing on contribution mechanisms alone; is convinced that raising the level of employment-based contributions, or raising the private contribution of patients to the cost of healthcare services are wrong-headed policies that can have disastrous consequences since they limit in an unacceptable way the access of citizens with low incomes to the full range of healthcare services;
on veendunud, et madala sissetulekuga kodanike juurdepääsu kvaliteetsetele tervishoiuteenustele tuleb käsitleda esmatähtsana, kuna see on tihedalt seotud Euroopa väärtustega solidaarsuse ja võrdsete õiguste osas ning eeldus Lissaboni täieliku tööhõive eesmärgi saavutamisele;
Is convinced that the access of citizens with low incomes to high quality healthcare services should be seen as a clear priority that it is linked most closely with the European values of solidarity and equal rights, and that it constitutes a precondition for the successful achievement of the Lisbon objective of full employment;
kutsub komisjoni üles võtma arvesse kõigi liidu kodanike võrdseid õigusi kvaliteetsele tervishoiusüsteemile ning lisama nõutavaid tagatisi kodanike rahalisel alusel diskrimineeriva kohtlemise vastu ühenduse diskrimineerimisvastastesse õigusaktidesse nende läbivaatamisel või kõikidesse uutesse õigusaktidesse, mis käsitlevad juurdepääsu tervishoiuteenustele;
Calls on the Commission to take into account the aspects of the equal rights of all Union citizens to high-quality healthcare systems, and to integrate the necessary guarantees against discrimination against citizens relating to financing into the revision of Community anti-discrimination legislation, or any new legislative instrument dealing with the issue of access to healthcare services;
soovitab liikmesriikidel toetada asjaomaste tervishoiusüsteemide tõhusust ja õiglust riskikogumite vähendamise abil, või mis veelgi parem – luua üheainsa riikliku riskikogumi, mis võib lihtsustada strateegilist juhtimist ja kooskõlastamist kogu tervishoiusüsteemis;
Recommends that Member States contribute to efficiency and equity in their respective healthcare systems by lowering the number of risk pools or – better still – by creating a single, national pool that can facilitate strategic direction and co-ordination throughout the health system;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, tööhõivekomiteele, sotsiaalkaitsekomiteele ning liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Employment Committee, Social Protection Committee, and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ( KOM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 20 November 2008 on the proposal for a Council directive on the conditions of entry and residence of third-country nationals for the purposes of highly qualified employment ( COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS) )
võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2007)0637 );
having regard to the Commission proposal to the Council (COM (2007)0637),
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 63 lõike 3 punkti a ja lõiget 4,
having regard to Article 63(3)(a) and (4) of the EC Treaty,
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 67, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C6-0011/2007 );
having regard to Article 67 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0011/2007 ),
võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi ( A6-0432/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Development ( A6-0432/2008 ),
Euroopa Ülemkogu tõdes 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud erakorralisel kohtumisel vajadust ühtlustada kolmandate riikide kodanike vastuvõtu- ja elamistingimusi käsitlevad riiklikud õigusaktid.
At its special meeting in Tampere on 15 and 16 October 1999, the European Council noted the need for approximation of national legislation on the conditions for admission and residence of third-country nationals.
Sellega seoses rõhutas Euroopa Ülemkogu, et Euroopa Liit peaks tagama liikmesriikide territooriumil seaduslikult elavate kolmandate riikide kodanike õiglase kohtlemise ning integratsioonipoliitika tuleks aktiivsemalt suunata sellele, et anda neile õigused ja kohustused, mis on võrreldavad liidu kodanike õiguste ja kohustustega.
In that connection, it declared in particular that the European Union should ensure fair treatment of third-country nationals who reside legally on Member States' territory and that a more vigorous integration policy should aim to grant them rights and obligations comparable to those of Union citizens.
2000. aasta märtsis toimunud Lissaboni kohtumisel seadis Euroopa Ülemkogu ühendusele eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas.
The Lisbon European Council in March 2000 set the Community the objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010.
2000. aasta märtsis toimunud Lissaboni kohtumisel seadis Euroopa Ülemkogu ühendusele eesmärgiks saada aastaks 2010 kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks maailmas
The Lisbon European Council in March 2000 set the Community the objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world
Üha globaalsemal tööturul peaks Euroopa Liit tõstma oma atraktiivsust kolmandate riikide töötajate, eelkõige kõrgelt kvalifitseeritud töötajate silmis.
In an increasingly global labour market, the European Union should increase its attractiveness to workers, in particular highly qualified workers, from third countries.
Selle eesmärgi saavutamisele aitavad kaasa soodustused, näiteks kindlad erandid ning asjakohase teabe lihtsam kättesaadavus.
That objective can be more effectively achieved by granting privileges, e.g. particular derogations, and by making it possible to have easier access to relevant information.
ühenduse eelistamise
the implementation of
Käesoleva direktiiviga sätestatakse paindlik, nõudlusel põhinev liikmesriiki sisenemise süsteem, mis tugineb objektiivsetele kriteeriumitele, nagu
This Directive should provide for a flexible demand-driven entry system, based on objective criteria such as
miinimumpalga künnis, mis on võrreldav palgatasemega liikmesriikides, ja
a minimum salary threshold comparable with the wage levels in the Member States and on
, on vaja
is necessary to ensure
määratleda ühtne miinimumnimetaja riikliku palgakünnise arvutamiseks
a minimum level of harmonisation in the admission conditions throughout the EU
liidu kodanike ja kolmandate riikide kodanike võrdne kohtlemine,
Application of the principle of "equal pay for equal work"
on vaja
is necessary to ensure
kohaldada võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet
that EU nationals and third-country nationals are treated equally