natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi 21. juuni 2007. aasta resolutsioon alaealiste kuritegevuse ning naiste, perekonna ja ühiskonna rolli kohta ( 2007/2011(INI) )
European Parliament resolution of 21 June 2007 on juvenile delinquency, the role of women, the family and society ( 2007/2011(INI) )
võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni, eriti selle artikleid 37 ja 40;
having regard to the United Nations' Convention on the Rights of the Child of 20 November 1989 and, in particular, Articles 37 and 40 thereof,
võttes arvesse ÜRO 1985. aasta miinimumreegleid alaealiste kriminaalmenetluse kohta (Pekingi reeglid), vastu võetud Peaassamblee 29. novembri 1985. aasta resolutsiooniga 40/33;
having regard to the United Nations' Standard Minimum Rules for the Administration of Juvenile Justice or 'Beijing' rules' of 1985, adopted by General Assembly Resolution 40/33 of 29 November 1985,
võttes arvesse ÜRO suuniseid alaealiste kuritegevuse ennetamise kohta (Riyadi suunised), vastu võetud Peaassamblee 14. detsembri 1990. aasta resolutsiooniga 45/112;
having regard to the United Nations' Guidelines for the Prevention of Juvenile Delinquency or 'Riyadh Guidelines' of 1990, adopted by General Assembly Resolution 45/112 of 14 December 1990,
võttes arvesse ÜRO reegleid kinnipidamiskohas viibivate alaealiste kaitse kohta, vastu võetud Peaassamblee 14. detsembri 1990. aasta resolutsiooniga 45/113;
having regard to the United Nations' Rules for the Protection of Juveniles Deprived of their Liberty, adopted by General Assembly Resolution 45/113 of 14 December 1990,
võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. jaanuari 1996. aasta lapse õiguste kasutamise Euroopa lepingut, eriti selle artiklit 1 ja artikleid 3–9;
having regard to the Council of Europe's European Convention on the Exercise of Children's Rights of 25 January 1996 and, in particular, Articles 1 and 3-9 thereof,
võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 24. septembri 2003. aasta soovitust liikmesriikidele alaealiste kuritegevuse käsitlemise uute meetodite ja alaealisi käsitleva õigussüsteemi rolli kohta Rec(2003)20.
having regard to the Council of Europe Committee of Ministers' Recommendation to Member States concerning new ways of dealing with juvenile delinquency and the role of juvenile justice of 24 September 2003 (Rec (2003) 20)
võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 17. septembri 1987. aasta soovitust sotsiaalsete reaktsioonide kohta alaealiste kuritegevusele Rec(87)20.
having regard to the Council of Europe Committee of Ministers' Recommendation on social reactions to juvenile delinquency of 17 September 1987 (Rec (87) 20)
võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 18. aprilli 1988. aasta soovitust sotsiaalsete reaktsioonide kohta sisserändajate peredest pärit alaealiste toimepandud kuritegevusele Rec(88)6.
having regard to the Council of Europe Committee of Ministers' Recommendation on social reactions to juvenile delinquency among migrant families of 18 April 1988 (Rec (88) 6)
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 6, ning politseikoostööd ja õigusalast koostööd kriminaalasjades käsitleva VI jaotise sätteid;
having regard to the EU Treaty and, in particular, Article 6 and the provisions of Title VI concerning police and judicial cooperation in criminal matters,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti sotsiaalpoliitikat, haridust, kutseõpet ja noorsugu käsitlevat XI jaotist ning eriti selle artiklit 137;
having regard to the EC Treaty and, in particular, Title XI on social policy, education, vocational training and youth and, in particular, Article 137 thereof,
võttes arvesse komisjoni teatist "Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine" ( KOM(2006)0367 );
having regard to the communication from the Commission entitled 'Towards an EU Strategy on the Rights of the Child' (COM (2006)0367),
, eriti selle lõikeid 8.22 ja 8.23;
and, in particular, paragraphs 8.22 and 8.23 thereof,
võttes arvesse Glasgow's 5.–7. septembril 2005. aastal Ühendkuningriigi eesistujariigiks olemise raames peetud konverentsi "Noored ja kuritegevus: Euroopa perspektiiv" järeldusi;
having regard to the conclusions of the conference held in Glasgow from 5 to 7 September 2005 under the aegis of the UK Presidency on the subject of 'Young people and crime: a European perspective',
võttes arvesse Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse viimaseid aastaaruandeid;
having regard to the most recent annual reports issued by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction,
võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A6-0212/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0212/2007 ),
arvestades, et alaealiste kuritegevus kätkeb endas olulisemat ohtu kui täiskasvanute kuritegevus, sest see mõjutab elanikkonna eriti haavatavat osa isiksuse kujunemisjärgus, asetades alaealised väga varakult sotsiaalse tõrjutuse ja häbimärgistatuse ohtu;
whereas juvenile delinquency is inherently more dangerous than adult offending as it affects a particularly vulnerable section of the population during the formative years of personal development, exposing juveniles at a very early stage to the risk of social exclusion and stigmatisation,
arvestades, et vähene kooliharidus on üks faktoritest, mis suurendab alaealiste kuritegevuse riski;
B whereas non-attendance at school is one of the factors which increase the risk of juvenile delinquency,
arvestades, et riiklikud, Euroopa tasandi ja rahvusvahelised uuringud näitavad, et viimase kahe kümnendi jooksul on alaealiste kuritegevus murettekitavalt kasvanud;
whereas national, European and international studies show that there has been an alarming increase in juvenile delinquency over the last two decades,
arvestades, et alaealiste kuritegevuse muudab murettekitavaks selle praegune massiline iseloom seoses kuritegevusega alustamise ea vähenemise ning alla 13aastaste laste poolt toime pandud kuritegude arvu suurenemisega, samuti seoses asjaoluga, et nende tegudes peegeldub üha suurem julmus;
whereas juvenile delinquency is becoming a matter for concern on account of the huge scale it has now assumed, owing to the fact that delinquency is starting at a younger age, the number of offences committed by children under the age of 13 is increasing and that the acts committed by young people are becoming increasingly brutal,
arvestades, et praegune alaealiste kuritegevusega seotud statistiliste andmete kogumise ja esitamise viis ei vasta tegelikele vajadustele ega ka praegustele tingimustele ning seepärast muutub veelgi tungivamaks vajadus usaldusväärse riikliku statistika järele;
whereas current methods of recording and presenting statistical data regarding juvenile delinquency do not correspond to actual needs and present-day circumstances, making it urgently necessary to obtain reliable statistics at national level,
arvestades, et alaealise kuritegeliku käitumise põhjusi on keeruline üldiselt liigitada, kuna sotsiaalselt hälbinud ning viimaks kuritegeliku käitumiseni viiva tee põhjused tulenevad igal üksikul juhul individuaalsetest ja erilistest asjaoludest, mis seonduvad isiku elukogemusega ning selle esmase keskkonnaga, milles iga laps ja noor areneb, see tähendab perekonda, kooli, sõprusringkonda ning laiemas plaanis sotsiaal-majanduslikku keskkonda, milles ta elab;
whereas it is difficult to classify precisely the reasons for which young people offend, the factors leading to antisocial and finally criminal forms of behaviour being different in each individual case, conditioned as they are by the experiences of each child or adolescent and the elements playing the most central role in their development: family, school, circles of friends and general economic and social circumstances,
arvestades, et peamised alaealiste kuritegevust soodustavad tegurid on elukorralduse, suhtluse ja asjakohaste mudelite puudumine perekondades, mis sageli on tingitud vanemate äraolekust, samuti perekonnaringi kuuluvate inimeste poolt toimepandud füüsilise ja seksuaalse väärkohtlemisega seonduvad psühhopatoloogilised probleemid, haridussüsteemi suutmatus sotsiaalseid väärtusi edasi anda ning vaesus, tööpuudus, sotsiaalne tõrjutus ja rassism; rõhutades, et nende otsustavate tegurite seas on noorte isiksuse kujunemise järgus ilmnev tugev jäljendamise tendents, alkoholi ja uimastite tarbimisega seonduvad isiksuse häired ning mõttetu, liigse ja põhjendamatu vägivalla eeskujude näitamine massimeedias, mõnedel veebilehtedel ja videomängudes;
whereas the main factors contributing to juvenile delinquency are a lack of structures, communication and appropriate models within the family, often as a result of parental absence, psychopathological problems associated with physical and sexual abuse by people within the family environment, the failure of education systems to pass on social values, poverty, unemployment, social exclusion and racism; whereas additional significant factors are the strong tendency towards copying which young people develop during the formative years of their personal development , personality disorders associated with the consumption of alcohol and drugs and the portrayal by the mass media, by certain Internet sites and by video games of models of mindless, excessive and unwarranted violence,
arvestades, et noorte hälbiva käitumise allikas ei ole alati perekondlik taust;
whereas deviant behaviour amongst young people does not systematically originate within the family,
arvestades, et kanepi ja teiste uimastite ja/või alkoholi tarvitamise sagenemist noorte seas tuleb vaadelda vastastikuses seoses alaealiste kuritegevuse suurenemisega;
whereas the increase in the consumption of cannabis and other drugs and/or of alcohol by adolescents may be correlated with the increase in juvenile delinquency,
arvestades, et sisserännanute ja eriti alaealiste üle on sotsiaalne kontroll suurem, mille põhjal võidakse uskuda, et alaealiste kuritegevuse probleemid puudutavad eelkõige sisserännanuid ja mitte kogu ühiskonda, ent see seisukoht ei ole mitte üksnes ekslik, vaid ühiskondlikult ohtlik;
whereas migrants and in particular juveniles are much more exposed to social surveys, creating the impression that the problem of juvenile delinquency occurs mainly among migrants and not throughout society as a whole, an impression which is not only inaccurate but also dangerous for society,
arvestades, et kaks lahendamist vajavat alaealiste kuritegevuse vormi seisnevad noortejõukude moodustumises ning koolivägivalla ägenemises; need nähtused on eriti ulatuslikud mõnes liikmesriigis ja nende uurimine, nagu ka võimalikud vastumeetmed, osutuvad keerukaiks;
whereas the two 'modern' forms of juvenile delinquency involve the formation of 'juvenile gangs' and increasing violence at school, these being particularly widespread in certain Member States and particularly difficult to investigate and deal with,
arvestades, et vägivaldsete organiseeritud noortejõukude sarnaste nähtuste ulatus on viinud mitmed liikmesriigid aruteluni vajaduse üle vaadata läbi alaealiste karistusõigus;
whereas increasingly widespread developments such as violent organised juvenile gangs have prompted certain Member States to open a debate on the need to revise criminal law relating to juveniles,
arvestades, et viimastel aastatel on toimunud alaealisi käsitleva siseriikliku kriminaalõiguse järkjärguline läbivaatamine, mis peaks keskenduma ennetamisele, kohtulikele ja kohtuvälistele meetmetele ning ümberkasvatamisele ja muudele rehabilitatsioonimeetmetele, sealhulgas vajadusel teraapialearvestades, et tuleb siiski rõhutada, et nende uute meetmete praktikas rakendamine on piiratud, kuna puuduvad tänapäevased ja kohandatud vahendid ja tehnika ning koolitatud eripersonal samuti on piiratud rahastamine ning mõnikord jääb vajaka asjaomaste isikute tahtest, teinekord aga on takistuseks süsteemiga kaasnevad puudused;
whereas recent years have seen a progressive revision of national criminal law relating to juveniles and this revision should be geared to preventive measures, judicial and extrajudicial measures and re-education and rehabilitation measures, including therapy where necessary; stressing, however, that it is very often unfeasible to implement these new measures in practice owing to a lack of suitable, modern facilities and trained specialist personnel, to limited funding and sometimes to a lack of will on the part of those involved or to inherent faults in the system,
arvestades kommunikatsiooni- ja audiovisuaalsete vahendite, nagu mängud, televisioon ja Internet, kaudu levitatav äärmiselt vägivaldsete stseenide ja pornograafilise materjali laviin, samuti alaealiste kurjategijate ja ohvrite kuvandi kasutamine meedias läheneb sageli laste põhiõiguste rikkumisele ning aitab kaasa vägivalla kui millegi tavapärase propageerimisele;
whereas the flood of images of extremely violent scenes and of pornographic material carried on the various media, such as games, television and the Internet, and the exploitative media portrayal of juvenile victims and perpetrators in many cases border on violations of the fundamental rights of children and are instrumental in trivialising violence,
nentides, et teatud liikmesriikides avaldatud statistika kohaselt ei soorita uut kuritegu 70–80% alaealistest kurjategijatest, keda on karistatud esimese kuriteo eest;
noting that, according to the statistics published in certain Member States, between 70% and 80% of juvenile delinquents who are punished when they commit their first offence do not re-offend;
arvestades teatud liikmesriikides avaldatud uurimusi ja artikleid, milles kajastub teismeliste poolt oma vanemate suhtes toimepandavate vägivallaaktide arvu suurenemine ning vanemate abitu olukord;
having regard to the articles and studies published in certain Member States which reveal an increase in the number of acts of violence perpetrated by adolescents on their parents and the powerless state in which the latter find themselves,
arvestades asjaolu, et organiseeritud kuritegevuse võrgustikud kaasavad mõnikord oma tegevusse alaealisi kurjategijaid;
having regard to the fact that organised crime networks sometimes employ juvenile delinquents for their activities,
arvestades, et 2001. aastal asutatud Euroopa kriminaalpreventsiooni võrgustiku raames loodi spetsiaalne alaealiste kuritegevuse vastu võitlemise töörühm, kes on asunud koostama üksikasjalikku võrdlevat uuringut 27 liikmesriigi kohta, mida kasutatakse tulevikus selle valdkonna poliitika arengusuundade alusena,
whereas a special working group was set up, within the framework of the European Crime Prevention Network founded in 2001, in order to combat juvenile delinquency and which has begun to draw up a detailed comparative study in the 27 Member States as a basis for future EU policy developments in that field,
rõhutab, et alaealiste kuritegevuse vastu saab tõhusalt võidelda ainult siis, kui liikmesriikide ja Euroopa tasandil võetakse vastu integreeritud strateegia, milles on seotud kolm juhtpõhimõtet: ennetus, kohtulikud ja kohtuvälised meetmed ning kõigi noorte sotsiaalne kaasamine;
Stresses that juvenile delinquency can be effectively combated only by adopting an integrated strategy at national and European level which will mesh three guiding principles: prevention, extrajudicial and judicial measures and the social inclusion of all young people;
rõhutab, et kõigi ühiskonna sidusrühmade, s.o riigi kui keskse valitsusinstitutsiooni, piirkondlike ja kohalike asutuste, koolijuhtide, perekonna, valitsusväliste organisatsioonide, eelkõige just noortele keskenduvate organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja iga üksikisiku otsene kaasamine integreeritud riikliku strateegia planeerimisse ja rakendamisse on otsustavalt tähtis, ning nõustub, et hädavajalik on piisavate rahaliste vahendite olemasolu alaealiste kuritegevusega võitlemise tõhusate meetmete rakendamiseks;
Stresses that it is crucially important for all stakeholders in society to be directly involved in the planning and implementation of an integrated national strategy i.e., the State as central administration, regional and local authorities, educational institutions, the family, NGOs and especially youth NGOs, civil society and every individual; maintains that it is essential to have adequate financial resources available in order to implement effective measures to combat juvenile delinquency;
rõhutab, et tõhus võitlus alaealiste kuritegevuse vastu eeldab integreeritud ja tõhusat kooli-, sotsiaal-, pere- ja hariduspoliitikat, mis aitab kaasa sotsiaalsete ja kodanikuväärtuste edasiandmisele ja noorte varajasele sotsialiseerumisele; on seisukohal, et lisaks on vaja koostada majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse parandamise poliitika, eesmärgiga vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ja võidelda sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu, pöörates erilist tähelepanu laste vaesusele;
Maintains that, in order to effectively combat juvenile delinquency, an integrated and effective school, social, family and educational policy must be implemented which will help to ensure that social and civic values are passed on and that young people adjust to society at an early age; considers that there is also a need for a policy geared to greater economic and social cohesion and to reducing social inequalities and countering social exclusion and poverty, with particular reference to child poverty;
leiab, et on vajalik, et perekonnad, kasvatajad ja ühiskond edastaksid noortele väärtushinnanguid juba kõige varasemast east alates;
Considers it necessary that families, educators and society should convey values to young people from their infancy;
leiab, et alaealiste kuritegevuse ennetamine nõuab samavõrd riiklikku poliitilist lähenemist ka teistes valdkondades, sealhulgas sellistes küsimustes, nagu eluase, töö, erialane ettevalmistus, vaba aja veetmine ja noortevaheline suhtlemine;
Considers that preventing juvenile delinquency also requires state policies in other areas, including housing, employment, vocational training, leisure and youth exchanges;
meenutab, et perekonnad, nagu ka koolid ja ühiskond üldiselt, peavad kasvava noortevägivallaga võitlemiseks koostööd tegema;
Recalls that families, schools and society in general must work together to combat the growing phenomenon of juvenile violence;
rõhutab perekonna erilist rolli alaealiste kuritegevuse vastase võitluse kõigis etappides ning palub liikmesriikidel korraldada vanemate asjakohane toetamine; nendib vajadust viimaste suurema kaasamise ja vastutuse suurendamise järele teatud juhtudel;
Emphasises the specific role that the family plays in all stages of this fight against juvenile delinquency and requests the Member States to develop adequate support for parents; notes, in certain cases, the need for parents to be involved to a greater extent and to be made more aware of their responsibilities;
julgustab liikmesriike nägema riiklikus poliitikas ette üheaastase vanemapuhkuse kehtestamise, mis võimaldaks seda soovivatel perekondadel oma last alguses ise kasvatada, mis annab olulise panuse lapse emotsionaalsesse arengusse;
Encourages the Member States to ensure that their national policies include provision for one-year parental leave which would enable families that so wish to devote particular attention to the initial upbringing of their child (which is of such great importance to a child's emotional development);
kutsub liikmesriike eriti toetama majanduslikesse ja sotsiaalsetesse probleemidesse sattunud perekondi; rõhutab, et esmaste eluaseme- ja toiduvajaduste rahuldamisele ning kõigile perekonnaliikmetele, alates lastest, põhihariduse ja tervishoiu kättesaadavuse tagamisele suunatud meetmete, samuti nende perekondade liikmetele tööturul, sotsiaalses, majanduslikus ja poliitilises elus osalemiseks võrdsete võimaluste tagamisele suunatud meetmete võtmine aitavad tagada laste arenemiseks ja esmaseks sotsialiseerumiseks terve ja sobiva perekeskkonna;
Calls on the Member States to give particular assistance to families with financial and social problems; takes the view that measures to cover essential needs in terms of housing, food, guaranteed access to basic education and medical care for all family members, in particular children, together with action to ensure access on equal terms to the employment market and to social, economic and political activities for family members will ensure a healthy and equitable family environment for the child's development and its initial steps towards social integration;
kutsub liikmesriike üles eraldama vajalikke vahendeid, et laiendada tõhusa psühholoogilise ja sotsiaalnõustamisega seotud teenuseid, mis hõlmavad ka kontaktpunkte alaealiste kuritegevusega seotud probleemidega perekondadele;
Calls on the Member States to provide resources for the expansion of an efficient psychosocial advice service, including contact points for problem families affected by juvenile delinquency;
rõhutab koolil ja koolikogukonnal lasuvat erilist rolli laste ja noorte isiksuse kujundamisel; rõhutab, et kaks tänapäeva kooli põhilist tunnusjoont, milleks on kultuuriline mitmekesisus ja klassilise kihistumise elementide esinemine, võivad, juhul kui koolisüsteemis puuduvad struktuurid sekkumiseks, õpilaste toetamiseks ja üksteisele lähendamiseks, viia vägivallanähtuste ilmnemiseni koolides ;
Stresses the particular importance of schools and school communities in shaping the character of children and adolescents; stresses that, if the education system fails to provide suitable channels for intervention, assistance and contact with students, two fundamental characteristics of present-day schools, multiculturalism coupled with an increased distinction between social classes, may lead to violence within schools;
kutsub seoses sellega liikmesriike üles andma kooliametnikele suuniseid, millega soodustataks moodsat ning õpilasi, vanemaid, õpetajaid ja kohaliku juhtkonna pädevaid teenistusi ühendavate vahendusinstantside kaudu toimuvat konfliktide lahendamise menetlust;
Calls on the Member States in this context to issue the education authorities with the necessary guidelines regarding an up-to-date approach to conflict management at school by means of conciliation procedures involving pupils, parents, teachers and local authorities;
leiab, et on absoluutselt hädavajalik pakkuda õpetajatele kohast ettevalmistust, et nad oleksid võimelised toime tulema klasside mitmekesise iseloomuga, et nende kasvatustöö ei oleks moraliseeriv, vaid ennetav ja põhineks ühtekuuluvusel, ning et nad oleksid võimelised ennetama nii alaealiste kurjategijate kui ka nende ohvriks olevate kaasõpilaste häbimärgistamist ja eemaletõukamist;
Considers it essential to provide special training for teachers in the management of heterogeneous classes, enabling them to develop an educational approach based not on moralising but on prevention and solidarity, avoiding the stigmatisation and marginalisation of both juvenile perpetrators and victims among their pupils;