natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse komisjoni 2010. aasta aprillikuu koondaruannet 2000.–2006. aasta Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastatud ühtekuuluvusprogrammide järelhindamise kohta (eesmärgid 1 ja 2);
having regard to the Commission's Synthesis report of April 2010 on the ‘Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-06 co-financed by the ERDF (Objective 1&2)’,
võttes arvesse komisjoni 2010. aasta juunikuu aruannet 2000.–2006. aasta ühtekuuluvusprogrammide järelhindamise kohta: algatus URBAN;
having regard to the Commission's report of June 2010 on the ‘Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2000-06: the URBAN Community Initiative’,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. mai 2010. aasta arvamust teemal „Vajadus rakendada terviklikku lähenemisviisi linnade taaselustamisel” ELT L 21, 21.1.2011, lk 1.
having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee (EESC) on ‘The need to apply an integrated approach to urban regeneration’ of 26 May 2010 OJ C 21, 21.1.2011, p.1.
võttes arvesse Regioonide Komitee 9. juuni 2010. aasta arvamust teemal „Linnade taaselustamise tähtsus Euroopa tulevases linnaarengus” ELT C 267, 1.10.2010, lk 25.
having regard to the opinion of the Committee of the Regions on ‘The role of urban regeneration in the future of urban development in Europe’ of 9-10 June 2010 OJ C 267, 1.10.2010, p.25.
võttes arvesse ELi territoriaalset tegevuskava – konkurentsivõimelisema ja jätkusuutlikuma mitmekesistest piirkondadest koosneva Euroopa suunas (territoriaalne tegevuskava) ja Euroopa linnade säästvat arengut käsitlevat Leipzigi hartat (Leipzigi harta), mis mõlemad võeti vastu ruumilise planeerimise ja linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Leipzigis 24.–25. mail 2007;
having regard to the Territorial Agenda of the EU – Towards a More Competitive and Sustainable Europe of Diverse Regions (‘the Territorial Agenda’) and the Leipzig Charter on Sustainable European Cities (‘the Leipzig Charter’), which were both adopted at the Informal Council of Ministers responsible for spatial planning and urban development held in Leipzig on 24-25 May 2007,
võttes arvesse Toledo deklaratsiooni, mis võeti vastu linnaarengu eest vastutavate ministrite mitteametlikul kohtumisel Toledos 22. juunil 2010;
having regard to the ‘Toledo Declaration’ adopted at the Informal Council of Ministers on urban development held in Toledo on 22 June 2010,
võttes arvesse linnaarengu eest vastutavate peadirektorite seisukohta komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ja Euroopa Investeerimispangale: „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” ( KOM(2010)0642 /3);
having regard to the Position of the Directors General for Urban Development on the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions and the European Investment Bank: Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy (COM(2010) 642/3),
võttes arvesse Barcelonas 22.–24. veebruaril 2010. aastal toimunud kohalike omavalitsuste Euroopa tippkohtumise järeldusi pealkirjaga „Kohalikud omavalitsused, uue Euroopa peategelased”;
having regard to the Conclusions of the European Summit of Local Governments held in Barcelona, 22-24 February 2010, entitled ‘Local governments, the protagonist in the new Europe’,
võttes arvese linnapeade pakti, mille algatas ja mida toetab Euroopa Komisjon;
having regard to the Covenant of Mayors, as initiated and supported by the European Commission,
võttes arvesse komisjoni tellimusel koostatud sõltumatut aruannet pealkirjaga „Ühtekuuluvuspoliitika reformikava” (Fabrizio Barca aruanne) (2009);
having regard to the independent report, prepared at the request of the Commission, entitled ‘An Agenda for a Reformed Cohesion Policy’ (Fabrizio Barca report) (2009).
võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust ( A7-0218/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development and the opinion of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0218/2011 ),
arvestades, et ELi iseloomustavad polütsentriline areng ning eri suurusega linnapiirkonnad ja linnad, millel on erisugused pädevused ja ressursid; on seisukohal, et problemaatiline oleks võtta vastu ühtne määratlus linnapiirkondade ja mõiste „linnalik” kohta üldiselt üksnes statistilisel alusel, kuna keeruline on koondada ühe mõiste alla liikmesriikides ja piirkondades valitsevaid erinevaid tingimusi, ning on seetõttu seisukohal, et linnapiirkondade kohustuslik määratlemine ja tähistamine Euroopa ühiste näitajate alusel tuleks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt jätta liikmesriikide ülesandeks; arvestades, et uurida tuleks seda, kuidas saaks funktsionaalse lähenemisega jõuda ,,linnaliku' ühtse määratluseni ning seeläbi luua eeldused liidu poliitika linnamõõtme selgeks seaduslikuks määratlemiseks; ning arvestades, et eriti ühtekuuluvuspoliitika raames tuleks kasuks linnamõõtme funktsioonipõhine määratlemine;
whereas the EU can be characterised by its polycentric development and variety of different-sized urban areas and cities, which have heterogenic competences and resources; expresses the view that it would be problematic to adopt a common definition of ‘urban areas’ and of the term ‘urban’ in general, purely on a statistical basis, as it is difficult to bring under the same umbrella the diversity of situations in Member States and regions, and hence takes the view that any obligatory definition and designation of urban areas should be left to Member States, in accordance with the principle of subsidiarity, based on European common indicators; whereas a look should be taken into how a functional approach can lead to a standard definition of ‘urban’ and thus create the basis for a clear statutory definition of the urban dimension of Union policies; and whereas it would be useful, especially in the context of the Cohesion Policy, to have a functionally based definition of the urban dimension,
arvestades, et EL annab oma meetmetega panuse linnapiirkondade säästvasse arengusse, ning arvestades, et meeles tuleks pidada seda, et lisaks riiklikule linnapoliitikale subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt tuleks kindlaks määrata Euroopa linnapoliitika;
whereas the EU contributes through its policies to the sustainable development of urban areas, and whereas it should be borne in mind that, in addition to national urban policies under the principle of subsidiarity, a European urban policy should be defined,
arvestades, et linnad osalevad aktiivselt ELi poliitika sõnastamises ning neil on oluline roll ELi 2020. aasta strateegia edukas rakendamises; arvestades, et kui ELi poliitika, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika linnamõõdet arvesse ei võeta, ohustab see ELi 2020. aasta eesmärkide saavutamist;
whereas cities contribute actively to the formulation of EU policies and play an important role in the successful implementation of the EU2020 Strategy; and whereas failing to take into account the urban dimension of EU policies, and especially that of cohesion policy, would jeopardise the achievement of the EU2020 goals,
arvestades, et linnadel on ainulaadne arhitektuuriline ja kultuuriline potentsiaal, samuti märkimisväärne võime edendada sotsiaalset integratsiooni, ning arvestades, et linnad aitavad kaasa sotsiaalse tasakaalu säilitamisele tänu kultuurilise mitmekesisuse hoidmisele ning keskuse ja äärealade vahelise püsiva sideme säilitamisele;
whereas cities possess unique architectural and cultural potential, as well as considerable powers of social integration, and whereas they contribute to the social balance by preserving cultural diversity and maintaining a permanent link between the centre and outlying areas,
arvestades, et algatuste URBAN kogemustele toetudes on linnameetmed integreeritud (peavoolustatud) lähenemiseesmärgi ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi reguleerivasse raamistikku programmitööperioodil 2007–2013; arvestades, et see peavoolustamine on selgelt laiendanud linnadele kättesaadavaid rahastamisvõimalusi; arvestades, et rakenduskavades tuleks selgelt kindaks määrata linnaarengu eesmärgid, et soodustada vahendite kontsentreerimist;
whereas, building on the experience of the URBAN initiatives, urban actions have been integrated (‘mainstreamed’) into the regulatory framework for the Convergence and Regional competitiveness and employment objectives in the 2007-2013 programming period; whereas this mainstreaming has clearly expanded the funding available for cities; whereas clearly defined urban development objectives should be identified within the operational programmes to help concentrate resources,
arvestades, et subsidiaarsus oma tugevdatud ja laiendatud kujul, nagu see on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingus, ning mitmetasandiline valitsemine ja paremini määratletud partnerluse põhimõte on kõigi ELi poliitikavaldkondade nõuetekohase rakendamise tähtsad aspektid, ning arvestades, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahendeid ja pädevusi tuleks vastavalt tugevamini kaasata;
whereas subsidiarity in its strengthened and widened form, as defined in the TFEU, as well as multi-level governance and a better-defined partnership principle, are essential elements for the correct implementation of all EU policies, and whereas engagement of the resources and competences of local and regional authorities should be reinforced accordingly,
arvestades, et viimaste aastate majanduskriis on suurendanud erinevusi ja sotsiaalset tõrjutust suurlinnade laiadel äärealadel; arvestades, et kriisi korral peab kohalikel omavalitsustel olema võimalik rakendada praktilisi meetmeid, et võidelda vaesuse vastu ning toetada sotsiaalset ühtekuuluvust ja tööhõivet;
whereas the economic crisis of the last few years has heightened disparities and social exclusion in vast peripheral metropolitan areas; whereas, in the face of the crisis, local authorities must be in a position to implement practical measures to combat poverty and support social cohesion and employment,
arvestades, et arengukeskuste poliitika, mille aluseks on majandusaktiivsuse edendamine linnades, ei ole paljudel juhtudel suutnud luua piisavat käivitusjõudu ning on seetõttu avaldanud piiratud mõju ümbritsevale alale, mis ei ole aidanud kaasa integreeritud arengule;
whereas a policy of development poles based on stimulating economic activity in the cities has on many occasions failed to generate sufficient pull and has therefore had a limited impact on the surrounding area and has not contributed to integrated development,
arvestades, et linnadel võivad sõltumata nende jõukusest või majanduslikust tugevusest olla mõnes üksikus linnaosas spetsiifilised probleemid, nagu äärmuslik sotsiaalne ebavõrdsus, vaesus, tõrjutus ja kõrge tööpuudus, mida saab ühtekuuluvuspoliitika abiga leevendada või kaotada;
whereas in a very few districts of cities, regardless of their wealth or economic strength, there may be specific problems such as extreme social inequality, poverty, marginalisation and high unemployment which cohesion policy support can alleviate or eliminate,
arvestades, et poliitikameetmete, sealhulgas kontrolli- ja auditeerimismehhanismide rakendamise lihtsustamine aitab suurendada tõhusust, vähendada veamäärasid, muuta poliitikameetmete struktuuri kasutajasõbralikumaks ning suurendada nähtavust; arvestades, et pingutusi lihtsustamise nimel tuleks jätkata ning neile peaks lisanduma riiklike ja piirkondlike menetluste lihtsustamine, et linnapiirkondade esindajad saaksid paremini suunata ja hallata Euroopa fondide kasutamist,
whereas simplification of policy implementation, including that of control and auditing mechanisms, helps improve efficiency, reduce error rates, make the policy architecture more user-friendly and increase visibility; and whereas simplification efforts should continue and be accompanied by the simplification of national and regional procedures so that representatives of urban areas can better orient and manage the utilisation of European funds,
märgib, et Euroopa linnade arengukava sisaldab ühelt poolt ELi poliitika, eelkõige ühtekuuluvuspoliitika linnamõõdet ja teiselt poolt liikmesriikide linnapoliitika koordineerimiseks Euroopa tasandil tehtavate jõupingutuste valitsustevahelist osa, kusjuures viimast rakendatakse ministrite mitteametlikel kohtumistel, mida koordineerivad üksteise järel eesistujariigid ja mida aktiivselt toetab komisjon; on seisukohal, et selles kontekstis tuleks kohalikke omavalitsusi valitsustevahelise osa tegevustest paremini teavitada ning neid sinna rohkem kaasata; soovitab paremat kooskõlastamist nende kahe tasandi vahel ja kohalike omavalitsuste suuremat kaasamist; rõhutab vajadust parandada haldusasutuste otsuste ja meetmete kooskõlastamist nii Euroopa kui ka riigi tasandil;
Notes that the European Urban Agenda comprises on the one hand the urban dimension of EU policies, in particular cohesion policy, and on the other hand the intergovernmental strand of European-level efforts to coordinate the urban policies of Member States, the latter being implemented through informal ministerial meetings with coordination by successive Council Presidencies and the active contribution of the Commission; takes the view in this context that local governments should be better informed of, and more strongly involved in, the activities of the intergovernmental strand; recommends closer coordination between the two levels and closer involvement of local government; stresses the need to improve coordination of the decisions and actions of administrative authorities at both European and national level;
märgib linnade taaselustamist käsitlevate Toledo deklaratsiooni ja Toledo viitedokumendi heakskiitmist; nõustub, et ühise tööprogrammi või Euroopa linnade arengukava väljatöötamiseks on vaja rohkem järjepidevust ja kooskõlastamist; väljendab rahulolu seoses asjaoluga, et ministrid rõhutasid vajadust tugevdada koostööd ja kooskõlastamist Euroopa Parlamendiga ning eesmärki tugevdada linnamõõdet ühtekuuluvuspoliitikas ning edendada säästvat linnaarengut ja integreeritud lähenemisviisi, tugevdades ja arendades selleks vahendeid, millega rakendada Leipzigi hartat kõigil tasanditel; kiidab liikmesriike ja komisjoni nende pingutuste eest jätkata Marseille' protsessiga ning rakendada Euroopa säästvate linnade võrdlusraamistikku; jälgib huviga võrdlusraamistiku katsejärgu käivitamist; peab siiski kahetsusväärseks, et linnad ei ole nendesse protsessidesse piisavalt kaasatud; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et mitteosalevaid linnu teavitataks paremini sellest protsessist ning parlamenti hoitaks kursis edasiste arengutega;
Notes the approval of the Toledo Declaration and the Toledo Reference Document on urban regeneration; agrees with the need for more continuity and coordination in moving towards a joint working programme or ‘European Urban Agenda’; welcomes the fact that ministers underlined the need to strengthen cooperation and coordination with the European Parliament, as well as the aim of strengthening the urban dimension in cohesion policy and promoting sustainable urban development and integrated approaches by reinforcing and developing instruments to implement the Leipzig Charter at all levels; congratulates the Member States and the Commission on their efforts to continue the Marseille process and implement a reference framework for sustainable European cities; follows with interest the launch of the test phase of the reference framework; regrets, however, that cities are not sufficiently involved in these processes; asks the Commission and Member States, therefore, to ensure better flow of information about this process to non-participating cities and to keep Parliament informed of further developments;
rõhutab asjaolu, et lisaks ühtekuuluvuspoliitika meetmete olulisele rollile linnapiirkondade arengus mõjutavad paljud muud ELi poliitikameetmed (näiteks keskkonna-, transpordi- ja energiapoliitika) ja programmid tugevalt linnaarengut; rõhutab, et poliitikameetmete territoriaalset mõju on vaja paremini mõista, ning nõuab linnade arengukava tähtsustamist ELi poliitikas; kordab oma nõuet, et komisjon jätkaks valdkondliku poliitika territoriaalse mõju hindamist ning laiendaks olemasolevaid mõjuhindamise mehhanisme; toetab selles kontekstis ideid, mis on välja toodud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevas viiendas aruandes, ning ESPONi raames tehtud tööd;
Highlights the fact that, further to the significant contribution of cohesion policy interventions to the development of urban areas, a range of other EU policies (such as environment, transport and energy) and programmes have a strong impact on urban development; stresses the need for a better understanding of the territorial impact of policies and calls for the Urban Agenda in EU policies to be enhanced; reiterates its call on the Commission to proceed with a territorial impact assessment of sectoral policies, and to extend the existing impact assessment mechanisms; welcomes in this context the ideas outlined in the fifth report on economic, social and territorial cohesion and the work carried out by ESPON;
rõhutab asjaolu, et enamasti just linnapiirkonnad tegelevad Euroopa poliitikameetmete rakendamisega kohapeal; rõhutab, et linnapiirkonnad, kuhu on koondunud 73% ELi elanikkonnast, kus toodetakse umbes 80% SKPst ning tarbitakse kuni 70% energiast liidus, on muu hulgas ka tänu seal asuvatele VKEdele suured innovatsiooni- , teadmus- ja kultuurikeskused ning aitavad oluliselt kaasa majanduskasvule; juhib tähelepanu sellele, et ainult linnad, mis pakuvad kvaliteetseid teenuseid ja asjakohast infrastruktuuri, suudavad ligi tõmmata ja edendada suure lisandväärtusega tulevikutegevusi; märgib, et teisalt kannatavad nad ka majandusliku tootlikkuse tagajärgede all (valglinnastumine, kontsentratsioon, ummikud, saastus, maakasutus, kliimamuutus, energiavarustuse ebakindlus, eluasemekriis, ruumiline eraldatus, kuritegevus, ränne jne), ning neid mõjutab suur sotsiaalne tasakaalustamatus (suur töötus, sotsiaalne ebakindlus ja tõrjutus, sotsiaalne kihistumine jne), mis ohustab nende rolli kasvumootorina; rõhutab, et linnapiirkondade majanduslik, kuid ka sotsiaalne ja ökoloogiline areng avaldab suurt mõju ümbritsevatele piirkondadele, ning on seisukohal, et linnade arengukava peab olema suunatud jätkusuutlike, arukate ja kaasavate investeeringute arendamisele, et tugevdada linnade rolli; on seetõttu seisukohal, et ühised kohustused ELi linnapiirkondade suhtes on selgelt põhjendatud, et vähendada kasvu ja arenguga kaasnevat üldist mõju ning samal ajal tegeleda keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse küsimustega;
Highlights the fact that it is to a great extent urban areas that translate European policies into on-the-ground implementation; stresses that urban areas, which contain 73 % of Europe's population, generate around 80 % of the GDP and consume up to 70 % of the energy in the Union and are the major centres of innovation, knowledge and culture, thanks inter alia to the presence of SMEs, and therefore significantly contribute to economic growth; points out that only cities with high-quality services and adequate infrastructure can attract and promote forward-looking activities with high added value; notes that, on the other hand, they also bear the costs of economic productivity (urban sprawl, concentration, congestion, pollution, land use, climate change, energy insecurity, housing crisis, spatial segregation, crime, migration etc.) and are affected by major social imbalances (high unemployment, social insecurity and exclusion, social polarisation etc.) which put their role as ‘motors of growth’ at risk; stresses that not only economic, but also social and ecological, developments in urban areas have a great impact on the surrounding areas, and takes the view that the urban agenda must seek to develop sustainable, smart, inclusive investments so as to strengthen the role of cities; considers therefore that there is a clear justification for common engagement on the urban areas of the EU with a view to reducing the across-the-board effects of growth and development and, at the same time, tackling issues relating to environmental sustainability and social cohesion;
juhib tähelepanu sellele, et linnatransporditeenuste valdkonnas kehtib subsidiaarsuse põhimõte; rõhutab siiski, et Euroopa tasandi koosöö, koordineerimine ja rahastamine aitaks kohalikel omavalitsustel lahendada nende ees seisvaid probleeme, eriti transpordiprobleeme;
Points out that urban transport services are covered by the subsidiarity principle; emphasises, nevertheless, that European cooperation, coordination and funding would enable local authorities to meet the challenges they are facing, particularly in relation to transport;
on veendunud, et Euroopa, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi valitsusasutuste ühine eesmärk on maksimeerida linnapiirkondade panust ELi majanduslikku arengusse, samal ajal säilitades või parandades nende näitajaid hea elukohana; rõhutab, et kuigi eesmärk on paljuski ühine, võivad konkreetsed meetmed selle täitmiseks olla eri paigus erinevad; märgib, et 20. sajandi teisel poolel toimunud ajaloolise arengu tulemusena peavad mõned piirkonnad ja linnad üldises plaanis järgima suuremat hulka prioriteete, muu hulgas lähenemise valdkonnas, ning leiab seetõttu, et selleks tuleb tagada piisav paindlikkus, mis võimaldab eeskätt linnapiirkondadel leida lahendusi, mis sobivad kõige paremini nende vajaduste, makro- ja mikrokeskkonnaga ning arengu kontekstiga;
Believes that maximising the contribution of urban areas to the economic growth of the EU while sustaining or improving their parameters as ‘good places to live in’ is a shared goal of European, national, regional and local levels of government; stresses that while this goal is widely shared, the specific measures to pursue it can vary from place to place; notes that as a consequence of historical development in the second half of the twentieth century, some regions and cities will generally need to follow a wider palette of priorities including that of convergence, and hence considers that sufficient flexibility must be ensured, allowing particular urban areas to find the solutions best suited to their needs, macro- and micro-environment and development context;