natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mõistab, et vastavalt aluslepingule tuleb erilist tähelepanu pöörata maapiirkondadele, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkondadele ja piirkondadele, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, nagu väga väikese rahvastikutihedusega põhjapoolseimad piirkonnad, saared, piiriülesed ja mäestikualad ning äärepoolseimad piirkonnad; usub, et nendest piirkondadest leitud ressurssidel ja suutlikkusel võib olla oluline roll Euroopa Liidu tulevases konkurentsivõimes; rõhutab vastavalt, et neid probleemseid piirkondi tuleks tunnustada ka tulevases mitmeaastases finantsraamistikus; on seisukohal, et püsivalt ebasoodsate tingimustega piirkondade jaoks on vaja kavandada eristrateegia, nagu see on sätestatud Euroopa Parlamendi 22. septembri 2010. aasta resolutsioonis;
Recognizes that according to the Treaty particular attention should be paid to rural areas, areas affected by industrial transition, and regions suffering from severe and permanent natural or demographic handicaps such as the northernmost regions with very low population density, islands, cross-border and mountain regions, as well as outermost regions; believes that resources and capacities found within these regions can have a significant role in the future competitiveness of the European Union; stresses, accordingly, that these areas facing challenges should be recognised also in the future MFF; considers that for regions facing permanent handicaps a special strategy needs to be elaborated, as set out in the EP resolution of 22 September 2010;
tuletab meelde, et peamine kriitika ühtekuuluvuspoliitika suunas on seotud selle eeskirjade keerukusega; rõhutab, kui tähtis on selle poliitika ristfinantseerimine ning eeskirjade ja menetluste lihtsustamine, keerukuse ja halduskoormuse vähendamine ning vahendite läbipaistvam ja tõhusam eraldamine linnadele, omavalitsusüksustele ja piirkondadele; rõhutab, et auditeerimis- ja kontrollisüsteemid peaksid vastama kõrgeimatele standarditele, nii et rikkumisi saaks tuvastada ja õigeaegselt sanktsioneerida; toonitab, et proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt peaks kontrollide sagedus olema kooskõlas eeskirjade eiramise ohuga;
Recalls that one of the main criticisms directed at cohesion policy relates to the complexity of its rules; insists on the importance of cross-financing and of simplifying the rules and procedures of this policy, on reducing complexity and administrative burdens, and on a more transparent and effective allocation of resources to cities, municipalities and regions; stresses that the audit and control systems should comply with the highest standards, so that abuses can be caught and promptly sanctioned; emphasises that the frequency of checks should be commensurate with the risk of irregularities in keeping with the proportionality principle;
nõuab ühtekuuluvuspoliitika rakendamise jälgimise ja hindamise süsteemide edasi arendamist; rõhutab, et partnerluspõhimõte peaks mängima antud arendamises olulist rolli ning et seda tuleb lihtsustamise kontekstis täiendada; usub, et konkreetsete ja mõõdetavate näitajate kehtestamine peaks olema eeltingimus, mis võimaldab mõõta tegelikke edusamme, mida on tehtud kokkulepitud eesmärkide saavutamisel; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle iga tegevusprogrammi eelneva ja jooksva hindamise ning mõjuhinnangu kohta; tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika muud põhimõtted, nagu kaasrahastamine, mitmetasemeline haldamine, alt-üles lähenemine, soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ja täiendavus, on oma tähtsust tõestanud ja peaksid kajastuma ka järgmises mitmeaastases finantsraamistikus;
Calls for an improvement of the monitoring and evaluation systems as regards their implementation; emphasises that the partnership principle should play a crucial role in this improvement and has to be upgraded in the context of simplification; believes that the elaboration of concrete and measurable outcome indicators should be regarded as a prerequisite for measuring the actual progress achieved towards the agreed targets; welcomes the Commission proposals for an ex-ante, on-going and impact evaluation of each operational programme; reminds that other principles of cohesion policy, such as the co-financing rule, multi-level governance, bottom-up approach, gender mainstreaming and additionality have proven their importance and should be maintained in the next MFF;
kutsub komisjoni üles looma järgmise programmitöö perioodi jooksul kehtiva vahekategooria piirkondade jaoks, mille SKP elaniku kohta jääb 75% ja 90% vahele ELi SKPst, et anda neile selgem staatus ja pakkuda suuremat arengukindlust; palub komisjonil esitada täiendavat teavet selle kohta, millised on kõnealuse võimaluse mõjud eelarvele; kutsub komisjoni üles koostama ka konkreetsed ettepanekud, et suurendada võrdseid võimalusi kõnealuste piirkondade ja muude sama arengutasemega piirkondade vahel; rõhutab, et need järgmise programmitöö perioodi üleminekumeetmed lähenemiseesmärgi alt väljuvate piirkondade jaoks ja selliste piirkondade jaoks, mille SKP elaniku kohta jääb 75% ja 90% vahele ELi keskmisest, ei tohiks kahjustada praeguseid lähenevaid piirkondi (1. eesmärk), konkurentsivõimepiirkondi (2. eesmärk) ega Euroopa piirkondliku koostöö eesmärki (3. eesmärk);
Calls on the Commission to establish an intermediary category for the duration of the next programming period for regions whose GDP per capita stands at between 75 % and 90 % of EU GDP, in order to provide them with a clearer status and more security in their development; asks the Commission to provide further information on the budgetary consequences of such an option; calls on the Commission to also draw up concrete proposals to reinforce equity between those regions and other regions on the same level of development; stresses that these transitional measures for the next programming period for regions coming out of the convergence objective and for regions with per capita GDP between 75 % and 90 % of the EU average should not be established at the expense of the current convergence (Objective 1) and competitiveness regions (Objective 2) or the European territorial cooperation objective (Objective 3);
hoiatab, et ühtekuuluvusvahendeid ei tohi siduda stabiilsuse ja kasvu paktiga seotud sanktsioonidega makromajanduslike tingimuste raamistikus, sest see oleks otseses vastuolus ühtekuuluvuspoliitika eesmärkidega, konkreetsemalt piirkondliku ebavõrdsuse vähendamisega; rõhutab seetõttu, et on vaja tõhustada järelevalvet, tagamaks struktuurivahendite ELi õiguse kohane ja sihipärane kasutamine;
Warns against subjecting cohesion funds to sanctions in the framework of macroeconomic conditionality linked to the Stability and Growth Pact as this would go against the very objectives that cohesion policy is set to pursue, namely the reduction of regional disparities; stresses, therefore, the need to step up surveillance to ensure that structural funding is used in accordance with the EU law and the intended objectives;
on eriti mures tegevusprogrammide aeglase käivitamise pärast iga programmiperioodi alguses, mis on muu hulgas tingitud kattuvusest varasemate programmide lõpetamisega; juhib tähelepanu asjaolule, et seda probleemi on vaja õigeaegselt käsitleda, tegeledes viivitusi põhjustavate teguritega; juhib sel eesmärgil tähelepanu vajadusele tagada programmitöö perioodide vahel riiklike haldus- ja kontrollisüsteemide ning asutuste loomise osas teatav järjepidevus;
Is particularly concerned about the slow start of the operational programmes in the beginning of each programming period due, among other reasons, to an overlapping phase with the completion of the previous ones; draws attention to the fact that this problem needs to be tackled on time by addressing the factors that contribute to such delays; points, for this purpose, to the need of ensuring a certain continuity between the programming periods as regards the establishment of national management and control systems and authorities;
julgustab kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi kasutama maksimaalselt uuenduslikke rahastamisvahendeid, muu hulgas käibefonde energiatõhususe meetmete jaoks; nõuab, et selliseid rahastamisvahendeid lihtsustataks, kuid et nende suhtes kohaldataks ka suuremat demokraatlikku järelevalvet;
Encourages local and regional authorities to make as much use as possible of the innovative financial instruments, inter alia, revolving funds for energy efficiency measures; requests that these financial instruments be simplified but also subjected to greater democratic scrutiny;
Ühine põllumajanduspoliitika 78.
Common agricultural policy 78.
kinnitab, et ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) peaks olema ka suunatud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele kaasa aitamisele ning et ÜPP mõlemad sambad peaksid sellesse andma vastastikku täiendaval viisil väärtusliku ja märgatava panuse; toonitab, et ÜPP tugineb kindlalt Lissaboni lepingule, milles on määratletud selle eesmärgid ja ülesanded;
Affirms that the common agricultural policy (CAP) should also be geared towards contributing to the achievement of the targets of the Europe 2020 strategy and that both pillars of the CAP should make a valuable and distinctive contribution to it, in a complementary way; emphasises that the CAP is firmly anchored in the Treaty of Lisbon, which defines its objectives and tasks;
rõhutab, et kuigi käesoleva ja reformitud ÜPP peamine roll on liidu toiduga kindlustatuse tagamine ning ülemaailmne toiduga varustamine toiduainete hinnatõusu ja toidupuuduse tingimustes, pakub ta ühtlasi mitmesuguseid avalikke hüvesid väljaspool põllumajandusturge, nt põllumajandusmaa hoidmine tootmises kogu Euroopas, maastike mitmekesisuse kujundamine, bioloogilise mitmekesisuse ja loomade heaolu suurendamine, kliimamuutuse leevendamine, mulla ja vee kaitsmine, maapiirkondades rahvaarvu vähenemise, vaesuse ja segregatsiooni vastu võitlemine, tööhõive ja üldist huvi pakkuvate teenuste eest hoolt kandmine maapiirkondades, jätkusuutlikule toiduainete tootmisele kaasaaitamine ja taastuvate energiaallikate toetamine;
Stresses that while the primary role of the current and the reformed CAP is to guarantee European Union food security as well as global food supply in times of rising food prices and food shortages, it is at the same time delivering a variety of public goods beyond agricultural markets, such as maintaining farm land in production throughout Europe, shaping the diversity of landscapes, enhancing biodiversity and animal welfare, mitigating climate change, preserving soils and water, combating rural depopulation, poverty and segregation, providing for employment and services of general interest in rural areas, contributing to a more sustainable food production and supporting renewable sources of energy;
kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid reformitud ÜPP kohta, mille eesmärk on ÜPP eelarvevahendite tulemuslikum ja tõhusam eraldamine ja kasutamine, muu hulgas otsetoetuste õiglase jaotuse abil liikmesriikide, piirkondade ja põllumajandustootjate vahel ühiskonna poolt oodatavate avalike hüvede pakkumisele suunatud tingimuslikkuse tugevdamise ja sihipärasemate toetuste kaudu, et tagada avaliku sektori raha eest parima kasu saamine; rõhutab vajadust säilitada ÜPP kahesambaline süsteem ning lihtsustada rakendusmehhanisme;
Calls on the Commission to present proposals for a reformed CAP, which aim at a more effective and efficient allocation and use of the CAP budget, inter alia, via a fair distribution of direct payments between Member States, regions and farmers by strengthening conditionality towards delivering the public goods expected by society and by more targeted payments in order to ensure best return for public money; emphasises the need for maintaining a two-pillar system of the CAP and for simplifying the implementation mechanisms;
toetab arengumaade sõltumatust toidu osas; tuletab meelde WTO liikmete poolt 2005. aastal Hongkongi ministrite konverentsil võetud kohustust kaotada kõik eksporditoetuste vormid; on seisukohal, et uus ÜPP peab vastama ELi poliitikavaldkondade arengusidususe kontseptsioonile; rõhutab, et liit ei tohi enam põllumajandustoodete eksporditoetusi kasutada ja peab jätkama jõupingutuste kooskõlastamist maailma juhtivate põllumajandustoodete tootjatega, et vähendada kaubandust moonutavaid toetusi;
Supports food autonomy of developing countries; recalls the commitment made by the WTO members during the 2005 Hong Kong Ministerial Conference to achieving the elimination of all forms of export subsidies; considers that the new CAP must be in line with the EU concept of policy coherence for development; underlines that the Union must no longer use export subsidies for agricultural products and must continue to coordinate efforts with the world's major agriculture producers to cut trade distortion subsidies;
nõuab kindlalt, et võttes arvesse väga erinevaid ülesandeid ja eesmärke, millele ÜPP peab vastama, tuleks ÜPP-le 2013. eelarveaastal eraldatavad summad jätta järgmisel finantsplaneerimise perioodil vähemalt samale tasemele;
Insists that, given the wide array of tasks and objectives that the CAP is called to respond to, the amounts allocated to the CAP in the budget year 2013 should be at least maintained during the next financial programming period;
nõuab suuremat kooskõlastamist Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD), Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ning muude ühtekuuluvus- ja struktuurifondide vahel, et tugevdada territoriaalset lähenemist; palub komisjonil esitada konkreetsed ettepanekud, kuidas oleks võimalik saavutada paremat sünergiat EAFRD ja muude asjaomaste vahendite raames põllumajandusega mitteseotud meetmete rahastamise osas; loodab, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks suurendatakse kulusid, mis on seotud väheneva põllumajandusega piirkondade majandusliku mitmekesistamisega;
Calls for an increased coordination of the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), the European Regional Development Fund (ERDF) and other cohesion and structural funds in order to strengthen a territorial approach; asks the Commission to present specific proposals on how better synergies could be achieved with regard to funding for non-agriculture related activities in the EAFRD and other relevant instruments; expects that the expenses linked to economic diversification in regions where agriculture is declining will increase over the period of the next MFF;
Kalandus 84.
Fisheries 84.
rõhutab, et kalavarud kujutavad endast avalikku hüve, mis on kogu maailma toiduga kindlustatuse jaoks elulise tähtsusega; juhib tähelepanu asjaolule, et kalandus- ja vesiviljelussektor ning sellega seotud tegevused on ranniku- ja saarealadel ning äärepoolseimates piirkondades sageli peamiseks elatusallikaks ja järjepideva tööhõive tagajaks; on seisukohal, et oma keskpikkade ja pikaajaliste eesmärkide (stabiilne, säästev ja jätkusuutlik kalandussektor) täitmiseks, kalavarude taastumiseks ja püügikoormuse vähendamisega seotud sotsiaalsete aspektidega tegelemiseks vajab reformitud ühine kalanduspoliitika pärast 2013. aastat piisavaid rahalisi vahendeid; tunnistab, et kooskõlastamist ühtekuuluvuspoliitikaga on vaja suurendada; toonitab, et Euroopa Kalandusfondi tuleks kasutada ka selleks, et kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõttega toetada jätkusuutlikke kalandustavasid, pakkuda suuremat toetust vesiviljelusele ja teadusuuringutele ning säilitada mereökosüsteeme, pöörates seejuures erilist tähelepanu väikesemahulise kalapüügi sektorile;
Stresses that fisheries resources constitute a public good vital for global food security; points to the fact that the fisheries and aquaculture sector and related activities are often the main source of livelihood and sustainable employment in coastal, island and remote regions; considers that, in order to achieve its medium and long-term goals (stable, sustainable and viable fisheries sector), recovery of its fish stocks and tackling the social aspects linked to the reduction of fishing effort, the reformed Common Fisheries Policy (CFP) will need adequate financial resources post 2013; recognises the need for increased coordination with cohesion policy; underlines that the European Fisheries Fund should be used to support sustainable fishery practices, in accordance with the maximum sustainable yield principle, as well as to conserve marine ecosystems while paying special attention to the small scale fisheries sector;
Keskkond, kliimamuutus ja energiatõhusus 85.
Environment, climate change and resource efficiency 85.
toonitab, et liit peaks üleminekul jätkusuutlikule majandusele võtma juhtrolli ja edendama üleminekut säästvale ühiskonnale konkurentsivõimelise Euroopa tööstuse ning taskukohaste energiahindadega, et tagada puhas ja tervislik elukeskkond; rõhutab, et see tuleks saavutada muu hulgas kõigis sektorites energiatarbimise vähendamise kaudu, mille eeltingimuseks on hästitoimiv energia siseturg ja infrastruktuur, samuti energiavarustuse detsentraliseerimise, taastuvenergia ulatuslikuma kasutamise, bioloogilise mitmekesisuse tõhustatud kaitse ja ökosüsteemi vastupidavuse tagamise kaudu;
Emphasises that the Union should lead the transformation towards a sustainable economy and promote a transition to a sustainable society with a competitive European industry and affordable energy prices in order to ensure a clean and healthy living environment; stresses that this should be achieved, inter alia, through reduced energy consumption in all sectors, for which a well-functioning internal energy market and infrastructure is a prerequisite, the decentralisation of energy supply, increased use of renewable energy, improved biodiversity protection and ensuring ecosystem resilience;
rõhutab, et LIFE+ on edukalt rakendatud ja programm on tõestanud oma tähtsust bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel ja keskkonna kaitsmisel; rõhutab, et hästikindlustatud looduse ja bioloogilise mitmekesisuse programme on ELi keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vaja jätkata, pidades eelkõige silmas LIFE + ja NATURA 2000 vajalikkust;
Underlines that LIFE+ has been successfully implemented and has proven its importance in safeguarding biodiversity and protecting the environment; emphasizes the need for continuing well endowed programmes for nature and biodiversity in order to meet EU environmental objectives, notably for LIFE+ and NATURA 2000;
toonitab vajadust horisontaalse lähenemisviisi järele, mis ühendaks meetmeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks – eriti energia säästmise meetmeid – kõikides asjaomastes poliitikavaldkondades, sh välispoliitikas; on veendunud, et sellised stiimulid, nagu ELi kulutuste tingimuslikkus ja õigusaktid on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks kõnealuses valdkonnas keskse tähtsusega elemendid; on seetõttu seisukohal, et kliimameetmed peaksid kajastuma kõikides asjaomastes kulutuste jagudes, sh välispoliitikas, ja et uute projektide puhul tuleb läbi viia hinnang kliimamõjude kohta; on seisukohal, et Euroopa saastekvootidega kauplemise skeemist saadavaid tulusid tuleks rohkem investeerida kliimamuutuse leevendamisse ja kliimaalasesse innovatsiooni;
Underlines the need for a horizontal approach, combining measures to combat climate change and to reduce greenhouse gas emissions - in particular energy saving measures - in all relevant policy areas, including external policies; is convinced that well-placed incentives such as conditionality of EU expenditure and legislation are the key elements in order to achieve the Europe 2020 targets in this field; considers, consequently, that climate actions should be mainstreamed in all relevant sections of expenditure including the external one, and climate impact assessments should be conducted for new projects; considers that larger shares of the European emission trading scheme revenues should be invested in mitigation and climate innovation;
on arvamusel, et jätkusuutlikkuse probleemi lahendamine kliimamuutuse vastu võitlemiseks keskkonnakriteeriumide kehtestamise ning ressursi- ja energiatõhususe suurendamise abil on Euroopa 2020. aasta strateegia üks peamisi eesmärke;
Takes the view that tackling the challenge of sustainability, through introducing environmental criteria and increasing resource and energy efficiency to combat climate change, is one of the core objectives of the Europe 2020 strategy;
toetab vastavalt komisjonipoolses eelarve läbivaatamises esitatud soovitust lisada kohustus määrata läbipaistval viisil kindlaks, millised valdkondlikud programmid on edendanud Euroopa 2020. aasta strateegias kindlaks määratud 20/20/20 kliima- ja energiaeesmärke ning aidanud kaasa juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” eesmärkide täitmisele;
Supports, accordingly, the suggestion expressed in the Commission's Budget Review to include an obligation to identify in a transparent manner where sectoral programmes have promoted the 20/20/20 climate and energy objectives specified in the Europe 2020 strategy and contributed to meeting the ‘Resource Efficient Europe’ flagship initiative goals;
rõhutab ELi ülemaailmset vastutust kliimamuutusega võitlemisel; tuletab meelde, et Kopenhaageni ja Cancúni kokkulepetest tulenevad lubadused aidata arengumaid kliimamuutusega võitlemisel peavad olema olemasoleva arenguabi suhtes uue ja täiendava iseloomuga ning samal ajal tuleb säilitada piisav sidusus nende kahe poliitika vahel; teeb ettepaneku, et sellel otstarbel loodaks uus programm; kordab Euroopa Parlamendi seisukohta vajaduse suhtes säilitada ELi eelarves kõigi Euroopa poliitikate rahastamine; nõuab, et ELi rahvusvahelised kliimamuutuste alased lubadused kaasataks ELi eelarvesse, et saavutada ühenduse ressursside maksimaalne mõju;
Underlines the global responsibility of the EU in tackling climate change; recalls that pledges resulting from the Copenhagen and Cancun agreements aimed at helping developing countries to address climate change must be ‘new and additional’ to the existing development aid with an adequate level of coherence being maintained between the two policies; suggests that a new programme be created for this purpose; reiterates the position of the European Parliament on the need to maintain within the EU budget the financing of all European policies; calls for the integration of the EU international climate change pledges in the EU budget in order to achieve a maximum leverage effect of community resources;
Energeetika 91.
Energy 91.
on veendunud, et energeetika osakaal peaks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus suurenema; usub, et taastuvate energiaallikatega seotud tehnoloogiad ning energiatõhusus ja energia säästmine peaksid olema keskse tähtsusega prioriteedid, ja nõuab nendele valdkondadele eraldatavate ELi rahaliste vahendite suurendamist; palub komisjonil välja töötada konkreetsed võrdlusalused ning tagada kokkulepitud eesmärkide saavutamine ja see, et neid saaks tõhusalt jälgida poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames ja konkreetsete kavade, nagu riikide energiatõhususe tegevuskavade kaudu;
Is convinced that the energy's share in the next MFF should increase; believes that renewable energy technologies, energy efficiency and energy saving should be key priorities and calls for a corresponding increase of EU funding in these areas; calls on the Commission to develop concrete benchmarks and to ensure that agreed targets are met and that they can be efficiently monitored within the framework of the European semester of policy coordination and through specific plans such as the National Energy Efficiency Plans;
rõhutab, et energeetika valdkonnas on vaja suurendada teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse rahastamist, et töötada välja säästev energia, mis on kõigile kättesaadav; nõuab juba vastuvõetud energiatehnoloogia strateegilise kava täielikku rakendamist koos selle nõuetekohase rahastamisega järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ajal;
Underlines the need to increase finance in research, technological development and demonstration in the area of energy in order to develop sustainable energy available for all; calls for the full implementation of the already adopted Strategic Energy Technology Plan (SET-Plan), including appropriate funding, during the next MFF;