natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tunneb muret selle üle, et praeguses süsteemis ning seitsmenda raamprogrammi juhtimise praktikas pööratakse liiga palju tähelepanu kontrollile, mis toob kaasa ressursside raiskamise, väiksema osavõtu ja vähem huvipakkuvad teadusliku töö väljavaated; märgib murega, et praegune juhtimissüsteem on „riskitalumatu”, st riski pigem välditakse, selle asemel et seda hallata; nõuab seetõttu isikliku vastutuse küsimuse läbivaatamist ja/või ulatuslikumat tõlgendamist ELi personalieeskirjades ning konkreetsete ettepanekute esitamist finantsmääruse käimasoleva reformi käigus (nt kindlustus või riskide jagamise süsteem);
Expresses its concern that the current system and the practice of FP7 management are excessively control-oriented, thus leading to waste of resources, lower participation and less attractive research landscapes; notes with concern that the current management system of ‘zero risk tolerance’ seems to avoid, rather than to manage, risks; calls therefore for the revision and/or extended interpretation of the EU Staff Regulation on the issue of personal liability, as well as for the presentation of concrete proposals in the ongoing reform of the Financial Regulation (e.g. insurance or risk-pooling system);
leiab, et järelevalve ja finantskontroll ELis, mida teevad komisjon ja OLAF, peaksid olema suunatud peamiselt avalike vahendite kaitsmisele ja pettusevastasele võitlusele ning et tuleks teha selget vahet pettuse ja vigade vahel; sellega seoses peab vajalikuks kehtestada selgem vea määratlus kõikides siduvates dokumentides ning mehhanismid vigade, mitte aga erinevate tõlgenduste kindlakstegemiseks; nõuab seetõttu vigade põhjalikku analüüsi ja nendest teavitamist ning parandusmeetmeid;
Considers that EU monitoring and financial control carried out by the Commission and OLAF should be primarily aimed at safeguarding public funds and combating fraud, whilst distinguishing clearly between fraud and errors; in that regard considers it necessary to establish a clearer definition of ‘errors’ in all binding legal documents, including the mechanisms for the establishment of errors as opposed to differing interpretations; calls, therefore, for thorough analysis and communication of errors and remedial actions relating thereto;
on veendunud, et teadustöö rahastamise juhtimine ELis peaks projektide kõigis faasides põhinema suuremal usaldusel ja riskitaluvusel osalejate suhtes ning tagama aruandluskohustuse, kusjuures paindlikud ELi eeskirjad tuleks võimaluse korral viia paremini kooskõlla eri riikide kehtivate eeskirjade ja tunnustatud raamatupidamistavadega;
Believes that the management of European research funding should be more trust-based and risk-tolerant towards participants at all stages of the projects, while ensuring accountability, with flexible EU rules to align better, where possible, with existing different national regulations and recognised accounting practices;
toetab täielikult lubatava veaohu kõrgema määra heakskiitmist, mis vähendaks nii keerukust kui ka järelkontrolli ning kindlustaks nõuetekohase tasakaalu mõistliku finantsjuhtimise ja vajaliku kontrolli vahel; rõhutab, et otsustavalt tähtis on tagada, et osaluseeskirju tõlgendataks ja kohaldataks ühtselt, mis vähendab eksituste arvu;
Supports fully the adoption of a higher rate of tolerable risks of error (TRE), something that reduces both complexity and ex-post audits, ensuring a proper balance between sound financial management and appropriate controls; emphasises that it is crucial to ensure that the rules of participation are interpreted and applied in a uniform manner, leading to a decrease in the error rate;
nõuab, et toetusesaajaid, kes saavad toetust raamprogrammist, teavitataks komisjoni vastavatest auditistrateegiatest; soovitab levitada neid strateegiaid riiklike kontaktpunktide ning CORDISe (ühenduse teadus- ja arendustegevuse teabeteenistus) kaudu;
Requests that beneficiaries who receive grants under FP should be informed about the Commission's relevant audit strategies; recommends disseminating these strategies via the National Contact Points and including them in Cordis;
nõustub tavapäraste raamatupidamistavadega osavõtjate abikõlblike kulude puhul ning soovitab neid tavasid laiemalt tunnustada, kui need tavad on selgelt määratletud ja kokku lepitud, eelkõige keskmise personalikulu meetodite puhul, tingimusel et see kord vastab riiklikele eeskirjadele ja on saanud pädevate asutuste heakskiidu, jättes igale toetusesaajale piisava vabaduse kasutada kas tegeliku või keskmise personalikulu meetodit;
Agrees to, and recommends, broader acceptance of usual accounting practices for the eligible costs of participants once they have been clearly defined and agreed upon, especially for average personnel cost methodologies, provided that these procedures are in accordance with national rules and certified by competent authorities, leaving enough flexibility for each beneficiary to use either actual personnel costs methodology or average personnel costs methodology;
nõuab tungivalt, et komisjon aktiivselt järgiks parlamendi nõudeid, mis on esitatud 2007. ja 2008. aasta eelarve täitmisele heakskiitu andvates otsustes, eelkõige keskmise personalikulu arvutamise lihtsustamist käsitlevate konkreetsete ettepanekute tegemise ja nende ettepanekute rakendamise suhtes;
Urges the Commission to actively pursue Parliament's requests as raised in its discharge decisions for the years 2007 and 2008, in particular for concrete proposals to be made on simplifying the calculation of average personnel cost and for these proposals to be applied;
on arvamusel, et riikliku audiitorkoja ja/või riigi audiitori poolt riigiasutusele väljastatud avaldust, mis kinnitab raamatupidamiskontode usaldatavust ja nende aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, peaksid aktsepteerima Euroopa institutsioonid kulu arvutamise kogu metoodika auditeerimisel;
Considers that in the case of public bodies the statements of assurance on the reliability of the organization's annual accounts and on the legality and regularity of the underlying transactions issued by the national Court of Auditors and/or the national Public Auditors should be accepted by the European institutions when auditing the whole methodology of costs;
toetab rahastamismäärade ja kaudsete kulude määramise meetodite kombinatsioonide edasist vähendamist kõigi vahendite puhul ja tegevuste vahel (juhtimine, teadustöö, tutvustamine ja levitamine), kui sellega ei kahjustata praegusi rahastamismäärasid; tõdeb siiski, et säilitada tuleks praegust eristust ülikoolide/uurimiskeskuste, tööstusettevõtete, valitsusväliste organisatsioonide ning VKEde vahel; palub komisjonil jätta alles tegelike kulude kasutamine ühe meetodina, millega ühitatakse rahastamismäärad ja kaudsed kulud;
Supports a further reduction in combinations of funding rates and methods for defining indirect costs across the different instruments and between activities (management, research, demonstration and dissemination) without jeopardising the current level of funding rates; acknowledges, however, that the current differentiation between universities/research centres, industry, non-profit organizations and SMEs should be maintained; calls on the Commission to retain the use of actual costs as one method of combining funding rates and defining indirect costs;
on arvamusel, et kindlaid summasid ja ühtseid maksemäärasid tuleks kasutada vabatahtlikul alusel ja ainult asjakohastel juhtudel; palub komisjonil veelgi selgitada ühtse maksemäära ja kindlasummalise rahastamise kasutamise terminoloogiat;
Is of the opinion that lump sums and flat rates should be used on a voluntary basis and only applied where appropriate; calls on the Commission to further clarify the terminology in use on flat rates and lump sums;
pooldab kindlasummalise rahastamise kasutamist „muude otseste kulude” katteks, tingimusel et tegelike kulude valik jääb alles; palub komisjonil rangelt hinnata kindlasummalise rahastamise kasutamist personalikulude puhul; toonitab, et kindlasummaline rahastamine on raamprogrammi rahvusvahelise koostöö partnerriikide puhul kõige tõhusam võimalus;
Favours the introduction of lump sums covering ‘other direct costs’, provided that the option of real costs remains; calls on the Commission rigorously to assess the use of lump sums for personnel costs; highlights that lump sums are the most effective alternative for International Cooperation Partner Countries within the FP;
on veendunud, et suuremad meeskonnad on õigustatud, kui teostatava töö olemus on mitut teadusharu hõlmav;
Believes that larger teams should be justified by the multidisciplinary nature of the work to be performed;
teeb ettepaneku kasutada näiteks vaikimisi heakskiitmise korda, et hõlbustada toetuslepingute muudatusi, eeskätt konsortsiumide koosseisus või nende haldus- ja finantsstruktuuris toimunud muudatuste arvessevõtmiseks;
Proposes, for example, a tacit approval procedure in order to facilitate modification of the grant award agreement, particularly in order to take account of changes in the composition of consortia or their administrative and financial configuration;
pooldab ajakulu registreerimise mehhanismide, näiteks töögraafikute täielikku kaotamist (mitte üksnes kindlasummalise rahastamise puhul);
Favours the total abolition of time-recording mechanisms, such as time-sheets (this abolition should not be restricted to the use of lump sums);
tervitab eelrahastamise intresside sissenõudmise kohustuse viivitamatut tühistamist;
Welcomes the immediate lifting of the obligation to recover interest fees on pre-financing;
nõustub, et auhindade kasutamist tuleks ergutada, kuid mitte asjakohaselt korraldatud rahastamise asemel;
Agrees that the use of prizes is to be encouraged but not as a substitute for properly structured funding;
palub komisjonil lubada hüvitada kulud, mis on tekkinud pärast projektiettepaneku esitamist, juhul kui ettepanek on rahastamiseks välja valitud, et lihtsustada tööstuspartnerite, eeskätt VKEde osalust;
Calls on the Commission to allow the reimbursement of costs incurred after the presentation of the proposal, once successfully selected, in order to ease the participation of industrial partners, and particularly of SMEs;
nõuab, et lihtsustataks abikõlblike kulude tõlgendust ja veelgi täpsustataks nende määratlust (näiteks personalikulude, haiguspuhkuse ning rasedus- ja sünnituspuhkusega seotud maksud ja tasud), samuti küsimust, kas käibemaks kuulub abikõlblike kulude alla; palub komisjonil uurida võimalust, et käibemaksu käsitataks abikõlbliku kuluna, kui see ei kuulu mahaarvamisele; nõuab, et erinevaid vääringuid kasutavate partnerite puhul selgitataks vahetuskurssidega seotud menetlusi;
Requests simplified interpretation and further clarification on the definition of eligible costs (such as taxes and charges in personnel costs, sick leave and maternity leave), as well as on the question whether VAT can be covered under eligible costs; calls on the Commission to examine the possibility of considering VAT an eligible cost item where non-deductible; requests further clarification on procedures related to exchange rates for partners using different currencies;
peab kahetsusväärseks, et osavõtu identifitseerimiskoodi (PIC) kasutuselevõtt ei ole vähendanud õigus- ja rahandusalase teabe (ning tõendavate dokumentide) korduvaid nõudmisi ning et taotluse esitamise protsessi käigus identifitseerimiskoodi saamisele ei ole alati järgnenud valideerimisprotsessi; kutsub seetõttu asjaomaseid osalejaid üles osavõtu identifitseerimiskoodi täiustama ning selle kasutust tõhusamaks muutma;
Regrets that the introduction of the participation identification code (PIC) has not reduced repeated requests for legal and financial information (and supporting documents) and that the reception of PIC during the application process is not always followed by a validation process; calls, therefore, on relevant actors to improve the PIC and make its usage more efficient;
palub komisjonil esitada täpsemad, ühtsemad ja läbipaistvamad eeskirjad auditimenetluse kohta, sealhulgas eeskirjad ja põhimõtted, millega tagatakse auditeeritava organi õiguste austamine ja kõigi osapoolte ärakuulamine, ning palub komisjonil anda aru auditite kulude ja nendest saadava kasu suhte kohta;
Asks the Commission to present more precise, consistent and transparent rules of procedure for audits, including rules and principles ensuring that the rights of the audited body are respected and that all parties are heard, and to report on the cost/benefit ratio of the audits;
nõuab tungivalt, et komisjon rakendaks üheainsa auditi põhimõtet ning võtaks kasutusele reaalajas auditeerimise, mida teostab üks üksus, kuna see võimaldab toetusesaajatel parandada võimalikud süsteemsed vead ja esitada järgmisel aastal paremad kuluaruanded; on seisukohal, et taoline üheainsa auditi põhimõte tagaks ühtlasi selle, et lõpetatud projekte ei auditeeritaks mitu korda eri audiitorite poolt, komisjon usaldaks esimese määratud sõltumatu audiitori arvamust ning dokumendid esitataks vaid üks kord olenemata sellest, kui palju auditeid teostatakse;
Urges the Commission to implement the ‘single audit approach’ and to switch to real-time auditing performed by a single entity, thereby allowing beneficiaries to correct any systemic errors and hand in improved cost statements the following year; believes that such a single audit approach should further ensure that finished projects will not be audited more than once by various auditors, so that the opinion of the first appointed independent auditor is trusted by the Commission and documents are provided only once, however many audits are carried out;
palub komisjonil tagada õiguskindlus, hoidudes kindlaksmääratud osalusreeglite tagantjärele rangemast kohaldamisest ning sellest, et toetuse saajatel palutakse komisjoni teenistuste poolt juba heakskiidetud finantsaruanded ümber arvutada, eesmärgiga vähendada järelauditi ja tagantjärele korrigeerimise vajadust; palub komisjonil kiiresti lahendada varasemad juhtumid seoses käimasolevate kontrollidega ning tegutseda seejuures mõistvalt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid järgivalt; soovitab lahendada selliseid varasemaid juhtumeid käsitlevad vaidlused pooltevahelise kokkuleppega, mille aluseks on näiteks sõltumatu uus audit ja/või ajutise sõltumatu vahendaja sekkumine;
Calls on the Commission to provide legal certainty by refraining from applying a stricter definition of the rules for participation retroactively and by refraining from asking recipients to recalculate financial statements already approved by Commission services, hence reducing the need for ex-post audits and retroactive corrections; asks the Commission rapidly to resolve prior situations arising from inspections in progress, acting with discernment and respect for the principles of sound financial management; recommends that disputes regarding such prior situations be resolved by agreement between all parties, based for example on an independent re-audit and/or with the intervention of an ad hoc independent mediator;
teeb ettepaneku kehtestada vastamise kord, mille alusel loetakse komisjoni poolt kinnitatuks teave, millele komisjon ei ole reageerinud määratud tähtaja möödumisel;
Proposes the introduction of a response procedure under which, in the absence within a deadline to be established of any reaction from the Commission to information received, the latter shall be considered as validated by the Commission;
palub komisjonil anda parlamendile korrapäraselt aru seitsmenda raamprogrammi halduskuludest, kaasa arvatud nii komisjoni kui osavõtjate halduskulud, samuti nende kulude vähendamiseks võetud või kavandatud meetmed;
Invites the Commission to report regularly to Parliament on the administrative cost of FP7, including the management costs for both the Commission and participants, as well as on measures taken or planned to reduce this cost;
Otsustav samm kvaliteedi, juurdepääsetavuse ja läbipaistvuse parandamiseks
A radical shift towards improving quality, accessibility and transparency
Teaduspõhise hoiaku kasutuselevõtmine
Moving to a ‘science-based’ approach
tuletab komisjonile meelde, et ELi programmidest toetusesaajatelt eeldatakse, et nad sooritavad rahastatavat tegevust heas usus ning teevad oma parima, et oodatud tulemusi saavutada;
Reminds the Commission that beneficiaries of EU programmes are assumed to carry out funded activities in good faith and making their best effort to achieve the results expected;
tunneb seetõttu muret, et komisjon kaldub praegu üldiselt tulemuspõhise rahastamise poole (mida õigustatakse peamiselt tugeva vastutuskohustuse põhimõtetega), ning on tõsiselt mures tulemuspõhise rahastamise võimaliku mõju pärast teadustöö kvaliteedile ja iseloomule, sest see võib piirata teadusuuringuid ja olla kahjuliku mõjuga projektidele, millel ei ole mõõdetavat eesmärki või mille eesmärgi mõõtmiseks tuleks kasutada muid kui otsese kasu parameetreid; on samavõrd mures selle pärast, kuidas eeltoodu võib mõjutada projektide tulemuste edasist eel- ja järelhindamist, ning selleks vajalike kriteeriumide määramise vajaduse pärast;
Is therefore concerned about the current Commission's overall trend towards result-based funding (essentially justified by the principles of sound accountability) and is deeply concerned about the possible impact of result-based funding on the quality and nature of research, with possible constraints on scientific research and a negative impact on projects with non-measurable objectives or with an objective measurable using parameters other than that of immediate utility; is equally concerned about the potential outcome in terms of further ex-ante and ex-post evaluation of project output/results and about the pinpointing of the criteria necessary to define them;
peab ebapiisavaks kindlasummalise rahastamise (näiteks eelnevalt läbi räägitud ja projektist sõltuvad kindlad summad või teatava projekti jaoks ette kindlaks määratud summad) üldist kasutamist, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel; pooldab selle asemel suure usaldusega seotud lähenemist, mis sobib eriti eesliiniuuringute puhul; soovitab käivitada tulemuspõhise rahastamise katseprojektid, kus eriti uuenduslikes valdkondades projektipõhiselt makstakse kindlad summad ette kokkulepitud tulemuste saavutamise eest;
Regards as inadequate, save in exceptional and duly justified circumstances, the general use of lump sums such as negotiated project-specific lump sums or pre-defined lump sums per project; favours instead the ‘high-trust’ approach tailor-made for frontier research; recommends launching pilot tests of the ‘result-based funding’ with project-specific lump sums paid against agreed output/results for research and demonstration projects in specifically challenging areas;
pooldab selle asemel nn teaduspõhist rahastamissüsteemi, kus pannakse rõhku teaduslikele ja tehnilistele kriteeriumidele ning vastastikustele eksperdihinnangutele, mis põhinevad tipptulemustel, asjakohasusel ja mõjul ning millega kaasneb lihtsustatud ja tõhus finantskontroll, mis järgib kõigi poolte õigust ärakuulamisele; on veendunud, et niisugune teaduspõhine lähenemine toob kontrollimehhanismides kaasa olulise tähelepanunihke rahanduslikult küljelt teaduslikele ja tehnilistele aspektidele; arvab, et see aitab sidusrühmadel keskenduda oma põhipädevusele, teaduslik-tehnilistele küsimustele ning Euroopa teadusruumi rajamisele;
Favours instead a ‘science-based’ funding system, with emphasis on scientific/technical criteria and peer review based on excellence, relevance and impact, with simplified and efficient financial control, respecting the right of all sides to be heard; believes that this science-based approach will entail a major shift from the financial to the scientific/technical side with regard to control mechanisms; considers that this approach allows stakeholders to focus their efforts on their core competences, on scientific/technical matters and on the construction of the ERA;
Aja optimeerimine
Optimising time
tunneb heameelt selle üle, et toetuste andmise ja väljamaksmise keskmine aeg lüheneb, kuid on mõnevõrra mures laialdasemate teemadega ning vahetähtaegadega konkursikutsete laieneva kasutamise pärast; tõdeb siiski, et sellised kutsed sobivad VKEdele, sest vähendavad ebakindlust rahastamisvõimaluste suhtes ja innustavad rohkem osalema;
Welcomes the overall trend towards shortening the average time-to-grant and time-to-pay but expresses some reservations about the generalised use of larger-scope calls and calls with cut-off dates; recognizes, however, that such calls are appropriate for SMEs as a means of decreasing uncertainty on funding opportunities and of encouraging further participation;
arvab, et keskmine ajavahemik ettepaneku esitamise tähtajast kuni lepingu allakirjutamiseni on ikka veel liiga pikk ning komisjoni erinevate teenistuste puhul esineb erinevusi; palub komisjonil lühendada lepingu allakirjutamise tähtaega maksimaalselt kuue kuuni ning määrata sobivad hindamise ja lepingute üle läbirääkimise tähtajad, lähtudes võrdlusaluste süsteemist;
Expresses its concern that current average time from proposal deadline to signed contract (time-to-contract) is still too long, with discrepancies within different services of the Commission; calls on the Commission to shorten time-to-contract to maximum 6 months and to set appropriate deadlines for evaluation and contract negotiation, based on a benchmark system;
palub komisjonil pikendada keskmist ajavahemikku konkursikutse avaldamisest kuni taotluste esitamise tähtajani;
Invites the Commission to extend the average time from the publication of the call for proposals to the deadline for submitting the application;
muretseb tõsiselt selle pärast, millist mõju võib avaldada see, kui kaotatakse juriidiline nõue, mille kohaselt liikmesriikide esindajatest koosnevad komiteed peavad esitama arvamuse üksikprojektide valimise otsuse kohta, eelkõige kui tegemist on projektidega, mis omavad mõju eetikale, julgeolekule ja kaitsele;
Has strong reservations about the effects of abolishing the legal requirement for an opinion by committees of Member State representatives on selection decisions on individual projects, especially those with impact on ethics, security and defence;
on seisukohal, et ühiste põhimõtete kindlaksmääramist toetav lähenemine ei tohiks piirata riiklikke eetilisi valikuid ja teadusuuringute eripära;
Believes that the approach aimed at favouring the identification of common basic principles should not prejudice national ethical options and specificities in the matter of research;
toetab üldist suundumust kaheosalisele taotlemismenetlusele, eriti juhtudel, mil on oodata suurt ülepakkumist, tingimusel, et esimeses faasis toimub põhjalik hindamine (eesmärgid, teaduslik lähenemine, osalejate pädevus, teadusliku koostöö lisandväärtus ja üldine eelarve); rõhutab, et see suurendab eduvõimalust teises faasis, kui see ei toimu pikemate lepingule allakirjutamise või toetuste andmise tähtaegade arvel; on veendunud, et nii on võimalik taotlemiskulusid vähendada;
Supports the general trend towards a ‘two-stage’ application procedure, particularly in cases where the expected oversubscription is very high, provided that the evaluation is undertaken thoroughly in the first stage (objectives, scientific approach, competences of participants, added value of scientific collaboration and overall budget); stresses that this increases the chances of success at the second stage, provided that it is not at the expense of longer time-to-contract or grant periods; believes that this approach reduces application costs;
Juurdepääsu muutmine kasutajakeskseks
Shifting to a ‘user-centred’ approach in terms of access
toonitab, et raamprojekti juhtimisel tuleb põhitähelepanu pöörata toetusesaajatele ning parandada raamprogrammi juurdepääsetavust;
Underlines that the FP management must place beneficiaries at the centre of its missions and provide better access to FP;
nõuab, et oluliselt parandataks juhenddokumentide selgust ja kättesaadavust, koondataks need ühte käsiraamatusse ja tõlgitaks ELi ametlikesse keeltesse;
Calls for a substantive improvement in the clarity and accessibility of guidance documents, which should be compiled in a handbook and translated into the EU official languages;