natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Suurprojekt: ’Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika’
Flagship initiative: ’An industrial policy for the globalisation era’
toetab jõuliselt tööstuspoliitikat, millega luua parim keskkond tugeva, konkurentsivõimelise ja mitmekülgse tööstuse aluse arendamiseks Euroopas; tervitab ja rõhutab asjaolu, et niisugune poliitika hõlmab kogu tööstussektorit tervikuna ja selle peamine eesmärk on luua õiged raamtingimused;
Strongly supports an industrial policy for creating the best environment to maintain and develop a strong, competitive and diversified industrial base in Europe; welcomes, and highlights, the fact that such a policy covers the industrial sector in its entirety and that its main objective is to create appropriate framework conditions;
nõuab Euroopa tööstuselt jätkusuutliku tööstuspoliitika kaudu massiivseid ja kiireid muutusi, mis oleksid suunatud keskkonnahoidlike töökohtade loomisele, samuti ressursside kasutamise tõhususe parandamist; usub, et Euroopa tööstuse säästev areng eeldab intensiivset dialoogi töötajatega, kordab, et see üleminek nõuab meetmeid, et aidata töötajatel minna üle uuele keskkonnasäästlikule majandusele;
Calls for a transformation of European industry through a European sustainable industrial policy geared towards the creation of sustainable jobs and the amelioration of resource efficiency and resource use; believes that the sustainable development of European industry requires intensive dialogue with employees and workers; reiterates that this transition will require measures to help workers make the transition towards a new environmentally sustainable economy;
juhib tähelepanu asjaolule, et ELi 2020. aasta strateegias tuleks avalikustada säästvale, energiatõusale majandusele ülemineku kulud ja kasu ning märgib, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad aitama tööstusel struktuurimuutustega kohaneda;
Makes the point that EU 2020 should disclose the costs and benefits of the conversion to a sustainable, energy-efficient economy and notes that facilitating industry's adjustment to structural change is an objective of the Union and the Member States;
kordab parlamendi nõuet tagada piisav rahastamine, et toetada vähese süsihappegaasiheitega puhtaid, säästvaid ja tõhusaid energiatehnoloogiaid, see rahaline toetus peaks moodustama ELi eelarvest kokku vähemalt 2 miljardit eurot aastas ja seda tuleks alates 2010. aastast maksta lisaks seitsmendale raamprogrammile ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile; nõuab sellega seoses, et komisjon ja liikmesriigid koostaksid kiiresti rahastamiskohustuste ajakava, et tagada 2010. aastast alates Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-kava) algatuste ja neid täiendavate algatuste rahastamine;
Reiterates its request that adequate financing be secured to support clean, sustainable and efficient low-carbon energy technologies, amounting to total spending from the EU budget of at least EUR 2 billion annually, in addition to FP7 and CIP, from 2010 onwards; calls, in this context, for the Commission and the Member States to establish a timetable for their funding commitments, as a matter of urgency, to ensure that funds start flowing from 2010 for the various initiatives of the SET plan, as well as complementary initiatives;
Suurprojekt: ’Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava’
Flagship Initiative: ’An agenda for new skills and jobs’
peab oluliseks pöörata tähelepanu Euroopa vähenevale konkurentsivõimele globaalses mastaabis; pidades silmas pikaajalist perspektiivi, peab vajalikuks vaadata kriisist kaugemale ja uurida võimalusi rakendada Euroopas kavasid, mis võimaldavad oskustööliste rännet ja takistavad ajude äravoolu Euroopast;
Considers it important to look at Europe's diminishing competitiveness on a global scale, and that, bearing in mind projected long-term labour shortages, it is also important to look beyond the crisis and to explore European schemes offering scope for knowledge migration and the prevention of a European ’brain drain’;
on seisukohal, et võitlus noorte tööpuuduse vastu ning oskuste ja turuvajaduste vastavusse viimine peaksid olema kesksel kohal, ning sellega seoses tuleb lihtsustada tudengite ja teadlaste piiriülest liikuvust ja edendada praktikaprogramme, et suurendada Euroopa kõrgharidusasutuste rahvusvahelist atraktiivsust; on seisukohal, et hariduse tähtsustamine peaks saama ELi 2020. aasta strateegias konkreetse vormi ning tervitab komisjoni algatust lisada ELi 2020. aasta strateegiasse konkreetsed eesmärgid hariduse vallas;
Believes that tackling youth unemployment and fostering an effective matching of skills and market needs should be focal points of policy and, to that end, there is a need to facilitate cross-border mobility for students and researchers, via exchanges, and to boost internships in order to enhance the international attractiveness of Europe's higher education institutions; considers that Europe's commitment to education should find practical expression in the EU 2020 strategy, and welcomes the Commission's initiative to include numerical targets for education in the strategy;
kutsub liikmesriike, nõukogu, komisjoni ja parlamenti üles võtma aasta lõpuks vastu ambitsioonika keskkonnasõbralike töökohtade strateegia, milles määratletakse raamtingimused senisest jätkusutlikuma, oskustel ja uuenduslikkusel põhineva majanduse tööhõivepotentsiaali kasutamiseks ning tagatakse, et sellisele majandusele üleminekut toetatakse koolituse, elukestva õppe ja sotsiaalkindlustusega kõigile;
Calls on the Member States, the Council and the Commission, with Parliament, to adopt by the end of the year an ambitious green jobs strategy, setting out the framework conditions for tapping the employment potential of a more sustainable economy based on skills and innovation, and ensuring that the transition towards such an economy is supported by training, lifelong learning and social security for all;
Suurprojekt: ’Euroopa vaesusevastase võitluse platvorm’
Flagship initiative: ’European Platform against Poverty’
tervitab komisjoni ettepanekut esitada vaesusevastase võitluse platvorm, kuid rõhutab, et vaesusevastast võitlust tuleb hoogustada; on seisukohal, et selles osas peaks ELi 2020. aasta strateegia kindlasti sisaldama ambitsioonikaid eesmärke ebavõrdsuse vähendamiseks ning täpsemalt vaeste ja rikaste vahelise lõhe vähendamiseks; leiab seega, et vaesust tuleb mõõta suhtelise vaesusena, aitamaks kindlaks määrata neid, keda ähvardab tõrjutus;
Welcomes the Commission's proposal for a platform against poverty but stresses that the fight against poverty must be stepped up; in this regard, considers that the EU 2020 strategy should explicitly include ambitious targets for reducing inequality and, more specifically, the gap between rich and poor; considers, therefore, that poverty must be measured as ’relative poverty’ to help identify those at risk of exclusion;
on seisukohal, et vaesuse ja sotsiaalse kaasatuse näitajate valik peaks ajastama vajadust vähendada vaesust sellega, et isikuid – eeskätt naisi – kaasatakse tööturule; nõuab seepärast, et töötataks välja uued vahendid, millega mõõta seost tööturult väljajäämise ja vaesuse vahel isikute tasandil; rõhutab, et sotsiaalteenused on sotsiaalse kaasatuse tagamiseks otsustava tähtsusega;
Believes that the choice of indicators for poverty and social inclusion should reflect the need to reduce poverty by getting individuals, in particular women, involved in the labour market; calls, therefore, for the development of new instruments for measuring the link between exclusion from the labour market and poverty at individual level; stresses that social services are crucial to the pursuit of social inclusion;
on seisukohal, et tugev ja hästi rahastatud ühtekuuluvuspoliitika, mis hõlmab kõiki Euroopa piirkondi, peab olema ELi 2020. aasta strateegiaga täielikus kooskõlas ning et niisugune poliitika koos selle horisontaalse lähenemisviisiga on ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide eduka saavutamise eeltingimus, samuti sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eeltingimus; nõuab seepärast ühtekuuluvuspoliitika rakenduseeskirjade jätkuvat lihtsustamist, et edendada kasutajasõbralikkust, järgida paremini vastutuse põhimõtet ja olla valmis reageerima tulevastele probleemidele ning majanduskriisi ohule;
Considers that a strong and well-financed cohesion policy, embracing all European regions, should be fully in line with the EU 2020 strategy and that such a policy, with its horizontal approach, is a pre-condition for successful attainment of the EU 2020 goals, as well as for achieving social, economic and territorial cohesion; urges, therefore, that the rules for implementing cohesion policy should be further simplified in the interests of user-friendliness, accountability and a more responsive approach to future challenges and to the risk of economic crises;
on seisukohal, et ülemaailmset kriisi tuleks kasutada võimalusena luua uuesti Euroopa sotsiaalne turumajandus kui ühiskonna mudel, mis põhineb säästvusel, solidaarsusel ja teadmistel, vaesuse otsustaval vähendamisel ja töökohtade loomisel, ning et ELi 2020. aasta strateegia peaks arendama säästvale majandusele ülemineku tööhõivepotentsiaali;
Considers that the global crisis should be used as an opportunity to re-found our European social market economy as a model of society based on sustainability, solidarity, knowledge, a decisive decrease in poverty and the creation of jobs, and that the EU 2020 strategy should develop the employment potential of the transition towards a sustainable economy;
Ühine põllumajanduspoliitika
Common Agricultural Policy
juhib tähelepanu, et ELi 2020. aasta strateegias tuleb arvesse võtta ühise põllumajanduspoliitika 2013. aastaks läbiviidavat reformi ja säästva metsanduse strateegiat; on veendunud, et õige poliitikaraamistiku ja piisavate eelarvevahendite olemasolu korral võivad põllumajandus ja metsandus etendada olulist osa Euroopa üldises strateegias, mille eesmärk on tagada majanduse taastumine, mis omakorda aitab kaasa toiduainetega kindlustatusele ELis ja kogu maailmas, maapiirkondade maastike säilimisele, sest need moodustavad 90% ELi territooriumist, töökohtade kaitse tagamisele maapiirkondades, keskkonnahüvede kaitsele ning annab olulise panuse alternatiivsete energiaallikate otsimisel;
Points out that CAP reform by 2013 and a sustainable forestry strategy should be considered within the framework of the EU 2020 strategy; is convinced that, with the right policy framework and adequate budgetary resources, agriculture and forestry can play an important role in an overall European strategy to secure economic recovery, while at the same time contributing to EU and global food security, preserving the rural landscape, which accounts for 90% of the EU's territory, ensuring the protection of jobs in rural areas, securing environmental benefits and making an important contribution to the search for alternative resources;
rõhutab, et tuleb pöörata suuremat tähelepanu ELi 2020. aasta strateegia välismõõtmele; nõuab tungivalt, et komisjon kohaldaks oma välistegevuses laiemat ja igakülgsemat lähenemist kooskõlas ELi poliitikavaldkondade arengusidususe kontseptsiooniga; kutsub komisjoni üles kasutama ka oma 2020. aasta ELi kaubandusstrateegiat, et edendada liidu põhiväärtusi, nagu inimõiguste, demokraatia, õigusriigi põhimõtete ja põhivabaduste ning keskkonnakaitse edendamine;
Stresses that more attention should be paid to the external dimension of the EU 2020 strategy; urges the Commission to take a broader and more comprehensive approach in its external action, in line with the EU concept of policy coherence for development; calls on the Commission to use its trade strategy for EU 2020 to promote the Union's core values, such as the promotion of human rights, democracy, the rule of law and fundamental freedoms and the defence of the environment;
rõhutab, et komisjon peaks kujundama oma 2020. aasta ELi kaubandusstrateegia, et muuta ELi kaubandusstrateegia tõeliseks töökohtade loomise ja jätkusuutliku arengu üldiseks mootoriks kogu maailmas ning näha Doha vooru järgseks perioodiks juba varakult ette avatud dialoog Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonnaga ELi prioriteetide küsimuses, eelkõige sotsiaal- ja keskkonnastandardite ja WTO reformi küsimustes;
Emphasises that the Commission should shape its trade strategy for EU 2020 so as to transform EU trade policy into a genuine vehicle for job creation and sustainable development worldwide, and that it should envisage, at an early stage, an open dialogue with Parliament and civil society on the EU priorities for the post-Doha era, in particular social and environmental standards and WTO reform;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule ja komisjonile.
Instruct its President to forward this resolution to the European Council and the Commission.
B7-0349 , 0355 ja 0356/2010
B7-0349 , 0355 and 0356/2010
võttes arvesse euroala liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumist ning Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi käsitlevat nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) kohtumist;
having regard to the meeting of the Heads of State and Government of the eurozone countries and of the Ecofin Council on the European Financial Stabilisation Mechanism,
võttes arvesse komisjoni 12. mai 2010. aasta teatist majanduspoliitika koordineerimise edendamise kohta ( KOM(2010)0250 );
having regard to the Commission communication of 12 May 2010 on reinforcing economic policy coordination ( COM(2010)0250 ),
võttes arvesse Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis 10. mail 2010 vastu võetud kuut raportit;
having regard to the six reports adopted in its Committee on Economic and Monetary Affairs on 10 May 2010,
võttes arvesse oma finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni tööd;
having regard to the work of its Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis,
arvestades, et praegune finants- ja majanduskriis näitab vajadust majanduse ja rahanduse juhtimise tugevdamise järele;
whereas the current financial and economic crisis shows that stronger economic and monetary governance is necessary,
arvestades, et ELi 2020. aasta strateegia peaks edendama majanduskasvu ja looma töökohti, ning arvestades, et SKP 4%-line vähenemine, tööstustoodangu kahanemine ning kokku üle 23 miljoni töötu mehe ja naise on oluline sotsiaalne ja majanduslik probleem,
whereas the EU 2020 strategy should promote economic growth and create jobs, and whereas the 4% drop in GDP, falling industrial production and a total of more than 23 million unemployed women and men represent an important social and economic challenge,
Euroala stabiilsust tagav Euroopa finantsstabiilsusmehhanism on oluline esimene samm
A European Financial Stabilisation Mechanism to guarantee the stability of the euro as an important first step
on arvamusel, et 9. mail 2010 sõlmitud kokkulepe Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi loomise kohta, mille eesmärk on aidata nii euroalasse kuuluvaid kui ka sellest välja jäävaid majandusraskustes riike, on murdeline hetk Euroopa ajaloos; taunib asjaolu, et Euroopa poliitikakujundajad ei võtnud süvenevast finantskriisist hoolimata otsustavaid meetmeid varem;
Considers that the agreement reached on 9 May 2010 to establish a European Financial Stabilisation Mechanism to help both eurozone and non-eurozone countries in financial difficulty represents a crucial moment in European history; deplores the fact that European policymakers did not take decisive action earlier, despite the deepening financial crisis;
tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et Euroopa Parlament peab andma oma heakskiidu, kui komisjon ja nõukogu soovivad kohaldada Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi rahvusvahelistele kapitaliturgudele;
Reminds the Commission and the Member States that Parliament will have to give its approval should the Commission and Council seek to apply the European Financial Stabilisation Mechanism on the international capital markets;
on arvamusel, et kõnealune kokkulepe on oluline esimene samm, mis annab Euroopa Liidule vastupidavama ja jätkusuutlikuma majandus- ja rahapoliitika raamistiku;
Considers the agreement to be an important first step towards giving the European Union a more robust and sustainable economic and monetary policy framework;
toonitab, et hiljutised sündmused on näidanud, et euroala vajab julgemat majanduse juhtimist ning et rahapoliitika sammas ilma sotsiaalse ja majandusliku sambata on määratud läbikukkumisele;
Stresses that the recent events show that the eurozone is in need of bolder economic governance and that a monetary pillar without a social and economic pillar is doomed to fail;
rõhutab, et stabiilse kasvumäära taastamiseks ning jätkusuutliku majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärgi saavutamiseks tuleks esikohale seada keskendumine kestva ja märkimisväärse makromajandusliku tasakaalutuse ning konkurentsivõime erinevustega tegelemisele; väljendab heameelt selle üle, et komisjon tunnistab seda vajadust oma teatises majanduspoliitika koordineerimise kohta;
Underlines that in order to restore sound growth rates and achieve the objective of sustainable economic development and social cohesion priority should be given to dealing with persistent and significant macroeconomic imbalances and disparities in competitiveness; welcomes the recognition of this necessity by the Commission in its communication on economic policy coordination;
palub 2010. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul moodustatud töökonnal oma tööd kiirendada ja esitada enne 2010. aasta septembrit konkreetsed ühenduse meetodil põhinevad ettepanekud majanduse süvendatud ja laiendatud kooskõlastamiseks;
Calls on the Task Force established by the European Council in March 2010 to speed up its work and, before September 2010, to come forward with concrete proposals, based on the Community method, on deeper and broader economic coordination;
juhib tähelepanu asjaolule, et stabiilsuse ja majanduskasvu jaoks on oluline riikide rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; väljendab rahulolu komisjoni ettepanekutega, mis käsitlevad euroala juhtimise tugevdamist keskmises ja pikemas perspektiivis, et vältida praeguse rahakriisi kordumist, ning jagab komisjoni seisukohta, et stabiilsuse ja kasvu pakti jaoks on vaja efektiivsemaid stimuleerimis- ja karistusmehhanisme;
Points out that the long-term sustainability of public finances is essential for stability and growth; welcomes the Commission proposals to strengthen the management of the eurozone in the medium and long term, which are designed to prevent any repetition of the current currency crisis, and shares its view that the Stability and Growth Pact requires more effective incentive and penalty mechanisms;
taunib siiski asjaolu, et komisjon ei ole oma ettepanekutes Euroopa majanduse juhtimise kohta esitanud lahendusi majanduspoliitika sihipärasemaks kooskõlastamiseks, mis oleks suunatud ühise eelarvestrateegia arendamisele tervikliku Euroopa 2020. aasta strateegia raames, et taastada ja kindlustada pikaajalist majanduskasvu;
Deplores the fact, however, that in its proposals on European economic governance the Commission has not come forward with solutions for more targeted economic policy coordination geared towards the development of a common budgetary strategy, in the framework of a comprehensive Europe 2020 strategy, in order to restore and safeguard long- term economic growth rates;
rõhutab asjaolu, et riigi rahanduse jätkusuutlikkuse saavutamiseks on peale vastutustundliku kulutamise vaja ka piisavat ja õiglast maksustamist, tõhusamat maksude kogumist riiklike maksuasutuste poolt ning intensiivsemat võitlust maksudest kõrvalehoidumise vastu; sellega seoses palub komisjonil esitada meetmete kogum, et aidata liikmesriikidel taastada avaliku sektori eelarve tasakaal ning rahastada avalikke investeeringuid uuenduslike rahastamisallikate kasutuselevõtu kaudu;
Stresses the fact that achieving sustainable public finances requires not just responsible spending, but also adequate and fair taxation, more effective collection of taxes by national tax authorities and a more intensive fight against tax evasion; in that connection, calls on the Commission to propose a set of measures to help Member States restore the balance of their public accounts and to finance public investment by tapping innovative financial sources;
rõhutab vajadust, et Euroopa tasandi finantsjärelevalve teeks tõhusa järelevalve tagamiseks tihedat koostööd nii mikro- kui ka makrotasandil;
Stresses the need for European financial supervisors to work closely together, at both micro and macro levels, to ensure effective oversight;
on seisukohal, et Eurostati volitusi tuleks tõhustada, sealhulgas talle uurimisvolituste andmise kaudu; on arvamusel, et avatud ja läbipaistev statistiline teave peaks olema struktuurifondidest toetuse saamise eeltingimus; on seisukohal, et komisjon peab vastutama liikmesriikide esitatava statistika hindamise eest;
Considers that Eurostat's powers should be enhanced, including through the conferral of investigative powers; considers that open and transparent statistical information should be a precondition for obtaining Structural Fund support; takes the view that the Commission must assume responsibility for evaluating the statistics provided by the Member States;
nõuab nn Euroopa Valuutafondi (EMF) loomist, kuhu euroala riigid teeksid sissemakseid proportsionaalselt oma SKP suurusega ning rahatrahvide kujul, mis määratakse ülemäärase riigivõla ja eelarve puudujäägi alusel; kõik liikmesriigid võiksid EMFist raha välja võtta selle summa ulatuses, mis nad varem on sinna kandnud; kui mõnel riigil peaks aga olema vaja täiendavaid vahendeid või tagatisi, peaks ta nõustuma temale kohandatud reformikavaga, mille rakendamise üle teostaks järelevalvet komisjon;
Calls for the creation of a ’European Monetary Fund’ (EMF) to which eurozone countries would contribute in a manner proportionate to the size of their GDP and through fines determined on the basis of their excessive debt and deficit levels; any Member State would be able to draw from the EMF funds up to the amount it had deposited previously; however, should a country need additional resources or guarantees, it would have to accept a tailor-made reform programme, the implementation of which the Commission would supervise;
palub komisjonil teha makromajanduslik mõjuhinnang Euroopa Liidu finantsstabiilsuse säilitamise meetmete paketi kohta ning avaldada teatis eurovõlakirjade väljaandmise teostatavuse, riskide ja eeliste kohta;
Asks the Commission to come up with a macroeconomic impact assessment of the package of measures to preserve financial stability in the European Union and to publish a communication on the feasibility, risks and advantages of issuing Eurobonds;
on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri tuleks tugevdada, et see saavutaks erinevalt Lissaboni strateegiast oma eesmärgid; mõistab seetõttu sügavalt hukka asjaolu, et komisjon ja nõukogu ei ole esitanud sellega seoses ettepanekuid, kuigi Euroopa Parlament nõudis seda oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsioonis EL 2020 kohta tungivalt;
Believes that the governance structure of the Europe 2020 strategy should be strengthened to ensure that, unlike the Lisbon Strategy, it achieves its objectives; therefore deeply deplores the fact that the Commission and the Council have not come forward with proposals in this respect, despite the strong call Parliament made in its resolution of 10 March 2010 on Europe 2020;