natgillin/translations-raw huggingface dataset:
juhib tähelepanu asjaolule, et kontsessioonid teenustele direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti b ja direktiivi 2004/18/EÜ artikli 4 mõistes on lepingud, mille kohaselt tasu teenuste osutamise eest seisneb kas ainult õiguses kasutada seda teenust või sellises õiguses koos tasuga; rõhutab, et teenuste kontsessioonid jäeti riigihankedirektiivide kohaldamisalast välja, et võimaldada tellijatele ja töövõtjatele suuremat paindlikkust; tuletab meelde, et ka Euroopa Liidu Kohus on kinnitanud, et teenuste kontsessioone ei reguleerita mitte nimetatud direktiivide, vaid pigem Euroopa Liidu toimimise lepingu üldpõhimõtete (diskrimineerimise keeld, võrdse kohtlemise kohustus ja läbipaistvus) kaudu ja et tellijatel peab olema lubatud tellida teenuste osutamist kontsessiooni teel juhul, kui nad peavad seda parimaks asjaomase avaliku teenuste osutamise viisiks, ning ehkki teenuse realiseerimisega seotud risk on väike, kantakse see piiratud risk tervikuna üle kontsessiooni valdajale (10. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-206/08, punktid 72–75);
Points out that service concessions within the meaning of Article 1(3)(b) of Directive 2004/17/EC and Article 4 of Directive 2004/18/EC are contracts in connection with which ‘the consideration for the provision of services consists either solely in the right to exploit the work or in this right together with payment’; emphasises that service concessions were excluded from the scope of the public procurement directives in order to offer contracting authorities and contractors a greater degree of flexibility; points out that in several judgments the CJEU has confirmed that service concessions are not covered by those directives, but rather by the general principles laid down in the Treaty on the Functioning of the European Union (ban on discrimination, principle of equal treatment and transparency), and that it must remain open to public contracting authorities to ensure the provision of services by way of a concession if they consider that to be the best method of providing the public service in question, even if the risk associated with such an operation is limited, but this limited risk is transferred in full to the concession-holder (judgment in Case C-206/08 of 10 September 2009, points 72-75);
võtab teadmiseks komisjoni 19. novembri 2009. aasta teatise avaliku ja erasektori partnerluse arendamine kohta ja ootab suure huviga vastavat mõju hindamist; eeldab, et komisjon teeb nurjunud avaliku ja erasektori partnerlustest vajalikud järeldused; rõhutab, et teenuste kontsessioonide puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta nii menetluse keerukust kui ka suuri erinevusi liikmesriikide õiguskultuuris ja - praktikas; on seisukohal, et teenuste kontsessioonide mõiste määratlemise ja neid reguleeriva õigusliku raamistiku loomises on toimunud edasiminek tänu 2004. aasta riigihankedirektiividele ja neid täiendavale Euroopa Liidu Kohtu pretsedendiõigusele; kinnitab, et igasugused teenuste kontsessioone käsitlevate õigusaktide ettepanekud on põhjendatud vaid juhul, kui nende eesmärk on siseturu toimimise moonutuste kõrvaldamine; juhib tähelepanu sellele, et selliseid moonutusi ei ole seni tuvastatud ning seetõttu ei ole teenuste kontsessioone käsitlevat õigusakti vaja, kui selle eesmärk ei ole just siseturu toimimise märgatav parandamine;
Notes the Commission communication of 19 November 2009 on the development of public-private partnerships and awaits the relevant impact assessment with great interest; expects the Commission to draw lessons from failing PPPs; emphasises that due account must be taken of both the complexity of the procedures and the differences between the Member States in terms of legal culture and practice with regard to service concessions; takes the view that the process of defining the term ‘service concession’ and establishing the legal framework governing such concessions has evolved as a result of the 2004 public procurement directives and the CJEU's supplementary case-law; insists that any proposal for a legal act dealing with service concessions would be justified only with a view to remedying distortions in the functioning of the internal market; points out that such distortions have not hitherto been identified, and that a legal act on service concessions is therefore unnecessary as long as it is not geared to an identifiable improvement in the functioning of the internal market;
Avaliku ja erasektori partnerlus
Public-private partnership
tunneb heameelt selle üle, et õiguslikult on selgitatud tingimusi, mille põhjal kohaldatakse riigihankelepinguid reguleerivat õigust avaliku ja erasektori institutsionaliseeritud partnerluste suhtes, eriti arvestades, et komisjon oma 19. novembri 2009. aasta teatises peab nimetatud partnerlusi väga tähtsaks kliimamuutuse vastu võitlemisel ning taastuvenergia ja säästva liikluse edendamisel; juhib tähelepanu sellele, et riigihankedirektiive kohaldatakse alati, kui ülesande täitmine antakse eraettevõttele, isegi kui selles on eraomandi osakaal väga väike; rõhutab siiski, et nii komisjoni 5. veebruari 2008. aasta teatises kui ka Euroopa Liidu Kohtu 15. oktoobri 2009. aasta otsuses kohtuasjas C-196/08 öeldakse selgelt, et kaht pakkumismenetlust ei nõuta, kui teatavate ülesannete täitmiseks sõlmitakse lepingud vastmoodustatud avaliku ja erasektori partnerlustega, kuid et enne ilma pakkumismenetluseta kontsessiooni andmist spetsiaalselt selleks moodustatud avaliku ja erasektori segaettevõttele peavad olema täidetud kõik alljärgnevad tingimused:
Welcomes the legal clarification of the conditions under which procurement law applies to institutionalised public-private partnerships, particularly given the great importance that the Commission, in its communication of 19 November 2009, attaches to such partnerships in connection with combating climate change and promoting renewable forms of energy and sustainable transport; points out that the public procurement directives always apply if a task is to be conferred on an undertaking which is privately owned, even to a very small extent; emphasises, however, that both the Commission, in its communication of 5 February 2008, and the CJEU, in its judgment of 15 October 2009 in Case C-196/08, have made it clear that a double competitive tendering procedure is not required in connection with the award of contracts to, or the conferral of certain tasks on, newly-established public-private partnerships, but that all the following criteria must be met before a concession can be awarded without competitive tendering to a mixed public-private undertaking specially established for that purpose:
eraõiguslik partner tuleb valida läbipaistva menetluse alusel koos lepingu eelneva avaldamisega pärast seda, kui on kontrollitud finants-, tehnilisi, talitus- ja haldustehnilisi nõudeid ning pakkumise tunnuseid osutatava teenuse suhtes;
the private partner must be selected by means of a transparent procedure, with the contract published in advance following a review of the financial, technical, operational and administrative requirements and the characteristics of the tender in the light of the particular service to be provided;
rõhutab samas, et hiljutine finantskriis on toonud ilmsiks viisid, kuidas avaliku ja erasektori partnerlusi sageli rahastatakse ning kuidas finantsriske jagatakse; palub komisjonil nõuetekohaselt hinnata avaliku ja erasektori partnerluste loomisega seotud finantsriske;
Emphasises, however, that the recent financial crisis has shed new light on the ways in which public-private partnerships are often financed and the financial risks shared; asks the Commission to evaluate properly the financial risks associated with the creation of PPPs;
tervitab Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-451/08; arvab, et selle tõlgendamisel tuleb silmas pidada direktiivi ulatuslikke ja ambitsioonikaid eesmärke, kuid et ei maksa arvata, nagu võiks direktiivi eesmärgile viidates selle kohaldamisala lõputult laiendada, kuna nii tekib oht, et direktiiviga võiks hakata reguleerima igasugust linnaplaneerimistegevust, kusjuures ehitustööde võimalikku teostamist käsitlevate sätetega muudetakse määratluse kohaselt olulisel määral asjaomase maa väärtust; on seisukohal, et riigihankeid käsitlev õigus on viimastel aastatel tunginud valdkondadesse, mida algselt selle reguleerimisalas ei olnud, ning soovitab seetõttu riigihankeid käsitleva õiguse eeskirjade kohaldamisel hanke kriteeriumit veelgi rohkem rõhutada;
Welcomes the CJEU judgment in Case C-451/08; takes the view that the directive's broad and ambitious aims must be borne in mind when interpreting it, but that it should not be assumed that its scope can be extended indefinitely by appealing to the purpose of the measure, since otherwise there would be a danger that all town planning activities would be subject to the directive, given that, by definition, provisions on the possible execution of building works substantially alter the value of the land in question; takes the view that in the last few years procurement law has permeated areas which are not inherently classified under public purchasing, and suggests, therefore, that the criterion of purchasing be emphasised still more strongly in the application of the rules of procurement law;
Riigihanked, mille maksumus on piirmääradest väiksem
Procurement below the threshold
juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on ühinenud 14. septembril 2006 Euroopa Liidu Kohtule esitatud hagiga Saksamaa vs. komisjon, mis on suunatud komisjoni 1. augusti 2006. aasta teatise vastu, milles käsitletakse ühenduse õigust lepingute sõlmimisel, mis ei ole või ei ole täielikult reguleeritud riigihankedirektiividega, ning ootab kiiret kohtuotsust;
Points out that the European Parliament is a party to the Germany v. Commission case brought before the CJEU on 14 September 2006 against the Commission's interpretative communication of 1 August 2006 on the Community law applicable to contract awards not or not fully subject to the provisions of the public procurement directives, and expects a prompt ruling;
Mikroettevõtted ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted
Micro, small and medium-sized enterprises
palub komisjonil hinnata riigihankeid käsitlevate direktiivide mõju mikroettevõtetele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele kui alltöövõtjatele, ning hinnata direktiivide edaspidise läbivaatamise otstarbel alltöövõtulepingute sõlmimise edasise reguleerimise vajadust, eriti selle vältimiseks, et alltöövõtjatest VKEde tingimused on riigihanke peatöövõtja tingimustest halvemad;
Asks the Commission to evaluate the impact of the public procurement directives on micro, small and medium-sized enterprises, especially in their role as sub-contractors, and to assess, with a view to a future review of the directives, whether we need further rules on the award of sub-contracts, specifically to avoid SMEs as subcontractors being subject to worse conditions than the main contractor awarded the public contract;
palub komisjonil lihtsustada riigihankemenetlusi, et kohalikud omavalitsused ja ettevõtted ei peaks kulutama hulka raha ja aega puhtbürokraatlikele küsimustele; rõhutab, et menetluste lihtsustamine muudab sellised lepingud VKEdele kättesaadavamaks ja lubab neil võrdsematel tingimustel osaleda;
Calls on the Commission to simplify public procurement procedures in order to relieve both local governments and companies from spending a large amount of time and money on purely bureaucratic matters; emphasises that simplifying the procedures will facilitate SMEs' access to such contracts and enable them to participate on a more equal and fairer footing;
on seisukohal, et alltöövõtt on eritööde teostamiseks sobiv töökorralduse viis; rõhutab, et alltöövõtulepingutes tuleb järgida kõiki peatöövõtjatele pandud kohustusi, eelkõige tööseadusandluse ja tööohutuse osas; arvab, et seda silmas pidades oleks soovitav vastutuse jagamine pea- ja alltöövõtja vahel;
Takes the view that sub-contracting is a form of organisation of labour suited to the specialised aspects of the execution of works; emphasises that sub-contracting contracts must comply with all the obligations imposed on the main contractors, especially as regards labour law and safety; takes the view that, to this end, it would be advisable to establish a link between contractor and sub-contractor in terms of responsibility;
toetab alternatiivsetele pakkumuste (või variantide) süstemaatilist lubamist; juhib tähelepanu sellele, et hanke tingimused, eriti alternatiivsete pakkumiste lubamine, on olulised uuenduslike lahenduste edendamisel ja levitamisel; rõhutab, et tulemuslikkust ja funktsionaalsusnõudeid kirjeldavad pakkumistingimused ja variantidele selgesõnaline lubamine võimaldavad pakkujatel esitada uuenduslikke lahendusi;
Supports the systematic admission of alternative bids (or variants); points out that tender conditions, in particular the admission of alternative bids, are crucial for promoting and disseminating innovative solutions; stresses that specifications referring to performance and functional requirements and the express admission of variants give tenderers the opportunity to propose innovative solutions;
soovitab luua ühtse veebiportaali, mis sisaldab kogu riigihankeid käsitlevat teavet ja kujutab endast kõiki konkursikutseid koondavat võrgustikku; märgib, et eesmärk peaks olema teave ja koolitamine, et suunata ettevõtjaid riigihangetes osalema ning selgitada kohaldatavat õiguslikku raamistikku, eriti VKEde jaoks (kellel üldjuhul puuduvad olulised inim- ja haldusressursid ning eriteadmised hangetega seotud mõistetest ja menetlustest), ning et ka spetsiaalne kasutajatugi võiks aidata ettevõtjatel hinnata, kas nad tõesti vastavad hanke tingimustele, ning jaatava vastuse korral pakkumist koostada;
Encourages the creation of a single web access portal for all information relating to public contracts, as an upstream network for all calls for tenders; notes that the aim should be to provide training and information, to direct undertakings towards contracts and to explain the applicable legislation, in particular for SMEs (which do not generally have extensive human and administrative resources with expertise in procurement-related terminology and procedures), and that specialist helpdesks could also assist them in evaluating whether they genuinely fulfil the conditions of the tender, and if so in completing their bids;
märgib, et VKEdel on raskusi riigihangeturule pääsemisel ning et rohkem tuleks ära teha VKEde strateegia väljatöötamiseks; palub seetõttu liikmesriikidel kõnealuse strateegia osana teha tellijatega koostööd, et toetada sobivatel juhtudel alltöövõtuvõimalusi, töötada välja ja levitada parimaid tehnilisi lahendusi, vältida ülereglementeeritud eelkvalifitseerumise nõudeid, kasutada pakkumismenetlusel standarddokumente, et tarnijad ei peaks iga kord jälle nullist alustama, ning luua keskne hangete reklaamiportaal; palub lisaks komisjonil koostada ülevaade liikmesriikide sellealastest algatustest ning toetada väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” Euroopa parimate tavade laiemat levitamist;
Notes that SMEs have struggled to gain access to public procurement markets and that more should be done to develop an ‘SME strategy’; calls, therefore, as part of this strategy, on the Member States to work with contracting authorities to encourage sub-contracting opportunities where appropriate, to develop and disseminate best-practice techniques, to avoid overly prescriptive pre-qualifying processes, to use standards in tender documents to ensure that suppliers do not have to start from scratch, and to establish a centralised advertising portal for contracts; also calls on the Commission to take stock of Member States' initiatives in this area and to encourage wider dissemination of the Small Business Act's European Code of Best Practices;
soovitab liikmesriikidel toetada mõnes liikmesriigis juba välja töötatud tarnijate arendamise programmi; märgib, et kõnealust vahendit saab kasutada tarnijate ja tellijate vahelise dialoogi innustamiseks, mis võimaldab osapooltel kohtuda hankemenetluse varases staadiumis; rõhutab, et sellisel mehhanismil on keskne tähtsus uuendustegevuse toetamisel ning VKEde juurdepääsu parandamisel riigihanketurgudele;
Encourages Member States to promote a ‘supplier development programme’, as already developed in some countries; notes that such a tool can be used to encourage dialogue between suppliers and procurers, enabling actors to meet at an early stage of a purchasing process; stresses that such a mechanism is essential for stimulating innovation and improving SMEs' access to procurement markets;
nõuab tungivalt, et komisjon teeks rohkem Euroopa VKEdele rahvusvahelistes riigihangetes suurema rolli tagamiseks ning Euroopa VKEde diskrimineerimise takistamiseks, võttes sel eesmärgil vastu samasuguseid õigusnorme, nagu seda on teinud mõningad WTO riigihankeid käsitleva kokkuleppe (GPA) osapooled (näiteks Kanada ja USA); märgib, et meetmed läbipaistvuse parandamiseks ning riikide hanketurgudele juurdepääsu hõlbustamiseks aitaksid VKEdel sellistele turgudele pääseda;
Urges the Commission to do more to secure a greater role for European SMEs in international public procurement and to intensify efforts to prevent discrimination against European SMEs by matching the specific provisions applied by some parties to the GPA (such as Canada and the USA); notes that measures to improve both transparency and access to national procurement markets would help SMEs to gain access to such markets;
palub komisjonil tagada uuesti läbi vaadatud WTO riigihankeid käsitlevasse kokkuleppesse sätte kaasamine, mis võimaldaks Euroopa Liidul eelistada riigihankelepingute andmisel VKEsid sarnaselt sätetele, mille on juba vastu võtnud teised selle kokkuleppe osalised riigid;
Calls on the Commission to secure the inclusion, in the renegotiated WTO Government Procurement Agreement (GPA), of a clause enabling the European Union to give preference to SMEs when awarding public contracts, along the lines of those already applied by other States Parties to this agreement;
Keskkonnasäästlikud hanked
Green procurement
juhib tähelepanu riigihangete tähtsusele kliima- ja keskkonnakaitse, energiatõhususe ja uuendustegevuse ning konkurentsi stimuleerimise jaoks, ning kinnitab veel kord, et ametiasutusi tuleb ergutada ning muuta võimeliseks teostama riigihankemenetlusi keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja muude kriteeriumite alusel; tunneb heameelt ametiasutustele ja muudele avalikele asutustele säästvate hangete korraldamisel antava praktilise abi üle; kutsub komisjoni üles uurima võimalust kasutada keskkonnasäästlikke riigihankeid säästva arengu edendamiseks;
Draws attention to the great importance of public procurement for climate and environmental protection, energy efficiency, innovation and stimulating competition, and reiterates that public authorities should be encouraged and empowered to base public procurement on environmental, social and other criteria; welcomes the practical assistance given to public authorities and other public bodies in connection with sustainable procurement; calls on the Commission to explore the possibility of using green public contracts as a tool to promote sustainable development;
kordab oma 2009. aasta veebruaris avaldatud raportis komisjonile esitatud üleskutset koostada kommertskasutusele eelnevate hangete käsiraamat, milles esitataks praktilisi näiteid turutingimustele vastava riskide ja kasude jagamise kohta; on lisaks seisukohal, et intellektuaalomandi õigused peavad kuuluma kommertskasutusele eelnevates hangetes osalevatele ettevõtetele, mis tugevdaks ametiasutuste poolset mõistmist ning innustaks tarnijaid kommertskasutusele eelnevates riigihangetes osalema;
Reiterates its previous call, in its report of February 2009, for the Commission to produce a handbook on pre-commercial procurement, which should illustrate practical examples of risk-benefit sharing according to market conditions; takes the view, in addition, that intellectual property rights must be vested in the companies participating in pre-commercial procurement, which would foster understanding amongst public authorities and encourage suppliers to become involved in pre-commercial procurement procedures;
tervitab komisjoni loodud ühenduse keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) kasutajatuge, mis annab ettevõtetele ja muudele organisatsioonidele praktilist teavet ja abi oma riigihangetega seotud keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamisel, parandamisel ja vastava aruandluse koostamisel; palub komisjonil kaaluda üldisema veebiportaali välja töötamist, mis annaks praktilist nõu ja abi riigihankemenetlustes osalejatele, eelkõige keerukate ja koostööd nõudvate hankemenetluste osapooltele;
Welcomes the establishment of the European Commission's EMAS helpdesk, which provides practical information and support to help companies and other organisations evaluate, report on and improve their environmental performance in the context of public procurement; calls on the Commission to consider developing a more generic online portal which could offer practical advice and support for those using the public procurement process, particularly the actors involved in complex and collaborative procurement procedures;
Sotsiaalselt vastutustundlikud riigihanked
Socially responsible procurement
rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete valdkonnas valitseb ebaselgus, ning palub komisjonil anda abi vastavate käsiraamatute koostamisega; juhib sellega seoses tähelepanu ka õigusliku raamistiku muutustele tulenevalt Lissaboni lepingust ja põhiõiguste hartast ning loodab, et komisjon asjaomased õigusnormid nõuetekohaselt rakendab; rõhutab keskset probleemi, et sotsiaalsed kriteeriumid on seotud tootmisprotsessiga, mistõttu nende mõju on lõpptootes üldjuhul võimatu eristada, ning et nende täitmist on tootmise üleilmastumise ja keeruliste tarneahelate tõttu raske kontrollida; eeldab seetõttu, et sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete valdkonna jaoks töötatakse välja ka täpsed ja kontrollitavad kriteeriumid ning koostatakse andmebaas, mis sisaldab iga toote suhtes kohaldatavaid kriteeriumeid; juhib tähelepanu tellijate raskustele ja kuludele selliste kriteeriumite täitmise kontrollimisel, ning kutsub komisjoni üles andma vastavat abi ja edendama vahendeid, mille abil saab kontrollida tarneahelate usaldusväärsust;
Emphasises the lack of clarity in the area of socially responsible public procurement, and calls on the Commission to provide assistance in the form of manuals; draws attention, in this connection, to the changes in the legal framework brought about by the Lisbon Treaty and the Charter of Fundamental Rights, and looks to the Commission to implement the relevant provisions in an appropriate manner; emphasises the underlying problem that social criteria relate to the manufacturing process, so that their impact is generally indiscernible in the final product, and that globalised production systems and complex supply chains make compliance with the criteria difficult to monitor; expects, therefore, precise, verifiable criteria and a database containing product-specific criteria to be developed for the area of socially responsible public procurement as well; draws attention to the problems faced by contracting authorities, and the costs they incur, in verifying compliance with such criteria, and calls on the Commission to offer suitable assistance and to promote instruments which can be used to certify the reliability of supply chains;