natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ma olen avaldanud järgmised artiklid ja kaastööd:
I published the following articles and contributions:
- Asmussen, Jörg: Rating-Agenturen und Finanzaufsicht ;
- Asmussen, Jörg: Rating-Agenturen und Finanzaufsicht;
Betriebswirtschaftliche Forschung und Praxis, nr 3/2005
Betriebswirtschaftliche Forschung und Praxis, Heft 3/2005
- Asmussen, Jörg: Ein Jahr Pfandbriefgesetz aus Sicht des Bundesministeriums der Finanzen;
- Asmussen, Jörg: Ein Jahr Pfandbriefgesetz aus Sicht des Bundesministeri-ums der Finanzen;
Immobilien & Finanzierung, juuli 2006
Immobilien & Finanzierung, Juli 2006
Immobilien & Finanzierung 23-2008
Immobilen & Finanzierung 23 - 2008
- Asmussen, Jörg: Ülemaailmse finantskriisi võitmine: Saksamaa vaatenurk;
- Asmussen, Jörg: Mastering Global Financial Crises: A German Perspective;
The Washington Quarterly, juuli 2009
The Washington Quarterly, July 2009
Unternehmermagazin 3/2010, juuni 2010
Unternehmermagazin 3/2010, Juni 2010
VDMA-Nachrichten, oktoober 2010
VDMA-Nachrichten, Oktober 2010
Lisaks sellele olen ma avaldanud mitmeid ajaleheartikleid ning kirjutan hetkel kaht kaastööd kogumikväljaande jaoks.
In addition, I published a number of articles in newspapers and I am currently working on two contributions for collected editions.
Üks neist on euro teemal (“Euro: minevik, olevik ja tulevik”) valuutateemalise kogumiku jaoks, mille toimetaja on Sara Eisen Bloombergist ja mis avaldatakse McGraw Hill’i poolt 2011. aasta lõpus.
One is on the Euro (“The Euro: Past, Present and Future”) for a compilation on currencies, edited by Bloomberg’s Sara Eisen, to be published by McGraw Hill at the end of 2011.
Teine kaastöö käsitleb finantskriisi ja arengumaid arenguabiteemalise kogumiku jaoks, mis avaldatakse 2012. aastal.
The other is on the financial crisis and developing countries for a compilation on development aid to be published in 2012.
Olen osalenud mitme majandus- ja rahandusküsimuse alase otsuse langetamisel riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil, neist olulisimad olid:
I have been party to many decisions at the national, European and international level in economic and financial matters; the most important were:
- Alates riigivõlakriisi puhkemisest mõnedes äärepoolsemates euroala riikides olen ma tugevalt osalenud kriisiohjamises, muu hulgas Euroopa finantsstabiilsusvahendi moodustamises, euroala majandusjuhtimise reformimises, Euroopa stabiilsusmehhanismi ettevalmistamises.
- Since the outbreak of the sovereign debt crisis in some peripheral Eurozone countries I have been heavily involved in the crisis management, including inter alia setting up the EFSF, reform of the economic governance of the Eu-rozone, preparing the ESM.
- Lehman Brothers’i kokkukukkumise järel 2008. aasta sügisel koordineerisin ma koos Jens Weidmanniga, kes töötas sel ajal kantsleri büroos, Saksamaa valitsuse reaktsiooni finantskriisile, mis hõlmas muu hulgas panga Hypo Real Estate (HRE) stabiliseerimist, finantsturgude stabiilsust käsitleva seaduse kavandamist, finantsturgude stabiliseerimisfondi, hiljem agentuuri (SoFFin/FMSA) moodustamist ning ministeeriumisisese juhtkomitee eesistujaks saamist.
- In the aftermath of the collapse of Lehman Brothers in fall 2008, I coordi-nated, together with Jens Weidmann, who at that time was at the Chancel-lor’s office, the German government’s response to the financial crisis, in-cluding inter alia stabilizing the bank Hypo Real Estate (HRE), drafting the law on financial market stabilisation, setting up the Financial Markets Stabi-lisation Fund and – later – agency (SoFFin/FMSA) and becoming Chairman of its inter-ministerial steering committee.
Selle raames tegelesin ma siis muu hulgas pankade WestLB ja Commerzbank juhtumitega.
In this capacity I then dealt inter alia with the WestLB and Commerzbank cases.
See ülesanne hõlmas siiski mitte ainult riiklikku tasandit, vaid ka reaktsiooni koordineerimist Euroopa (muu hulgas riigiabi aspektid) ja rahvusvahelisel tasandil.
This task involved, however, not only the national level, but also the European (i.a. state aid aspects) and international coordination of the response.
- Selleks, et takistada finantskriisi ülekandumist reaalmajandusele, otsustas Saksamaa valitsus 2009. aastal moodustada majanduse elavdamise paketi ning ma osalesin taas selle kujundamises ja rakendamises ning olin nn Saksamaa fondi (Deutschlandfonds) ministeeriumisisese juhtkomitee liige.
- To counteract the financial crisis spilling over to the real economy, the German government decided in 2009 to set up an economic stimulus package and I was again involved in its design and implementation and was a member of the inter-ministerial steering committee of the so called fund for Germany (Deutschlandfonds).
Seega tegelesin ma muu hulgas Opeli, General Motorsi Saksamaa haru päästmisega.
Thus, I dealt i.a. with the rescue of Opel, General Motor’s branch in Germany.
- Ma olen valmistanud ette ja osalenud kõigil G20 juhtide tippkohtumistel kuni praeguseni, tegeledes eelkõige finantskriisijärgse finantssüsteemi korrastamise ja reformikavaga.
- I prepared and participated in all G20 Leaders’ Summits until now dealing especially with the financial repair and reform agenda after the financial crisis.
Tähtsad tippkohtumised, mis toimusid enne seda, olid G8 tippkohtumine Kölnis 1999. aastal, kus käsitleti võla kahepoolset kergendamist ning G8 tippkohtumine Gleneagles’is 2005. aastal võla mitmepoolse kergendamise teemal.
Important summits before that were the 1999 Cologne G8 dealing with bilateral debt relief and the Gleneagles G8 summit in 2005 dealing with multilateral debt relief.
G20 tippkohtumisel Seoulis 2010. aastal osalesin ma olulisel määral Rahvusvahelise Valuutafondi reformipaketi kujundamisel.
At the G20 summit in Seoul in 2010, I was heavily involved in designing the IMF reform package.
- Mis puudutab finantsturgude regulatsiooni, tahaksin ma välja tuua, et ma juhtisin Saksamaa seisukoha kujundamist Euroopa tasandi läbirääkimisel näiteks finantsinstrumentide turgude direktiivi, ülevõtmispakkumiste direktiivi ja makseteenuste direktiivi üle 2007. aastal, kui Saksamaa tegutses nõukogu eesistujariigina.
- As regards financial markets regulation I would like to highlight that I was in charge of framing the German position for negotiations on the European level of – for example – the Markets in Financial Instruments Directive, the Directive on takeover bids and the Payment Services Directive during the German Council Presidency in 2007.
Riiklikul tasandil juhin ma näiteks varasemate projektide ja Basle 2 rakendamist.
On the national level I lead i.a. the implementation of the former projects and of Basle 2.
Kuidas Te säilitate oma sõltumatuse, tulles otse hr Schäuble osakonnast?
How will you keep your independence while coming straight away from Mr Schäuble's department?
On üsna mitmeid edukaid keskpankureid, kes alustasid oma kõnealust karjääri riigikassas või mõnes muus ministeeriumis, kuid kelle sõltumatuses keskpankurina sellele vaatamata ei kahelda.
There are quite a number of successful central bankers who started their respec-tive careers in the Treasury or in another Ministry, whose independence as cen-tral bankers is nevertheless undisputed.
Saksamaal kehtib see iseäranis Hans Tietmeyeri ja Jürgen Starki kohta, või kõige hiljutisema näitena Saksamaa Liidupanga presidendi Jens Weidmanni kohta, kes astus ametisse otse kantsleri kantseleist.
In Germany, this holds particularly true for Hans Tietmeyer and Jürgen Stark, or, to give a very recent example, for the President of the Bundesbank Jens Weidmann, who came into office straight from the Chancellor’s office.
Veel üks hiljutine näide on Klaas Knot, kes sai De Nederlandsche Bank’i juhatajaks, tulles otse Hollandi rahandusministeeriumist 2011. aasta juulis.
Another recent example is Klaas Knot who be-came Governor of De Nederlandsche Bank coming directly from the Dutch Ministry of Finance in July 2011.
Euroopa tasandil võib näiteks tuua Jean-Claude Trichet’ ja Mario Draghi ning isegi väljaspool Euroopat ei ole ebatavaline vahetada amet ministeeriumis keskpanga ametikoha vastu, viimased näited on Kanada keskpanga juhataja ja tema asetäitja, Mark Carney ja Tiff Macklem.
On the European level one can think of Jean-Claude Trichet and Mario Draghi and even beyond Europe, changing from a po-sition in the government to the central bank is not unusual, recent examples are the Governor of the Bank of Canada and his Deputy, Mark Carney and Tiff Macklem.
Veel üks näide on Lesetja Kganyago Lõuna-Aafrika reservpangast.
Another example is Lesetja Kganyago from the South African Re-serve Bank.
Ma olen veendunud, et mis tahes avaliku asutuse jaoks on ülimalt oluline, et institutsiooni mandaat, institutsionaalne taust ja kultuur ning institutsiooni ajalooline taust võetakse omaks kui enda omad.
I am convinced that it is crucial for any kind of public office that one adopts the mandate of the institution, the institutional context and culture as well as the his-torical background of the institution as one’s own.
Ma olen väga hästi tuttav Euroopa Keskpanga kui institutsiooni kõigi nende tahkudega, kuna ma teen tihedat koostööd Euroopa Keskpanga ja selle töötajatega mitmetes töörühmades, komiteedes ja olukordades alates selle loomisest ning isegi enne seda, kui eksisteeris Euroopa Rahainstituut.
And I am very familiar with all these aspects of the ECB as an institution, since I closely co-operated with the ECB and ECB staff in various groups, committees and settings since its es-tablishment and even before that with the European Monetary Institute.
Kui minust saab Euroopa Keskpanga juhatuse liige, kuulub mu lojaalsus eurole ja Euroopa Keskpangale.
If I shall become an ECB board member, my loyalty belongs to the Euro and the ECB.
Milliste juhteesmärkide poole püüdleksite oma ametiaja jooksul Euroopa Keskpangas?
What would be the guiding objectives you will pursue during mandate at the European Central Bank?
Juhtpõhimõte oleks Euroopa Keskpanga aluslepingu kohane mandaat, eelkõige Euroopa Keskpanga eesmärgid ja ülesanded.
The guiding principle will be the Treaty mandate of the ECB, especially the ob-jectives and the tasks of the ECB.
See tähendab, et esmane eesmärk on säilitada hindade stabiilsus ja – ilma et see piiraks hindade stabiilsust – toetada üldist majanduspoliitikat Euroopa Liidus.
This means the primary objective is to main-tain price stability and – without prejudice to price stability – to support the gen-eral economic policies in the Union.
Lisaks sooviksin ma esile tõsta EKP ülesannet anda oma panus finantssüsteemi stabiilsusesse, mis on aluslepingus sätestatud ühe juhteesmärgina.
In addition, I would like to highlight the ECB’s task to contribute to the stability of the financial system as laid down in the Treaty as another guiding objective.
Ma tegutsen sõltumatult kooskõlas EKP aluslepingu kohase mandaadiga, tegutsedes Euroopa Liidu kodanike ning iseäranis euroala kui terviku üldistes huvides.
I will act with independence in line with the Treaty mandate of the ECB, acting in the general interest of the citizens of the European Union and especially the Eurozone as a whole.
Ma olen täielikult teadlik, et ükski EKP juhatuse liige ei tohi tegutseda selle riigi esindajana, mille kodanik ta on.
I am fully aware that no board member of the ECB should act as an agent of the Member State he or she is citizen of.
Ma hindan kõrgelt pädevust, selgust, järjekindlust ja usaldusväärsust.
I highly value competence, clarity, coherence and credibility.
B. EKP rahapoliitika
B. ECB monetary policy
Kas soovitaksite teha selles muudatusi, ja kui jah, siis milliseid?
What changes, if any, would you promote?
Alusleping annab EKP-le mandaadi säilitada hindade stabiilsus keskpikas perspektiivis euroalal tervikuna.
The Treaty gives the ECB the mandate to maintain price stability over the me-dium term for the euro area as a whole.
Kui jälgida keskmist inflatsiooni alates ajast, kui EKP alustas rahapoliitika rakendamist, saab ainult järeldada, et EKP on olnud väga edukas.
Looking at the average inflation since the ECB started conducting monetary policy, one cannot but conclude that the ECB has been very successful.
Keskmine inflatsioonimäär euroalal püsib umbes 2% tasemel, võrreldes Saksa marga umbes 3% suuruse keskmise inflatsioonimääraga selle viimase 30 aasta jooksul.
The average inflation rate in the euro area stands at around 2% as compared to an average inflation rate of around 3% of the Deutsche Mark during its last 30 years.
Selline edu saavutati vaatamata mitmetele raskustele euroalal, alates kaubahindade suurest tõusust kuni inflatsioonisurve langemiseni, mida põhjustas väga tõsine ülemaailmne majanduslangus.
This success has been achieved despite numerous headwinds in the euro area, ranging from large increases in commod-ity prices to downward inflation pressure stemming from the very severe and global economic recession.
Veelgi tähtsam on avalikkuse ja finantsturgude tugev usk ja ühene usaldus sellesse, et EKP saavutab oma eesmärgi.
What is even more important is the strong believe and unambiguous trust of the public and financial markets that the ECB will meet its objective.
Inflatsiooniootused on kinnitatud tasemele, mis langevad kokku EKP nõukogu eesmärgiga hoida inflatsioonimäär keskpikas perspektiivis madalam kui 2%, kuid selle lähedal.
Inflation ex-pectations have been anchored around levels consistent with the Governing Council’s aim to maintain inflation rates below, but close to, 2% over the me-dium term.
Isegi tõsise majanduskriisi ajal, kui inflatsioonimäärad olid euroalal mõne kuu vältel negatiivsed, jäid keskpikas perspektiivis ettenähtud inflatsiooniootused püsima kooskõlas EKP nõukogu eesmärgiga.
Even in the period of the severe economic crisis, with inflation rates turning negative for a few months in the euro area, medium term inflation ex-pectations remained anchored, in line with the ECB’s Governing Council objec-tive.
See annab tunnistust EKP rahapoliitika väga kõrgest usaldusväärsusest, mis on keskpanga jaoks peamine väärtus.
This bears witness to the very high degree of credibility of the ECB’s monetary policy, which is the major asset for a central bank.
Ma ei näe põhjust seda edukat rahapoliitika suunda muuta.
I see no reason for changing this successful monetary policy course.
Tuginedes käesolevast kriisist õpitule, kas EKP peaks varade hinna muutumist eirama?
Building on the lessons from the current crisis, should the ECB disregard the evolution of asset prices?
Langus kaupade ja teenuste hindade inflatsiooni tasemes ja muutlikkuses on selge lihtsustatud tõsiasi, mis iseloomustab majandusarengu viimast 30 aastat kogu maailmas.
The decline in the level and in the variability of goods and service price inflation is a clear stylised fact that characterises the last 30 years of economic develop-ments across the world.
Üks tähtis tegur nende muutuste taga on otsustav paranemine poliitikat kujundavate institutsioonide kvaliteedis ning hindade stabiilsuse kui sotsiaalse väärtuse, mida tuleb kõigi kodanike huvides säilitada, laialdane aktsepteerimine.
One important factor behind these developments is the decisive improvement in the quality of the policymaking institutions and in the wide acceptance of price stability as a social value that ought to be preserved in the interest of all citizens.
Struktuurne muutus ka maailma majanduste üleilmastumise vormis on ilmselt aidanud kaasa hinnastabiilsuse saavutamisele, kuid tõhus poliitikakujundamine on jätkuvalt peamine tegur.
Structural change also in the form of globalisation of the world economies has probably contributed to the achievement of price sta-bility but sound policymaking remains the essential driver.
Siiski ei saa rahapoliitika pidada enesestmõistetavaks siseriiklikku kauba- ja teenusteinflatsiooni stabiilsust.
However, monetary policy cannot take for granted the stability of domestic good and service inflation.
Kõigi asjakohaste arengute väga täpne jälgimine on õigustatud.
Very close monitoring of all relevant developments is war-ranted.
Samal ajal on finantskriis, mis algas 2007. aasta keskel, kõigest viimane, äärmiselt tõsine sündmus, mis kinnitab seda, kui tähtis on keskpankade jaoks varahindade muutuse jälgimine.
At the same, the financial crisis that started in mid-2007 is only the last, ex-tremely serious episode that confirms how important it is for central banks to monitor asset price developments.
Rahvusvaheline arutelu finants- ja majanduskriisi üle teadusvaldkondades ja majanduspoliitika kujundajate hulgas on minu silmis viinud laialdase proaktiivse nägemuseni riigi ja keskpankade rollist, mis puudutab makromajanduslikke hälbeid üldiselt ja täpsemalt ebasoodsaid muutusi varahindades.
The international debate about the financial and economic crisis in academia and among economic policy makers, as I ob-serve it, led to a wide-spread pro-active view on the role of the state and of cen-tral banks when it comes to macro economic aberrations in general and unfa-vourable asset price developments in particular.
Strateegiat „oodata ja vaadata” on ilmselgelt kohandatud, või nagu professor Ottmar Issing just hiljuti seda tabavalt väljendas: „Küsimus, mida teha siis, kui mull ükskord lõhkeb, on jätkuvalt alles.
The strategy of “wait and see” has clearly been adjusted, or as Professor Ottmar Issing just recently accurately put it: “The question of what to do once a bubble bursts remains.
Kuid see peaks olema alles teisejärguline, juhul, kui suurema mulli tekkimist ei suudetud vaatamata kõigile pingutustele vältida.”
But it should come only second, in case the evolution of a major bubble in spite of all efforts could not have been prevented.”
See ei sarnane teatud varade hindade suunamisele, vaid väldib pigem seda, et jätkusuutmatud muutused varahindades arenevad täielikuks finantskriisiks, mis – isegi kaugel tulevikus – võiks potentsiaalselt takistada keskpanga võimet säilitada hindade stabiilsus ning võiks seetõttu olla väga kulukas toodangu ja hindade stabiilsuse seisukohalt.
This is not akin to targeting prices of certain assets, but rather to avoid unsus-tainable developments in asset prices to degenerate into full fledged financial crisis that – even far away in the future – could potentially hinder the ability of the central bank to maintain price stability and could, hence, be very costly in terms of output and price stability.
EKP rahapoliitiline strateegia kaasab varahindade dünaamika poliitilistesse kaalutlustesse, mitte eesmärgina, vaid pigem tulevase majandusliku aktiivsuse juhtiva näitajana oma mõju kaudu erinevate euroala osade jõukusele, kapitali hinnale ja bilansipositsioonidele.
The ECB’s monetary policy strategy incorporates asset price dynamics into the policy deliberations, not as a target, but rather as leading indicators of future economic activity through their impact on wealth, the cost of capital and the balance sheet positions of various euro area sectors.
Lisaks sellele võimaldab EKP rahapoliitika suunatus keskpikale perspektiivile võtta arvesse finantsstabiilsuse riske, mis võrreldes teiste majandusšokkidega tekivad tavaliselt pikemate perioodide jooksul.
Moreover, the medium-term orientation of the ECB’s monetary policy allows taking into consideration the risks to financial stability, which normally build-up over longer horizons com-pared to other economic shocks.
Eriti on võimalik EKP rahandusanalüüsi kontekstis jälgida vastasmõju hinnamoodustuse vahel varade turgudel ning krediidi ja likviidsuse loomise vahel finantssektoris, mis on tähtis ka seetõttu, et majanduslike tasakaalunihetega kaasneb tihti ülemäärane rahahulga ja laenude tõus.
In particular, within the context of the ECB’s monetary analysis it is possible to follow the interactions between price forma-tion in asset markets and credit and liquidity creation in the financial sector, not least as financial imbalances are often accompanied by excessive monetary and credit growth.
See teave aitab kaasa üldise hinnangu andmisele, mis kujundab EKP prognoosi hindade arengu kohta keskpikas kuni pikas perspektiivis.
This information contributes to the overall assessment shaping the ECB’s medium to long-term outlook for price developments.
Üldiselt tagab EKP rahandusstrateegia keskpikk orientatsioon ja rahandusanalüüsi oluline osa EKP rahapoliitika kujundamise laiemas stabiilsusele suunatud raamistikus selle, et majanduslike tasakaalunihete ja varahindade väärmoodustumise mõjule ja nende ületamisele pööratakse EKP rahapoliitiliste otsuste kavandamisel kohast tähelepanu.
Overall, the medium term orientation of the ECB’s monetary strategy and the prominent role of the monetary analysis within the ECB’s broader stability ori-ented framework for monetary policy making, ensures that the implications of financial imbalances and asset price misalignments and their unwinding are given due consideration in the ECB’s formulation of monetary policy decisions.
Kuidas mõjutab Teie arvates rahapoliitikat kaubahindade tõus?
How do you assess the consequences of rising commodity prices for monetary policy?
Kas rahapoliitika jaoks esineb vastuolu majandussurutisega võitlemise ja inflatsiooni (ootuste) osas valvsuse säilitamise vahel ?
Is there a conflict in terms of monetary policy between fighting the recession and remaining vigilant about inflation (expectations)?
Sellele küsimusele vastates on oluline eristada kaubahindade tõusu ajutisi ja kestvaid mõjusid ning seda, kas selliste mõjudega kaasneb teise laine mõjude põhjustamise oht.
In answering this question, it is essential to distinguish between temporary and lasting effects of commodity price increases and, whether they risk triggering second round effects.
Ajutiste mõjude korral ei pea rahapoliitika aktiivset rolli mängima, arvestades rahapoliitika keskpikka suunitlust.
In the case of temporary effects, monetary policy does not need to play an active role, given the medium-term orientation of monetary pol-icy.
Kaubahindade tõus on rahapoliitika jaoks tähtis aga juhul, kui kaubahinnad näitavad püsivat kasvutrendi või kui algsed ajutised mõjud hakkavad kujunema teise laine mõjudeks tarbijahinna inflatsioonile palkade ja hinnakujunduse kaudu ning kõrgemate inflatsiooniootuste kaudu.
Commodity price increases, however, are monetary-policy relevant in case of sustained upward trends in commodity prices or if the initial temporary ef-fects start being translated into second-round effects on consumer price inflation through wages and price-setting and through higher inflation expectations.
See võib aset leida näiteks palkade ja hindade indekseerimise teel varasema inflatsiooni alusel või üldisemalt inflatsiooniootusi mõjutada.
This could for instance take place on account of indexation of wages and prices to past inflation, or more generally affect inflation expectations.
Sellistel juhtudel oleks vaja rahapoliitilist hoiakut kohandada, et taastada hindade stabiilsus ja tagada inflatsiooniootuste kindel püsimine keskpikas perspektiivis.
An adjustment of the monetary policy stance could be required in these cases to return to a situa-tion of price stability and well-anchored inflation expectations over the medium term.
Küsimuse teisele poolele vastan, et pikemas perspektiivis ei ole majanduskasvu ja inflatsiooni vahel vastuolu.
On the second part of the question, there is no longer-term trade off between growth and inflation.
Keskpikas perspektiivis on hinnastabiilsuse säilitamine märkimisväärne ja vajalik panus, mida rahapoliitika saab anda, et soodustada jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomist euroala majanduses.
Maintaining price stability over the medium term is the central and necessary contribution monetary policy can make to fostering sus-tainable economic growth and job creation in the euro area economy.
Milline on Teie arvamus euroala rahandustingimuste heterogeensusest ja selle mõjust Euroopa Keskpanga ühtsele rahapoliitikale?
What is your view on the heterogeneity of monetary conditions across the euro area and its impact on unitary monetary policy of the ECB?
Teatud ulatuses heterogeensus on rahaliidus tavaline.
Some degree of heterogeneity is normal in a monetary union.