natgillin/translations-raw huggingface dataset:
toetab ettepanekut seada sisse energiapartnerlus Aafrikaga; kuid soovitab tungivalt seada sarnase partnerluse sisse ka Hiina ja Indiaga, pidades silmas kasvuhoonegaaside heitkoguste väga kiiret kasvu nendes riikides ja tungivat vajadust abistada neid suutlikkuse suurendamisel ning investeeringutes süsinikuvabadesse, vähese süsinikusisaldusega ja energiatõhusatesse tehnoloogiatesse (prioriteet on taastuvenergia), nõudes samal ajal kindlalt, et EL teeks asjaomaste piirkondadega koostööd troopiliste metsade hävitamise peatamiseks ning ergutaks selle asemel metsastamist ja metsa uuendamist; teeb lisaks ettepaneku hoogustada Venemaaga tehtavat energiakoostööd;
Supports the proposed energy partnership with Africa; however, strongly recommends that a similar partnership be established with China and India as well, bearing in mind the very rapid growth of GHG emissions in those countries and the urgent need to assist them in capacity-building as well as investments in carbon-free, low-carbon and energy-efficient technologies (the priority being renewables) while insisting that the EU work with the relevant regions to stop tropical deforestation and instead encourage afforestation and reforestation; proposes, furthermore, that energy cooperation with Russia be stepped up;
on arvamusel, et olulised heitkoguste vähendamise jõupingutused võivad käia käsikäes majandusarenguga ja on järgmistel aastakümnetel koguni säästva majandusarengu eeltingimus; kordab, et keskkonnatehnoloogiad võivad anda Euroopa Liidule konkurentsieelise, aidates samal ajal tugevalt kaasa heitkoguste vähendamisele; märgib, et keskkonnatehnoloogiad on seetõttu säästva arengu strateegia keskmes, mis sobib kokku ELi Kyoto protokollist tulenevate kohustustega ja Lissaboni strateegiaga;
Considers that significant efforts to reduce emissions can go hand in hand with economic development and are even a prerequisite for sustainable economic development in the coming decades; reiterates that environmental technologies can give the European Union a competitive edge while greatly contributing to emission reductions; notes that environmental technologies are, therefore, at the heart of a sustainable development strategy compatible with the EU's Kyoto commitments and the Lisbon Strategy;
rõhutab tegevusetuse hirmuäratavaid majanduslikke, sotsiaalseid ja tervishoiualaseid kulusid, millele juhiti muu hulgas tähelepanu Sterni ülevaates kliimamuutuste majandustegurite kohta; tuletab meelde, et tegevuse puudumine põhjustaks kahju, mis vastab 5–20 protsendile maailma SKTst aastas, samas kui mõistliku kliimapoliitika ja puhastesse tehnoloogiatesse investeerimise kulusid hinnatakse 0,5–1 protsendile maailma iga-aastasest SKTst kuni 2050. aastani, arvestamata kaasnevat kasu keskkonnale ja tervisele; tunnistab, et tegevusega viivitamine suurendab kahjuliku keskkonnamõju ohtu ja leevenduskulusid;
Underlines the appalling economic, social and health costs of inaction shown, inter alia, by the Stern Review on the economics of climate change; recalls that the absence of action would cause damage corresponding to 5-20% of global GDP per year, whereas the cost of a sound climate policy and investment in clean technologies is estimated at between 0.5% and 1% of global annual GDP up to 2050, without taking account of auxiliary environmental and health benefits; recognises that delaying action will increase the risk of adverse environmental effects and mitigation costs;
on seisukohal, et selle valdkonna teadusuuringuid tuleks tugevdada ja võtta vastu selged keskkonnaalase tulemuslikkuse eesmärgid, et ergutada paremate ja keskkonnahoidlikumate tehnoloogiate väljatöötamist ning kasutamist;
Takes the view that research in this field should be boosted and clear environmental performance targets should be adopted in order to encourage the development and use of better and more environment-friendly technologies;
jääb arvamuse juurde, et globaalsete heitkoguste vähendamine ei tohi tuua kaasa teisi ohte, nagu tuumarelva levik või terrorism; usub seepärast, et tuumaenergia peaks jääma väljapoole puhta arengu mehhanismi ja ühisrakendust või muid mehhanisme, mille eesmärk on anda heitkoguste vähendamise eest arengumaades tasu;
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; therefore believes that nuclear power should remain excluded from CDM/JI or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;
ergutab Euroopa kodanike tunduvalt suuremat otsest kaasamist leevendamispüüdlustesse;
Encourages much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen;
kutsub Euroopa Liitu ja selle liikmesriike uuesti üles võtma vastu auahne poliitika seoses arengumaadega sisseseatud tehnoloogiapartnerlustega ja puhta tehnoloogia siiretega arengumaadesse, aidates neil arendada oma majandust ja suurendades säästvamalt nende heaolu;
Calls again on the European Union and its Member States to adopt an ambitious policy of technology partnerships with and transfers of clean technologies to developing countries, helping them in developing their economies and increasing their welfare in a more sustainable way;
on mures ohu pärast, mida kliimamuutus ja tsunamid kujutavad olemasolevatele rannikualadel paiknevatele tuumarajatistele, ning palub komisjonil ja nõukogul selliseid ohte hinnata ja nendeks valmistuda ning vältida uute tuumarajatiste ehitamist rannikualadele;
Is concerned about the risks related to existing nuclear installations in coastal zones posed by climate change and tsunamis and calls on the Commission and Council to assess and prepare for such risks and avoid any new nuclear construction in coastal zones;
palub komisjonil hinnata kliimamuutuse tagajärgi maapinna temperatuuri tõusule, vihmade vähenemisele ja põhjavee seisukorrale; peab eriti oluliseks uurida biomassi allikana ja süsinikuvarudena toimiva haritava maa vähenemise mõju; rõhutab teatavate põllumajanduslike viljelemistavade tähtsust;
Calls on the Commission to evaluate climate change repercussions on the increase in ground temperature, the reduction of rains and the groundwater status; considers it especially important to study the effects of the reduction of the area of cultivable land as a source of biomass and as a carbon pool; underlines the importance of certain agricultural management practices;
nõuab, et kõik Euroopa Parlamendi asjaomased komisjonid ja delegatsioonid teeksid kliimamuutuse alal tihedat koostööd, nii et tööstuspoliitika, energiapoliitika ja transport, põllumajandus, teadusuuringud ja areng ning muud algatused oleks paremini kooskõlastatud kliimamuutusealaste eesmärkidega ning kliimamuutuse küsimus tõstatataks regulaarselt parlamentidevaheliste delegatsioonide tasandil ja Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi kontekstis;
Calls for all of its relevant committees and delegations to work together closely on climate change, so that its industrial policy , energy policy and transport, agriculture, research and development and other initiatives are better coordinated with climate change targets, and so that climate change is regularly raised at interparliamentary delegation level and in the context of the Transatlantic Legislative Dialogue;
kutsub 2007. aasta mõlemat eesistujariiki üles tagama kliimamuutuse küsimuse hoo edasist suurendamist, tõstes samal ajal poliitiliste kohustuste taset ja rahvusvaheliste partnerite arvu protsessis rahvusvahelisel tasandil;
Calls on the two Presidencies in 2007 to ensure that the momentum on climate change is accelerated, whilst increasing the level of political commitment and the number of international partners within the process at international level;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega levitada seda kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
Esitaja(d): Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo and Helmuth Markov
panus Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga
on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
Euroopa Parlamendi resolutsioon panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga
European Parliament resolution on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy
võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2005. aasta teatist "Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised: ühenduse Lissaboni programm" (KOM(2005)0330);
having regard to the Commission communication of 20 July 2005 entitled ‘Common actions for growth and employment: the Community Lisbon Programme’ (COM(2005)0330),
võttes arvesse liikmesriikide esitatud 25 riiklikku Lissaboni reformikava;
having regard to the 25 national Lisbon Reform Programmes as presented by the Member States,
võttes arvesse komisjoni ühenduse Lissaboni programmi rakendamist 2006. aastal;
having regard the 2006 implementation of the Commission's Community Lisbon Programme,
võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2006. aasta dokumenti „Tööhõive Euroopas 2006. aastal”;
having regard to the Commission's ‘Employment in Europe 2006’ report of 6 November 2006,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni 6. novembril 2006. aastal koostatud 2006. aasta sügise majandusprognoose;
having regard to the Commission's autumn 2006 economic forecasts of 6 November 2006,
võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2006. aasta teatist „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” (KOM(2006)0708);
having regard to the Commission communication of 22 November 2006 entitled ‘Modernising labour law to meet the challenges of the 21st century’ (COM(2006)0708),
võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta ettepanekut seoses energiapoliitika ja kliimamuutustega;
having regard to the Commission proposals of 10 January 2007 concerning energy policy and climate change,
võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu, 23. ja 24. märtsi 2001. aasta Stockholmi Euroopa Ülemkogu, 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona Euroopa Ülemkogu ning 22. ja 23. märtsi 2005. aasta, 15. ja 16. detsembri 2005. aasta ning 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;
having regard to the Presidency conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005, 15 and 16 December 2005 and 23 and 24 March 2006,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2005. aasta ja 15. märtsi 2006. aasta resolutsioone Lissaboni strateegia vahehindamise kohta;
having regard to its resolutions of 9 March 2005 and 15 March 2006 on the mid-term review of the Lisbon Strategy,
Aeglane majanduskasv, kõrge töötuse määr, suurenev vaesus ja ebavõrdsus – pilt EList 7 aastat pärast Lissaboni tippkohtumist
Sluggish Growth, high unemployment, increasing poverty and inequalities - an EU p ortrait, 7 years after the Lisbon Summit
märgib murega, et alates 2000. aastast on Euroopa Liidu nuhtluseks olnud aeglane majandus- ja tööhõivekasv, kasumlikkuse kandumine töötajatelt tööandjatele, jätkuvalt kõrge töötuse tase, vaesus, sotsiaalne tõrjutus, ebakindel töö ning sissetulekute ebavõrdsus; märgib, et kasumi osakaal võrreldes eurotsooni SKTga on euroalal lähenemas viimase 25 aasta kõrgeimale tasemele, samas kui töötasu osakaal on aastakümnelt aastakümnele vähenenud;
Notes with deep concern that since 2000 the EU has been plagued by sluggish economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to employers and the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, precarious work and income inequality; notes that, in contrast, the profit share as a proportion of GDP in the Euro area is currently close to its highest for at least 25 years, whilst the wage share has been declining decade by decade;
märgib, et keskmine majanduskasv on EL-15s aastakümnelt aastakümnele aeglustunud; tuletab meelde, et alates 2000. aastast oli ELi keskmine majanduskasv 1,4%, mis jäi alla ajavahemiku 1991–2000 2,6%le; märgib, et prognoosid näitavad uut majanduskasvu aeglustumist pärast 2006. aastat ning et majanduse elavnemist ei ole oodata;
Notes that the average economic growth in EU-15 has decelerated decade after decade; recalls that since 2000 average economic growth in the EU has been 1.4%, below the 2.6% of the period 1991-2000; notes that forecasts point to a new deceleration of economic growth after 2006, showing that the recovery should not be taken for granted;
märgib, et ajavahemikul 2000–2005 suurenes ELis töötus ühe miljoni inimese võrra, ning samas suurenes tohutult ebakindla töö osakaal – tähtajalise lepinguga töötas üle 4,7 miljoni töölise ning lisaks tegi vähemalt 1,1 miljonit inimest mittevabatahtliku osalise tööajaga tööd; rõhutab, et isegi kui töötuse määra vähenemist näitavad prognoosid paika peavad, on ELis ikkagi jätkuvalt vastuvõetamatult suur hulk – 17 miljonit – töötut; märgib, et 25% tööjõust töötab mittetüüpiliste lepingutega (tähtajalised, osalise tööajaga, ooteajaga ja ilma tööajata töölepingud, samuti ajutised esinduslepingud ning vabakutseliste lepingud) ning koos füüsilisest isikust ettevõtjatega moodustab see koguni 41% kogu tööjõust, mis näitab, kui ebakindlaks on ELis töötingimused praeguseks muutunud;
Notes that from 2000 to 2005 the EU's number of unemployed increased by one million, in parallel with a huge increase in precarious work, more than 4.7 million workers with fixed-term contracts and at least 1.1 million more in involuntary part-time jobs; stresses that, even if forecasts that point to a reduction in the unemployment rate are confirmed, it will still persist at an unacceptable level of 17 million unemployed in the EU; notes that 25% of the workforce are under atypical types of contract (fixed-term, part-time, on-call, zero-hour, temporary agencies and freelance), 41% if the self-employed are taken into account, which shows how precarious labour conditions have now become in the EU;
rõhutab, et sissetulekute ebavõrdsus on alates 2000. aastast suurenenud – 20% rikkaimate ja 20% vaeseimate sissetulekute vahe suurenes 4,5 korralt 4,8 korrani; tuletab meelde, et pärast 2000. aastat langes ELis keskmise reaalpalga kasv 0,7%le võrreldes ajavahemikul 1995–2000 toimunud 1,2% kasvuga; rõhutab, et alates 2000. aastast kandsid töötajad 33% kasumlikkusest tööandjatele;
Points out that income inequalities have risen since 2000, the ratio between the 20% richest and the 20% poorest increased from 4.5:1 to 4.8:1; recalls that after 2000 average real wage growth in the EU dropped to 0.7% in comparison with the 1.2% average growth of the period 1995-2000; stresses that since 2000 workers have transferred 33% of their productivity gains to employers;
märgib sügava murega, et vaesumisohu näitaja on EL-15s suurenenud 15%lt 2000. aastal 17%ni 2004. aastal, mis tähendab ELi rikkaimates riikides vaeste arvu suurenemist peaaegu 9 miljoni inimese võrra; rõhutab, et ELis elab peaaegu 72 miljonit inimest allpool vaesuspiiri ning peaaegu pooli neist ohustab alaline vaesus, kusjuures vastuvõetamatult suur arv vaeseid on lapsed ja vanurid;
Notes with deep concern that at-risk-of-poverty rates have increased from 15% in 2000 to 17% in 2004 for EU-15, which means an increase of almost 9 million poor in the richer countries of the EU; points out that in the EU there are about 72 million people below the poverty line and almost half of them at risk of persistent poverty, with an unacceptably high number of poor being children and elderly people;
Uus-liberalismi tagajärjed – praegune majandus- ja rahanduspoliitika tuleb peatada
The consequences of neoliberalism - a break is need ed with current economic and monetary policies
rõhutab, et 2000. a märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul määratletud Lissaboni strateegia, millel oli Euroopa kahe peamise tööandjate organisatsiooni – UNICE (Euroopa Tööandjate Föderatsioon) ja ERT – selge toetus, on olnud Euroopa Liidu peamine vahend munitsipaalettevõtete ja avalike teenuste liberaliseerimise ja erastamise edendamisel, tööturu paindlikkuse ja kohanemisevõime edendamisel, ning mõõdukamate palkade ja sotsiaalkindlustuse, sealhulgas pensionite ja tervishoiu valdkonna avamisel erasektorile; kahetseb, et Lissaboni strateegia taaselustamine 2005. aastal rõhutab veelgi uus-liberaalset sisu ning tuletab meelde, et see sisu on võetud üle kõikide liikmesriikide vastavatesse riiklikesse arenguprogrammidesse, mis ohustab sotsiaalset mõõdet ning eirab ELi erinevate liikmesriikide majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid probleeme;
Stresses that the Lisbon Strategy defined by the European Council of March 2000 – which had the clear support of the major European employers' organisations, UNICE and ERT – has been the main tool within the EU to promote the liberalisation and privatisation of public utilities and services, the flexibility and adaptability of labour markets, wage moderation and the opening-up to private interests of the bulk of social security provisions, including pensions and health; regrets that the so-called revival of the Lisbon Strategy in 2005 accentuates even more the neo-liberal content and recalls that this content has been translated into concrete national reform programmes by all Member States, putting at risk the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different Member States in the EU;
rõhutab, et ühenduse Lissaboni programm ja riiklikud reformiprogrammid ülevaadatud Lissaboni strateegia raames on vahendid, mille abil saab põhjendada ja käivitada samad struktuurireformid kõikides liikmesriikides, sealhulgas tööturu ja sotsiaalse kindlustusega seotud reformid, millel on tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning, mida tugevdavad ühtsed suunised ning stabiilsuse ja kasvu pakt; on seisukohal, et need reformid ohustavad töötajate, pensionäride, avalike teenuste kasutajate ning tarbijate õigusi;
Stresses that the Community's Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, which will have serious economic and social consequences, strengthened even more by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact; considers that these reforms will jeopardise the rights of workers, pensioners, public-service users and consumers;
võtab teadmiseks komisjoni iga-aastase arenguaruande ning kahetseb komisjoni põhiprioriteetide erapoolikust avatud äripotentsiaali ja erainvesteeringute suhtes, eriti:
Notes the Commission’s Annual Progress Report and regrets the bias that the Commission shows in its fundamental priorities towards unlocking business potential and private investment, in particular by:
i) õigustades sotsiaalkindlustuse edasist erastamist, sotsiaalse kasu vähendamist ning kohustusliku ja kehtiva pensioniea tõstmist;
(i) providing justification for further privatising social security, reducing social benefits and increasing the statutory and effective retirement age,
ii) nõudes kooskõlas komisjoni tööõiguse rohelise raamatu soovitustega tööturu paindlikkuse suurendamist „paindlikkuse ja turvalisuse” uue kontseptsiooni kaudu võrdselt „tööalase konkurentsivõime” kontseptsiooniga;
(ii) insisting on further flexibility in the labour market with the new concept of ‘flexicurity’ on a par with ‘employability’, in line with the recommendations of the Commission's Green Paper on Labour Law,
iii) sidudes teadusuuringutesse ja haridusse tehtavad investeeringud vabaturu muutliku olukorraga ning seeläbi õigustades teadmiste, hariduse ja teadusuuringute (Bologna protsess) tulutoovust;
(iii) connecting investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commoditisation of knowledge, education and research (Bologna process),
rõhutab, et Lissaboni strateegia eesmärgid – majanduskasvu suurenemine keskmiselt 3%, täistööhõive saavutamine, luues 20 miljonit uut töökohta, teadus- ja arendustegevuse kulutuste suurendamine 3%ni ühenduse SKTst – on suuresti saavutamata; märgib, et vastavalt komisjoni andmetele on majanduskasv olnud peaaegu pool seatud eesmärgist, töökohtade loomisel on saavutatud veerand seatud eesmärgist (arvestamata loodud töökohtade kvaliteeti, tööjõu suurenemist ning praegust kõrget töötuse taset) ning kulutused teadus- ja arendustegevusele on olnud vähem kui 2% SKTst, nagu see oli ka 2000. aastal;
Stresses that the Lisbon Strategy has been largely unsuccessful in achieving its proclaimed goals of average economic growth of 3%, full employment by creating 20 million new jobs and achieving an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP; notes that, according to Commission data, the average economic growth has been almost half the target rate, the number of jobs created have been about a quarter of the target (without taking into account the quality of the jobs created, the growth of the labour force and the existing high unemployment figure) and R&D expenditure has been below 2% of GDP at the same level as in 2000;
rõhutab, et käimasolev turgude liberaliseerimise ning munitsipaalettevõtete erastamise protsess ei ole kaasa toonud märkimisväärset edasiminekut hindade, teenuste kvaliteedi või riiklike kulutuste osas; märgib, et vastupidiselt on tarbijate ja avalike teenuste kasutajate ühendused täheldanud hindade kasvu, teenuste kvaliteedi langust ning nende maksumuse tõusu; märgib lisaks, et liberaliseerimine on kaasa toonud töökohtade vähenemise vastavates sektorites ning eramonopolide tekke, mis seab ohtu töötajate, avalike teenuste kasutajate ja tarbijate õigused;
Stresses that the ongoing process of liberalising markets and privatising public utilities has not brought any visible gains in terms of prices, service quality or a reduction in public expenditure; notes, on the contrary, that consumers’ and public-service users’ associations have reported price increases, a drop in the level of service quality and increases in the cost of provision; notes, furthermore, that liberalisation has contributed to the destruction of jobs in the sectors affected and the creation of private monopolies that put the rights of workers, public-service users and consumers at risk;
on seisukohal, et ELi rahandus- ja maksupoliitika on olnud piirav, tulenedes hinnastabiilsuse ning eelarve konsolideerimise üldisest eesmärgist, mis on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga; rõhutab, et euro kasutuselevõtu nominaalse lähenemise protsessil ning edasisel kasutamisel on olnud negatiivne mõju majandus- ja tööhõive kasvule, sotsiaalsele ja majanduslikule ühtekuuluvusele, ELi liikmesriikide vahelisele tegelikule lähenemisele ning riiklikele investeeringutele, seades ohtu praeguse majanduse aeglase taastumise ning töötusega võitlemise;
Considers that monetary and fiscal policy in the EU has been restrictive, with its overarching objective of price stability and budget consolidation in line with the Stability and Growth Pact; stresses that the process of nominal convergence towards the Euro and what followed has had a negative impact on economic and employment growth, on social and economic cohesion and real convergence between the Member States of the EU, on public investment, putting at risk the current meagre economic recovery and the fight against unemployment;