natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et Euroopa põhiseaduse lepingule lisatud deklaratsioonis 30 on öeldud, et "kui kaks aastat pärast Euroopa põhiseaduse lepingule allkirjutamist on neli viiendikku liikmesriikidest selle ratifitseerinud, kuid ühel või mitmel liikmesriigil on ratifitseerimisel tekkinud raskusi, arutab küsimust Euroopa Ülemkogu";
declaration 30 annexed to the Treaty Establishing a Constitution for Europe, states that 'if 2 years after the signature of the Treaty Establishing a Constitution for Europe, four fifth of the Member States have ratified and one or more Member States have encountered difficulties with proceeding with ratification, the matter will be referred to the European Council',
arvestades, et on vaja austada nii neid liikmesriike ja nende elanikke, kes on põhiseaduse ratifitseerinud, kui ka neid, kes ei ole seda teinud, ning analüüsida hoolikalt Prantsusmaa ja Madalmaade eitava vastuse põhjuseid;
it is necessary to respect those Member States and their peoples which have ratified the Constitution as well as those which have not, and to analyse carefully the reasons for the negative results in France and the Netherlands,
arvestades, et ei-hääled tunduvad olevat pigem lahkarvamuse väljendamine liidu praeguse olukorra suhtes kui konkreetne vastuseis põhiseaduse reformidele, aga paradoksaalselt on ei-häälte tulemus praeguse olukorra säilitamine ning reformi tõkestamine;
the No votes appear to have been rather more an expression of dissent at the present state of the Union than a specific objection to the constitutional reforms, but, paradoxically, the result of the Noes is to maintain the status quo and block reform,
arvestades, et Euroopa Ülemkogu kinnitas seda analüüsi, võttes oma 18. juuni 2005. aasta deklaratsioonis seisukoha, et "need tulemused ei sea kahtluse alla kodanike seotust Euroopa ülesehitamisega", vaid et "kodanikud on sellest hoolimata väljendanud muresid ja probleeme, mida tuleb arvesse võtta"; seega otsustas Euroopa Ülemkogu "järelemõtlemisajal ... võimaldada laialdast arutelu, mis toimuks kõigis meie riikides ning kaasaks kodanikke, kodanikuühiskonda, sotsiaalpartnereid, riikide parlamente ja parteisid"; valitsusjuhid leppisid kokku, et 2006. aasta esimesel poolel "annavad nad riiklikele aruteludele üldise hinnangu ning lepivad kokku, kuidas jätkata";
the European Council confirmed this analysis by taking the view, in its Declaration of 18 June 2005, that 'these results do not call into question citizens" attachment to the construction of Europe' but that 'citizens have nevertheless expressed concerns and worries which need to be taken into account'; the European Council therefore decided on a 'period of reflection ... to enable a broad debate to take place in each of our countries, involving citizens, civil society, social partners, national parliaments and political parties'; the heads of government agreed that in the first half of 2006 they would 'make an overall assessment of the national debates and agree on how to proceed',
arvestades, et selles deklaratsioonis teatasid valitsusjuhid, et ratifitseerimisprotsess võib jätkuda, ning samuti leppisid kokku, et põhiseaduse jõustumise algset ajakava (1. november 2006) pikendatakse;
in that Declaration, the heads of government declared that the ratification process could continue, and also agreed that the original timetable for the entry into force of the Constitution (1 November 2006) would be extended,
arvestades, et samas ei andnud Euroopa Ülemkogu järelemõtlemisperioodile selget sihti ega määratlenud ei meetodeid ega raamistikku selle arutelu kohta järelduste tegemiseks ning on sellest peale näidanud üles nii poliitilise tahte puudumist kui suutmatust ergutada ja juhtida Euroopa dialoogi;
the European Council, however, failed to give a clear focus to the period of reflection or to define the methods and the framework for drawing conclusions from this debate, and has since been seen to lack both the political will and the capacity to stimulate and manage the European dialogue,
arvestades, et 2005. aasta detsembris tegi Euroopa Ülemkogu komisjonile ülesandeks anda "täielik ja kõikehõlmav ülevaade ELi kulutuste, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika, ning ELi vahendite, sealhulgas Ühendkuningriigi tagasimakse, kõikide aspektide kohta" 2008–2009;
the European Council in December 2005 charged the Commission with delivering a 'full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP, and of resources, including the UK rebate' in 2008/2009,
arvestades, et järelemõtlemisperiood on alanud aruteludega pigem konteksti kui teksti üle sellistel teemadel nagu Euroopa sotsiaalmudeli tulevik, Euroopa majanduse väljavaated, laienemise kiirus, keskmise tähtajaga eelarve ja ühtne turg kõigi teenuste puhul, nii et kõik teemad on silmatorkavalt rõhutatud;
the period of reflection has started with debates on the context rather than the text, with issues such as the future of the European social model, European economic prospects, the speed of enlargement, the medium term budget and the single market in services, all featuring prominently,
arvestades, et komisjon on avaldanud oma panuse järelemõtlemisperioodi eesmärgiga taastada avalikkuse usaldus Euroopa Liidu vastu, toetades riiklikke arutelusid ja edendades algatusi liidu tasandil, aga see ei tohiks takistada kõiki Euroopa poliitilisi institutsioone tegemast ühiseid jõupingutusi või kasutamast juhtimisstiili, mille puhul võetakse tõsiselt põhiseaduse tähtsust ja nende eeltingimuste poliitilist reaalsust, millest sõltub selle edu;
the Commission has published its contribution on the period of reflection with the aim of restoring public confidence in the European Union by supporting national debates and promoting initiatives at community level, but this should not prevent all of Europe's political institutions from making a combined effort or from exercising leadership which takes seriously the strategic importance of the Constitution and the political reality of the preconditions upon which its success depends,
arvestades, et kinnitab veel kord oma veendumust, et Nice'i leping ei ole Euroopa integratsiooniprotsessi jätkumiseks elujõuline alus;
Reaffirms its conviction that the Treaty of Nice is not a viable basis for the continuation of the European integration process;
kinnitab oma kohustust saavutada põhiseaduse osas liigselt viivitamata kokkulepe, mis tugevdab parlamentaarset demokraatiat, läbipaistvust ja õigusriiki, tugevdab põhiõigusi, arendab kodanikutunnet ja parandab laienenud liidu võimet toimida tõhusalt nii oma piiride sees kui nendest väljaspool; kardab, et ilma kokkuleppeta põhiseaduse osas ei ole liidul võimalik oodata oma kodanikelt toetust, säilitada integreerumise hoogu ega saada maailmaasjades usaldusväärseks partneriks; tuletab meelde oma toetust Euroopa põhiseaduse lepingule, millega need eesmärgid saavutada; kutsub ka Euroopa Ülemkogu üles juunis 2006 pühalikult teatama samast kohustusest saavutada põhiseaduse osas kokkulepe Euroopa tuleviku kohta;
Confirms its commitment to achieving without undue delay a constitutional settlement which strengthens parliamentary democracy, transparency and the rule of law, anchors fundamental rights, develops citizenship, and enhances the capacity of the enlarged Union to act effectively at home and abroad; fears that without such a constitutional settlement it will not be possible for the Union to expect the support of its citizens, to maintain the momentum of integration and to become a credible partner in world affairs; recalls its endorsement of the Treaty establishing a Constitution for Europe as achieving these objectives; calls also on the European Council of June 2006 solemnly to declare the same commitment to a constitutional settlement on the future of Europe;
tunnistab, et põhiseaduse ratifitseerimine on praeguseks takerdunud raskustesse, mis võivad osutuda ületamatuteks, kui ei võeta meetmeid, et tulla vastu Prantsusmaal, Madalmaades ja mujal väljendatud muredele;
Acknowledges that the ratification of the Constitution has now encountered difficulties which may prove to be insurmountable unless measures can be taken to meet the concerns expressed in France, the Netherlands and elsewhere;
rõhutab, et liitu ei ole pärast Bulgaaria ja Rumeenia liitumist võimalik Nice'i lepingu alusel rohkem laiendada;
Stresses that it is not possible to further enlarge the Union after the accession of Bulgaria and Romania on the basis of the Treaty of Nice;
tuletab meelde, et poliitilised probleemid ja institutsionaalne nõrkus, millega tegelemiseks konvent loodi, jätkuvad – ja õigupoolest süvenevad –, juhul kui ja kuni ei jõustata Euroopa põhiseaduse lepingus kätketud reforme;
Recalls that the political problems and institutional weakness that the Convention was set up to address will persist – and, indeed, grow – unless and until the reforms enshrined in the Treaty establishing a Constitution for Europe are brought into force;
märgib, et paljud väljendatud mured seostuvad rohkem konteksti üldiste ja konkreetsete probleemidega kui teksti endaga; arvab, et kui selliste küsimuste puhul saavutatakse edu, muudab see kergemaks teksti puudutavate lahenduste leidmise;
Notes that many of the concerns expressed relate more to general and specific problems of context than to the text itself; considers that if progress can be made in such issues, it will be easier to find a solution regarding the text;
on vastu ettepanekutele asutada teatud liikmesriikide tuumikrühmad sel ajal, kui põhiseadusega seotud protsess on alles käimas; taunib igasuguseid soovitusi, et väljaspool ELi süsteemi võiks luua teatud liikmesriikide liite; tuletab meelde, et tõhustatud koostöö peab soodustama liidu eesmärkide saavutamist, kaitsma selle huve ja tugevdama selle integratsiooniprotsessi ning olema alati avatud kõikidele liikmesriikidele; rõhutab lisaks, et niisuguse koostöö võimalik loomine ei tohiks toimuda nende jõupingutuste arvelt, mille eesmärk on põhjendamatu viivituseta jõuda Euroopa Liidu põhiseaduseni;
Resists proposals to establish core groups of certain Member States while the constitutional process is still in train; deplores any suggestion that coalitions of certain Member States could be formed outside the EU system; points out that forms of enhanced cooperation should promote the achievement of the Union's aims, preserve its interests and reinforce the process of integration, and be open to all the Member States at any time; also stresses that these possible forms of cooperation should not be implemented to the detriment of the efforts being made to arrive at a Constitution for Europe without undue delay;
hoiatab, et põhiseaduse valikulisel rakendamisel põhinev strateegia võib hävitada konsensuse, tänu millele saavutati tasakaal institutsioonide ja liikmesriikide vahel, süvendades sellega usalduskriisi;
Warns that a strategy based on the selective implementation of the Constitution risks destroying the consensus that achieved a balance between the institutions and among Member States, thereby aggravating the crisis of confidence;
märgib, et selles etapis saab alustada vaid piiratud arvu demokraatlikke reforme asutamislepingut muutmata, vaadates läbi ainult kodukorra või institutsioonidevahelise kokkuleppe – näiteks nõukogu õigusloome läbipaistvus, kodanikualgatuse vormi kasutuselevõtt, komiteemenetluse täiustamine, üleminekuklauslite täielik kasutamine justiits- ja siseasjades ning kõigi riikide parlamentide veel rangem kontroll valitsuste tegevuse üle ELi asjades;
Notes that there are only a limited number of democratic reforms that can be introduced at this stage without treaty change but by revision of rules of procedure or inter-institutional agreement – such as transparency of law-making in the Council, introduction of a form of citizens" initiative, improvements to the comitology procedure, full use of the 'passerelle' clauses in the field of justice and home affairs, and the more rigorous scrutiny by each national parliament of its government's conduct of EU affairs;
teeb ettepaneku kasutada praegust järelemõtlemisperioodi põhiseaduse projekti taasalustamiseks ulatusliku avaliku arutelu põhjal Euroopa integratsiooni tuleviku üle; otsustab, et käesolev Euroopa dialoog – mille tulemustesse ei peaks eelarvamusega suhtuma – peaks selgitama, süvendama ja demokratiseerima põhiseadust puudutavat konsensust, vastama kriitikale ning leidma lahendusi seal, kus ootused on jäänud täitmata;
Proposes to use the current period of reflection to re-launch the constitutional project on the basis of a broad public debate about the future of European integration; resolves that this European dialogue – whose results should not be prejudged – should aim to clarify, deepen and democratise the consensus around the Constitution and address criticisms and find solutions where expectations have not been met;
tervitab uue ulatusliku arutelu algust liidu poliitika suuna üle, aga rõhutab, et see peab toimuma põhiseaduse kriisist ülesaamise kontekstis ning et poliitikat puudutavad ettekirjutused ELi tasemel peavad olema otseselt seotud ELi institutsioonide reeglite, volituste ja menetlustega, samuti liikmesriikide poolt ELile antud pädevustega ning peaksid tuvastama küsimused, mis on ühised kogu Euroopas;
Welcomes the beginnings of a broad debate about the Union's policy direction but stresses that this must take place within the context of overcoming the constitutional crisis, and that policy prescriptions at EU level must relate directly to the rules, powers and procedures of the EU institutions as well as to the competences conferred on the EU by the Member States and should identify the issues that are common throughout Europe;
soovitab, et see uus dialoog, mida peaks vaatlema võimalusena edendada Euroopa demokraatiat, tuleks korraldada ja koordineerida kogu liidus, see peaks olema üles ehitatud ühiste teemade kaupa realistlike etappidena vastavalt kokkulepitud hindamisraamistikule ja kavandatud selliselt, et see viiks otsustavate poliitiliste valikuteni;
Suggests that this new dialogue, which should be seen as a chance to promote European democracy, should be conducted and coordinated across the Union, structured by common themes and in realistic stages according to an agreed framework for evaluation, and designed to lead to decisive political choices;
nõuab kindlalt, et nii Euroopa kui riiklikud raamistikud hõlmaksid avalikku arutelu; hoiatab, et kitsalt keskendunud riigisisesed arutelud ei suuda rahvuslikke stereotüüpe oluliselt muuta ja et pealesunnitud, poliitiliste eesmärkideta dialoog muutub ebamääraseks, koguni mõttelagedaks, põhjustades seetõttu Euroopa kodanike kasvavat rahulolematust;
Insists that the public debate be engaged within both the European and the national framework; warns that narrowly focused national debates will do little to change national stereotypes, and also that an imposed dialogue without political goals would become nebulous, even vacuous, thereby giving rise to increased disaffection on the part of European citizens;
teeb ettepaneku, et Euroopa Parlament ja siseriiklikud parlamendid korraldaksid ühiselt konverentse(" parlamentaarseid foorumeid"), et ergutada arutelu ja samm-sammult kujundada vajalikke poliitilisi järeldusi; kutsub ka teisi ELi institutsioone foorumitesse panustama;
Proposes that the European Parliament and national parliaments should jointly organise conferences – 'Parliamentary Forums' – in order to stimulate the debate and to shape, step by step, the necessary political conclusions; will invite the other EU institutions to contribute to the Forums;
tunnistab põhiseaduse projekti teise tagasilöögi vältimise olulist tähtsust Euroopa Liidu ja eelkõige parlamendi jaoks; võtab endale seetõttu kohustuse mängida koos siseriiklike parlamentidega Euroopa dialoogis juhtivat rolli, eelkõige liidu ees seisva iga olulise küsimuse kohta "Euroopa raamatu" avaldamisega, mida võib kasutada Euroopa ühise mallina riigisisestes aruteludes ja mis peaks koos riikide parlamentide panusega olema aluseks arupidamisteks parlamentaarsetel foorumitel;
Recognises the critical importance for the European Union and in particular for Parliament of avoiding another setback in the constitutional process; commits itself therefore to playing a leading role in the European dialogue in association with the national parliaments, in particular by publishing 'European Papers' on each of the big issues facing the Union, which may be used as a common European template for the national debates and which, together with contributions from national parliaments, should be used as the basis for the deliberations of the Parliamentary Forums;
tunnistab, et poliitilistele institutsioonidele on strateegiliselt tähtis julgustada meediapoolset ennetavat suhtumist (eriti televisiooni, ajakirjanduse ja kohalike raadiojaamade puhul) ning kaasata neid arutelu avalikustamise ja intensiivistamise eesmärgil;
Recognises that it is strategically important for political institutions to encourage a pro-active attitude on the part of the media (in particular television, the press and local radio) and to enlist them for the purpose of publicising and intensifying the debate;
teeb ettepaneku kutsuda esimene parlamentidevaheline foorum kokku 2006. aasta kevadel enne juunis toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist, et kuulata ära nii siseriiklike parlamentide kui Euroopa Parlamendi liikmed, kuna foorumi eesmärk on anda Euroopa Ülemkogule igakülgseid soovitusi selle kohta, kuidas liit peaks edasi toimima, et leida tee kriisist väljumiseks;
Proposes that a first interparliamentary Forum be convened in the spring of 2006, in advance of the June meeting of the European Council, in order to hear parliamentarians, both national and European, the aim being to make comprehensive recommendations to the European Council about how the Union should proceed to find the way out of the crisis;
teeb ettepaneku, et esimesel parlamentaarsel foorumil selgitataks välja piiratud arv Euroopa tulevikku ja liidu valitsemist puudutavaid prioriteetseid küsimusi, millega tegeletaks edasi järgnevatel foorumitel ja ulatuslikuma avaliku arutelu käigus, näiteks:
Proposes that the first Parliamentary Forum should identify a limited number of priority questions about the future of Europe and the governance of the Union which should be addressed in subsequent Forums and in the broader public debate, such as:
mis on Euroopa integratsiooni eesmärk?
what is the goal of European integration?
mis rolli peaks Euroopa maailmas etendama?
what role should Europe have in the world?
milline on Euroopa sotsiaalse ja majandusmudeli tulevik globaliseerumist silmas pidades?
in the light of globalisation, what is the future of the European social and economic model?
kuidas me määratleme Euroopa Liidu piire?
how do we define the boundaries of the European Union?
kuidas me tõhustame vabadust, turvalisust ja õigust?
how do we enhance freedom, security and justice?
kuidas me rahastame liitu?
how do we finance the Union?
usub, et nende põhiküsimuste mõtestatud arutelu avab uued väljavaated Euroopa integratsiooniks ja valmistab ette ühise poliitika reformimise valdkondades, kus esineb lahkarvamusi;
Believes that a rich debate on these fundamental issues will open up new perspectives for European integration and prepare the ground for reform of the common policies in those areas where dissension exists;
usub ka, et Euroopa dialoogiga saadakse põhiseaduse kriisist üle vaid siis, kui dialoogi kaasatakse mitte ainult ELi institutsioonid, vaid ka riikide ja piirkondade parlamendid kohalikud omavalitsused, parteid, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond, akadeemilised ringkonnad ning meedia; hindab selles suhtes eriti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee praktilist panust;
Believes, moreover, that the European dialogue will only overcome the constitutional crisis if it engages not only each EU institution but also national and regional parliaments, local government, political parties, social partners, civil society, the academic community and the media; puts particular value in this regard upon practical contributions from the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions;
palub, et liikmesriigid korraldaksid komisjoni abil riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil arvukalt avalikke koosolekuid ja meediaarutelusid Euroopa tuleviku üle – "kodanike foorumid" –, mis on üles ehitatud vastavalt ühiselt kokkulepitud teemadele; nõuab tungivalt, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid osaleksid neis aruteludes;
Requests Member States to organise a large number of public meetings and media debates on the future of Europe - 'Citizens" Forums' - at national, regional and local level, structured along the commonly agreed themes, with the assistance of the Commission; urges the social partners and civil society organisations to get engaged in these debates;
ootab, et parteid seaksid Euroopa mõõtme hulga silmapaistvamale kohale nii oma sisemistes aruteludes kui valimiskampaaniates;
Expects political parties to give much more prominence to the European dimension in both their internal debates and electoral campaigning;
tervitab arutelu kujundamisele kaasa aitavaid kodanike avaldusi;
Would welcome citizens" petitions that contribute to shaping the debate;
nõuab tungivalt, et liit omistaks suuremat prioriteetsust kultuuri- ja hariduspoliitikale, andmaks sisu põhiseaduse väljendile "ühtsus mitmekesisuses";
Urges the Union to give much greater priority to cultural and educational policy in order to give life to the Constitution's formula of 'unity in diversity';
juhib tähelepanu, et Euroopa dialoog ei saa võimalikuks piisava rahastamiseta;
Points out that a European dialogue will be impossible without adequate funding;
soovitab järelemõtlemisperioodi järeldused teha hiljemalt 2007. aasta teisel poolel ning et selles etapis tuleks jõuda selge otsuseni, kuidas põhiseadusega jätkata;
Suggests that the conclusions of the period of reflection should be drawn at the latest in the second half of 2007, and that a clear decision be reached at that stage about how to proceed with the Constitution;
tervitab Saksamaa valitsuse avaldust, mille kohaselt viimane kavatseb oma nõukogu eesistumisajal 2007. aasta esimesel poolel esitada algatusi seoses põhiseaduse ratifitseerimisprotsessiga;
Welcomes the declaration of the German government that it intends to take initiatives with regard to the constitutional ratification process during its Presidency of the Council in the first half of 2007;
märgib, et teoreetiliselt on liidul mitu võimalust – alates kogu põhiseaduse projektist loobumisest kuni katseni olemasolev tekst muutmata kujul ratifitseerida, püüdes olemasolevat teksti selgitada või sellesse lisandusi teha, olemasolev tekst ümber struktureerida ja/või seda muuta, eesmärgiga seda parandada, või kuni selle täieliku ümberkirjutamise alustamiseni;
Notes that there is in theory a number of options available to the Union ranging from abandoning the constitutional project altogether, continuing to try to ratify the present text unamended, seeking to clarify or add to the present text, restructuring and/or modifying the present text with the aim of improving it, or embarking upon a complete re-write;
arvab, et järelemõtlemisperioodi positiivne tulemus on võimalus säilitada olemasolev tekst, ehkki see on võimalik ainult siis, kui sellega kaasnevad märgatavad avalikkuse rahustamise ja veenmise meetmed;
Considers that a positive outcome of the period of reflection would be that the current text can be maintained, although this would only be possible if accompanied by significant measures to reassure and convince public opinion;
tervitab nõukogu eesistuja Austria kavatsust esitada järelemõtlemisaja tegevuskava, samuti tegevuskava ratifitseerimisprotsessi tuleviku kohta üldiselt;
Welcomes the plans of the Austrian Presidency of the Council to present a roadmap for the reflection period as well as for the future of the ratification process in general;