natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Süstemaatiline ja järjepidev osundamine erinevate ELi osade territoriaalsetele iseärasustele ja viited nende sotsiaal-majanduslikule ja ökoloogilisele arengule peaks olema nähtav selges raamistikus, millega määratletakse vajaminevad eesmärgid ning kujundatakse vastavad poliitikameetmed.
The systematic and consistent reference to the special territorial characteristics of various EU sub-units and the implications thereof for their socio-economic and ecological development should be reflected in a clear framework for establishment of the required objectives and the formulation of suitable policies.
Planeerimises tähendab see toimivat erinevate territoriaalüksuste vahelist koostalitlust ning meetmeid nendevahelise erinevuse vähendamiseks ning nendele juurdepääsu parandamiseks.
In planning terms this means operational interoperability between individual territorial units and measures to bridge the gap between them and make them more accessible.
Iga regiooni suhteliste eeliste parandamine ning vajaduse korral suurema majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase spetsialiseerumise saavutamine, samuti nõrkadest külgedest ülesaamine, on territoriaalse mitmekesisuse ja suurema ühtekuuluvuse säilitamise eelduseks.
Action to enhance the relative advantages of each region and, where appropriate, achieve greater specialisation in economic, social and environmental terms, as well as overcoming disadvantages, is a precondition for the conservation of territorial diversity and greater cohesion.
Pealegi on ELi territoriaalsete üksuste vahelised funktsionaalsed erinevused tõenduseks, et tegemist on interaktiivsete, vastastikku sõltuvate ning täiendavate üksustega.
Furthermore, the functional differences between EU territorial units mean that they are interactive, interdependent and complementary.
Nad ei järgi alati sama kurssi, neil kõigil on oma tööjaotuse ja spetsialiseerumise süsteem ning oma seos teiste territoriaalsete üksustega.
They do not always follow a predicable course, each having its own system of work sharing and specialisation and its own links with other territorial units.
Saarte hajutatus ja nende omavaheline asetsemine saarestikus on takistuseks tarnele ja kauplemisele, mille tulemuseks on märkimisväärselt suurenenud veokulud.
The dispersal of the islands and their position in relation to each other within the archipelago is an obstacle to supply and trade, resulting in greatly increased transport costs.
Olemasolevad transpordivõrgud on ebapiisavad ning neid nõrgestavad struktuurilised kitsaskohad (vananev laevastik, kõrged tariifid), mille tulemusel tekib „kahekordne isolatsioon” ning väikesaartele toimub tarne suurematelt kesksetelt saartelt.
Existing transport networks are inadequate and undermined by structural weaknesses (ageing fleets, high fares) resulting in 'dual insularity', the smaller islands being supplied from other more central islands.
Piiratud suurus, juurdepääsu puudus nii seest- kui väljastpoolt, vähenev ja vananev rahvastik, peamiste toorainete ja kommunaalteenuste puudus (vesi, elekter, küte) ning geofüüsilised ja klimaatilised tingimused (kivine pinnas, hajutatud põllumajandusettevõtted, põud ning tugevad tuuled) on need tegurid, mis põhjustavad Egeuse mere saarte eraldatust.
Limited size, lack of accessibility both within and without, declining and ageing populations, lack of basic commodities and public services (water, electricity, heating) and geophysical and climatic conditions (rocky soil, scattered farms, drought and high winds) are what set the Aegean islands apart.
Samuti asuvad saared ELi välispiiril.
They are also situated on the EU's external borders.
Egeuse mere väikesaarte eriti keerulistele põllumajandustootmise tingimustele lisandub väline surve (illegaalse) migratsiooni näol.
The particularly difficult farming conditions on the smaller Aegean islands are being compounded by external pressures as a result of (illegal) migration.
Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus
The Commission's proposal for a regulation
Olemasoleva määruse järjestikused muudatusettepanekud, ELi õiguse areng, selle rakendamisel saadud kogemused ning uus reguleeriv raamistik, mis rakendus Lissaboni lepingu jõustumisega, teevad vajalikuks teatud sätete muutmise ning ettepaneku restruktureerimise.
Successive amendments to the existing regulation, the development of EU law, experience gained from the implementation thereof in practice and the new regulatory framework established following the entry into force of the Lisbon Treaty all make it necessary to reformulate certain provisions and restructure the proposal.
Komisjoni ettepanek on üks meetmetest, mis võetakse kasutusele eesmärgiga uuendada EÜ/ELi õigusakte vastavalt Lissaboni lepingust tulenevatele muudatustele.
The Commission proposal is one of the measures being introduced with a view to updating EC/EU legislation following the changes introduced by the Lisbon Treaty.
Eriti nõukogu määruse (EÜ) nr 1405/2006 mõningad sätted, mis viiakse vastavusse ELi toimimise lepingu uute artikli 290 (delegeeritud õigusaktid) ja artikli 291 (rakendusaktid) sätetega.
Specifically, a number of provisions of Council Regulation (EC) No 1405/2006 are brought into line with the provisions of the new Articles 290 (delegated acts) and 291 (implementing acts) of the TFEU.
Komisjoni ettepaneku eesmärk ei ole kehtestada suuri muudatusi.
The Commission proposal is not seeking to introduce major changes.
Eeldatakse, et komisjon koostab 2011. aastal aruande, milles käsitletakse erimeetmete mõju praeguse ajani, ning soovitab muudatusi nende sisu muutmiseks.
It is expected to produce a report in 2011 on the impact of special measures to date and recommend amendments to the substance thereof.
Ümbersõnastamise ettepanekutega selgitatakse määruse eesmärke ning püütakse restruktureerida õigusakti teksti rakenduslikel eesmärkidel.
The proposed rewording clarifies the objectives of the regulation and seeks to restructure the text of the legislation for implementation purposes.
Peab ära mainima komisjoni ettepaneku suurendada tarnimise erikorra raames eelarve assigneeringuid Kreekale 20%.
A special mention should be made of the Commission proposal to increase by 20% budget appropriations for Greece under the special supply arrangements.
Euroopa Kontrollikoja äärepoolseimate piirkondade ja Egeuse mere väikesaarte aruande (eriaruanne 10/2010) järelduste kohaselt tõdeb komisjon, et loomakasvatusturu arengu ja demograafilise surve tõttu on alates 2007. aastast olnud kasvav vajadus peamiste toorainete järele.
In accordance with the findings of the report by the European Court of Auditors regarding special measures for the outermost regions and smaller Aegean islands (Special Report 10/2010), the Commission recognises that there has since 2007 been an increased need for basic commodities because of developments in the livestock sector and demographic pressures.
Komisjoni poolt pakutav suurendamine ei hõlma kogu eelarve suurenemist, kogu eelarve maht jääb eelnevate aastatega võrreldes samaks.
The increase proposed by the Commission does not involve an increase in the total budget, which remains the same as in previous years.
Hoolimata käesoleva määruse eelistest võib sellel olla ka märkimisväärseid puudusi, mis hõlmavad eelnevate sihtotstarbelise põllumajandustoetuste meetmete rahastamise vähendamist.
Notwithstanding the advantages of this proposal, it may also have substantial drawbacks, involving deductions from funding previously earmarked for special agricultural support measures
Ettepaneku finantsaruandes on rahastamine jaotatud ELi ühise põllumajanduspoliitika (Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond) esimeses sambas (otsetoetused) kahe eelarverubriigi vahel.
In the financial statement accompanying the proposal funding is entered under two budget headings in the first pillar (direct aid) of the common agricultural policy (European Agricultural Guarantee Fund).
Raportööri seisukoht
Rapporteur's proposals
Raportöör võtab arvesse Euroopa Kontrollikoja tähelepanekuid, eriti tõsiselt neid, mis hõlmavad rakendamist ning meetme üleüldist tõhusust.
The rapporteur takes the observations of the European Court of Auditors particularly seriously regarding implementation in practice and the overall effectiveness of the measure.
Kreeka jaoks koostatud tegevuskava peab kajastama Egeuse mere väikesaarte põllumajandustootmise vajaduste majanduslikku analüüsi, pakkudes üldist strateegiat, mis sätestab selgelt erinevate meetmete ja üldiste eesmärkide ning oodatavate tulemuste vahelise suhte.
The programme of action for Greece must reflect the economic analysis of the needs of farming in the Aegean islands, providing overall strategy which clearly establishes the relationship between the various measures proposed and the overall objectives and the intended effect.
Tänapäeva põllumajandus on lahutamatult seotud säästva majandusliku, sotsiaalse ja ökoloogilise arenguga.
Agriculture as perceived today is inextricably linked with sustainable economic, social and ecological development.
Egeuse mere väikesaartel peab põllumajandustootmine toimuma nii, et oleks tagatud, et kohalik majandus ei oleks liigselt sõltuvuses oma peamisest tuluallikast, turismist, keskendudes selle asemel väärtuslike loodus- ja kultuurivarade säilitamisele.
Agriculture in the Aegean islands must be carried out in such a way as to ensure that the local economy does not become excessively dependent on its principal source of revenue, tourism, concentrating instead on conserving valuable natural and cultural resources.
Siiski püüab Egeuse mere väikesaarte põllumajanduse jaoks erimeetmeid kehtestav komisjoni ettepanek pigem ümber sõnastada kui muuta olemasolevat määrust.
However, the Commission proposal laying down specific measures in favour of agriculture in the smaller Aegean islands seeks to reword rather than amend the existing regulation.
Kõik Euroopa Parlamendi ettepanekud peavad arvesse võtma erikorra reguleerimisala, mille rahastamine viiakse ÜPP esimese samba alla
Any proposals by the European Parliament must take into account the regulatory scope of the arrangements, for which funding is entered under the first pillar of the CAP.
Süstemaatiline lähenemine ja olemasolevate vajaduste põhjalik analüüs ning selge strateegia on vajalikud selleks, et käsitleda Egeuse mere saarte põllumajanduse struktuurilisi nõrkusi.
A systematic approach, an in-depth analysis of existing needs and a clear strategy are necessary to deal with the ongoing structural weaknesses of agriculture in the Aegean islands.
Ülalmainitud eesmärkide saavutamiseks ei saa ja ei tohiks kasutada olemasolevaid toetusmeetmeid nende praegusel kujul.
In their present form, current aid arrangements for the smaller Aegean islands cannot and should not be used alone to meet the above challenges.
Raportöör nõuab põhjalikku läbivaatamist, mis sisaldaks keskkonnakaitse meetmeid, turismi põllumajandusmõõtme suurendamist ja põllumajandusinfrastruktuuride tugevdamist.
The rapporteur calls for a fundamental review thereof, incorporating measures to protect the environment, increase the agricultural dimension of tourism and strengthen agricultural infrastructures.
Tihedam koostöö Kreeka uute kohalike haldusstruktuuridega peaks võimaldama tõhusamat meetmete rakendamist kooskõlas Egeuse mere saarte tegelike põllumajandustootmise vajadustega.
Closer cooperation across the board with the new local administrative structures in Greece should make it possible to implement the measures more effectively and in accordance with the actual farming requirements in the Aegean islands.
Raportöör on samuti arvamusel, et toetuste sidumine tootmisega on vastuvõetav, sest eesmärgiks on kohalike, peamiselt traditsiooniliste kaitstud päritolunimetustega ja kaitstud geograafiliste tähistega toodete tootmise julgustamine.
The rapporteur also considers it admissible for aid to be linked to production, the objective thereof being to encourage local, mainly traditional, PDO and PGI products.
Põllumajandustootmise rahastamise piisavuse ja tarnimise erikorra kohta on Euroopa Kontrollikoda võtnud selge seisukoha, et olemasolevad eelarveassigneeringud ei ole piisavad taotletavate eesmärkide saavutamiseks.
Concerning the adequacy of funding for farm production and special supply arrangements, the Court of Auditors has made it clear that available budget appropriations are failing to make a substantial contribution to achieving the objectives sought.
Põhimõtteliselt toetab raportöör komisjoni ettepanekut suurendada tarnimise erikorra eelarveassigneeringuid, leides samas, et see suurendamine ei tohiks toimuda kohaliku tootmise tugevdamiseks ettenähtud assigneeringute arvelt.
In principle, the rapporteur endorses the Commission proposal to increase budget appropriations for the special supply arrangements while taking the view that this should not be at the expense of appropriations earmarked for local production.
Võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja kriitikat, on samuti vajalik suurendada tarnimise erikorra aastast rahastamist 30% või 1,64 miljoni euro võrra, mitte komisjoni poolt pakutud 20% või 1,09 miljoni euro võrra.
Given the criticisms of the Court of Auditors, it is also necessary to increase by 30% or €1.64 million the annual funding for special supply arrangements as opposed to the 20% or €1.09 million proposed by the Commission.
Lisaks on raportöör arvamusel, et kohaliku tootmise rahastamist peaks suurendama vastavalt (30% või 5,54 miljoni euro võrra), muutes antud meetme eelarve kogumahuks 31,11 miljonit eurot (7,17 miljoniline suurendamine).
Furthermore, the rapporteur takes the view that funding for local production must be increased accordingly (by 30% or €5.54 million), bringing the total budget for this measure to €31.11 million (a €7.17 million increase).
Raportöör võtab arvesse, et loomulikult tuleks võtta ELi õiguse kohaselt meetmeid Egeuse mere saartel toodetud või töödeldud põllumajandustoodete veo parandamiseks.
The rapporteur considers that, as a matter of course, measures should be included to improve the transport of agricultural products produced or processed in the Aegean islands in accordance with EU law.
Peamiste toorainete tarne rahastamisele ilma nendest toodetud toodete veo ELi või teistele turgudele rahastamiseta ei saa olla ühtki põhjendust.
There can be no justification for funding the supply of basic commodities to the islands without providing funding for the subsequent transport of their produce to the EU and other outlying markets.
On selge, et toodete vedu Egeuse mere väikesaartelt hõlmab samu lisakulutusi kui peamiste toorainete tarnimine saartele.
Clearly transport of products from the smaller Aegean islands involves the same extra costs as the transport of basic commodities to them.
Sel põhjusel soovitab raportöör, et tarnimise erikorda puudutavate sätete rakendamine toimuks samal viisil.
For this reason, your rapporteur recommends that provisions regarding the special supply arrangements be implemented in the same way.
Lõpetuseks, mitmed sätete sõnastust puudutavad tehnilised muudatusettepanekud võimaldavad komisjonil ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu võtta delegeeritud õigusakte või ELi toimimise lepingu artikli 291 kohaselt rakendusakte.
Finally, a number of technical amendments concern the wording of the provisions enable the Commission to adopt delegated acts under Article 290 TFEU or implementing acts under Article 291 TFEU.
Võttes arvesse, et „standardsätete” osas on institutsioonidevaheline kokkulepe saavutatud, eesmärgiga tagada ühtne sõnastus, on need muudatusettepanekud piisavad, et asendada komisjoni ettepaneku teksti.
Given that 'standard provisions' have already been agreed between the institutions with a view to ensuring uniform wording, these amendments adequately replace the text of the Commission proposal.
Ka väljend „ühetaolised tingimused”, mis esineb tihti komisjoni ettepanekus seoses rakendusaktidega, puudutab tegelikult ainult rakendusakte ning tuleks seetõttu vastavalt asendada.
Similarly, the expression 'uniform conditions’, which occurs frequently in the Commission proposal in connection with implementing acts, in fact relates to delegated acts alone and should therefore be replaced accordingly.
Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava
on the Agenda for New Skills and Jobs
Raportöör: Regina Bastos
Rapporteur: Regina Bastos
REGIONAALARENGUKOMISJONI ARVAMUS..................................................................29
OPINION of the Committee on Regional Development ..................................29
KULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................34
OPINION of the Committee on Culture and Education ................................33
NAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS.........39
OPINION of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ...38
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................44
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................43
uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta
on the Agenda for New Skills and Jobs
– võttes arvesse oma 8. septembri 2010. aasta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa
– having regard to its legislative resolution of 8 September 2010 on the proposal for a Council decision on guidelines for the employment policies of the Member States: Part II of the Europe 2020 Integrated Guidelines
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0262 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0262 . ,
– võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni ebatüüpiliste lepingute, kaitstud töökarjääri, turvalise paindlikkuse ja sotsiaalse dialoogi uute vormide kohta
– having regard to its resolution of 6 July 2010 on atypical contracts, secured professional paths, and new forms of social dialogue
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0263 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0263 . ,
– võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames
– having regard to its resolution of 7 September 2010 on developing the job potential of a new sustainable economy
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0299 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0299 . ,
– võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi „Tööhõivemeetmed konkurentsivõimelise, vähese CO 2 -heitega, ressursitõhusa ja rohelise majanduse jaoks“ kohta,
– having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 on ‘Employment policies for a competitive, low-carbon, resource-efficient and green economy’,
– võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) 2010. aasta uuringut „Oskused rohelisteks töökohtadeks”,
– having regard to the study of the European Centre for the Development of Vocational Training (CEDEFOP) ‘Skills for Green Jobs’, 2010,
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0000 (raport A7-0258/2011 pannakse hääletusele 2011. aasta oktoobri I täiskogu istungil). ,
Texts adopted, P7_TA-PROV(2011)0000 (Report A7-0258/2011 - vote in Plenary in October I 2011). ,
– võttes arvesse Brugge kommünikeed Euroopa tõhustatud koostöö kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas ajavahemikul 2011–2020, mis võeti vastu 7. detsembril 2010. aastal
– having regard to the Bruges Communiqué on enhanced European Cooperation in Vocational Education and Training for the period 2011-2020, which was adopted on the 7 December 2010
Komisjoni pressiteade IP/10/1673. ,
Commission Press Release IP/10/1673. ,
– võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 2010. aasta keskpikka prognoosi aastani 2020 oskuste pakkumise ja nõudluse kohta Euroopas (Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe, European Centre for the Development of Vocational Training, 2010)
– having regard to the Medium-Term Forecast up to 2020: Skills Supply and Demand in Europe, European Centre for the Development of Vocational Training, 2010
Cedefop publications, ISBN 978-92-896-0536-6. ,
CEDEFOP publications, ISBN 978-92-896-0536-6. ,
– võttes arvesse 2009. aasta mais toimunud Cedefopi uuringut „Euroopa tuleviku oskused: tööoskuste vajaduste prognoosimine”,
– having regard to the CEDEFOP study of May 2009 entitled ‘Skills for Europe’s future: anticipating occupational skill needs’,
– võttes arvesse 25. märtsi 2010. aasta raamlepingut kaasavate tööturgude kohta, millele on alla kirjutanud Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), BUSINESSEUROPE, Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliit (UEAPME) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus (CEEP),
– having regard to the framework agreement of 25 March 2010 on inclusive labour markets signed by ETUC, BUSINESSEUROPE, UEAPME and CEEP,
– võttes arvesse komisjoni 12. jaanuari 2011. aasta teatist „Iga-aastane majanduskasvu analüüs: Euroopa Liit võtab igakülgseid kriisimeetmeid” ( KOM(2011)0011 ) ja sellega kaasnevat ühise tööjõuaruande eelnõu,
– having regard to the communication from the Commission of 12 January 2011 on the Annual Growth Survey: advancing the EU’s comprehensive response to the crisis ( COM(2011)0011 ), and the Draft Joint Employment Report annexed thereto,
– võttes arvesse komisjoni 2011. aasta 23. veebruari teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” ( KOM(2011)0078 ),
– having regard to the communication from the Commission of 23 February 2011 on the Review of the ‘Small Business Act’ for Europe ( COM(2011)0078 ),
– võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” ( KOM(2010)0642 ),
– having regard to the communication from the Commission of 9 November 2010 on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy ( COM(2010)0642 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Edusammud ühiste Euroopa eesmärkide saavutamisel hariduse ja koolituse valdkonnas“ ( SEK(2011)0526 ),
– having regard the Commission staff working document on ‘Progress Towards the Common European Objectives in the Education and Training’ ( SEC(2011)0526 ),
– võttes arvesse ÜRO puudega inimeste õiguste konventsiooni ja selle jõustumist ELis 21. jaanuaril 2011, nagu on sätestatud nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsuses 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puudega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel
– having regard to the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities and its entry into force in the Union on 21.01.2011, according to the Council Decision 2010/48/EC of 26 November 2009 concerning the conclusion, by the European Community, of the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities
– võttes arvesse Euroopa puudega inimestele teenuste pakkujate liidu aruannet, mis näitab, et seoses Euroopas kasvava tööpuudusega on puudega inimestel raskem saada ja säilitada töökohta, ning tõsiasja, et paljudes riikides on puudega inimeste töötuse tase kõrgem kui puudeta inimeste puhul,
– having regard to the report by the European Association of Service Providers for Persons with Disabilities (EASPD) indicating that, with unemployment in Europe on the increase, it is becoming harder for people with disabilities to obtain and remain in work, and to the fact that in many countries the level of unemployment among people with disabilities is higher than that among non-disabled people,
– võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” ( KOM(2010)0491 ),
– having regard to the communication from the Commission of 21 September 2010 on Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015 ( COM(2010)0491 ),
– võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020,
– having regard to the Council conclusions of 7 March 2011 on the European Pact for gender equality for the period 2011-2020,