natgillin/translations-raw huggingface dataset:
juhib tähelepanu töötajate, tarbijate ja avalike teenuste kasutajate tugevale vastuseisule käimasoleva liberaliseerimisprotsessi, tööturu ja sotsiaalkindlustuse reformi suhtes ning kutsub kevadist Euroopa Ülemkogu sellega arvestama ning kaasama ametiühingute, avalike teenuste kasutajate ning tarbijakaitse organisatsioonide ettepanekuid;
Draws attention to the deep-rooted struggle and resistance of workers, consumers and public-service users against the ongoing process of liberalisation and labour and social security reforms, and calls on the Spring European Council to take this into account and incorporate the proposals being put forward by trade unions, public-service users’ associations and consumer organisations;
avaldab kahetsust seoses 2005. aasta detsembris Euroopa Ülemkogul saavutatud kokkuleppega finantsperspektiivi (2007–2013) alal, eriti seoses vähendamistega struktuurifondide vallas (0,41%lt ELi RKTst 0,37%ni) ning sotsiaal-, keskkonna-, teadusuuringute-, kultuuri ja haridusprogrammides; avaldab kahetsust eesmärkide muutumise pärast vastavalt mitteratifitseeritud Euroopa põhiseaduses sätestatud prioriteetidele konkurentsi ja konkurentsivõime ning turvalisuse ja militariseerimise osas, eeskätt ühtekuuluvuspoliitikast vähemalt 2/3 eraldamise pärast Lissaboni strateegia eesmärkide rahastamiseks; on seisukohal, et ELi RKTst 1,045% suurune keskmine kulude tase on äärmiselt ebapiisav laienenud ELi sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste probleemidega tegelemiseks ning ühtekuuluvuse vajadustega toime tulemiseks;
Regrets the agreement reached by the December 2005 European Council on the financial perspective for 2007-2013, in particular the reductions in the structural funds (from 0.41% of EU GNI to 0.37%) and in the social, environment, research, culture and education programmes; regrets the shift of objectives in line with the priorities stated in the non-ratified 'European Constitution' on competition/competitiveness, security and militarisation, in particular the earmarking of at least 2/3 of the amounts of cohesion policy to finance the Lisbon objectives; considers that an average expenditure level 1.045% of EU GNI is far from sufficient to cope with the social, economic and environmental challenges facing the enlarged EU and its cohesion needs;
rõhutab ELi eelarve kaalu vähenemist, nagu see toimus juba viimase finantsperspektiivi 2000–2006 (Agenda 2000) puhul, kus omavahendite ülemmäär oli esimest korda jäetud muutmata, hoolimata laienemisest 10 uue liikmesriigi võrra, mille sissetulek elaniku kohta oli umbes 40% ELi keskmisest; avaldab kahetsust, et 2007. aasta eelarve järgib sama trendi kui alates 1997. aastast algava perioodi eelarved, kus ELi eelarvekulude taset on vähendatud umbes 1%le ELi RKTst ning alla finantsperspektiivide ülemmäärasid; tuletab meelde, et USA föderaaleelarve on umbes 18/20% oma RKTst ning erinevate majandusteadlaste arvates peaks see tase olema ELi eelarve puhul kaks kuni neli korda kõrgem, et panustada märkimisväärselt ELis investeerimisele ja ümberjaotamisele;
Points out that the reduction in the weight of the EU budget, as already started in the last financial perspectives for 2000-2006 (Agenda 2000), where the own resource ceiling was maintained for the first time in spite of the enlargement to 10 new countries with an income per inhabitant of about 40% of the EU level; regrets that the 2007 budget has followed the same trend as the budgets since 1997 of reducing the level of EU budget expenditure to a value near 1% of EU GNI and below the ceilings of the financial perspectives; recalls that the US federal budget is about 18/20% of its GNI and that various economists point to levels two- and fourfold higher for the EU budget if it is to make a meaningful contribution to investment and redistribution inside the EU;
Uus strateegia, uus tee Euroopa jaoks – täielik tööhõive, rahuldavad töökohad, äraelamist võimaldav palk, sotsiaalne ja majanduslik ühtekuuluvus ning sotsiaalne kaitse kõikidele
A new strategy, a new path for Europe - full employment, decent jobs, living wages, social and economic cohesion and social protection for all
on seisukohal, et on vaja peatada praegused ELi poliitikad, kui me soovime tõhusalt tegeleda majanduse jätkusuutliku kasvu, töötuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja (sissetulekute) ebavõrdsuse probleemidega; rõhutab, et uut strateegiat on vaja Euroopa jaoks sellise uue tee ehitamiseks, mis tagab täieliku tööhõive, rahuldavad töökohad, äraelamist võimaldava palga, sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning sotsiaalne kaitse kõikidele, võimaldades kõrgeimad elustandardid; see tee võtab kuulda iga liikmesriigi, eriti vähem arenenud liikmesriikide, arenguvajadusi ning edendab tõelist lähenemist ning aitab vähendada liikmesriikide vahelisi arengu erinevusi ning praegust majanduslikku, sotsiaalset ja regionaalset ebavõrdsust;
Considers that a break is needed with current EU polices if we wish effectively to address the problems of sustainable economic growth, unemployment, poverty, social exclusion and (income) inequalities; stresses that a new strategy is needed to set a new path for Europe, a path of full employment, decent jobs, living wages, social and economic cohesion and social protection for all that guarantees the highest living standards; a path that pays heed to the development needs of each Member State, in particular the less developed, that promotes real convergence and helps reduce the development gap between Member States and existing economic, social and regional disparities;
on seisukohal, et EL peab oma poliitilise töökava esimeseks prioriteediks seadma rikkuse loomise (suurenenud tootlikkuse), ümberjaotamise (võitluse sissetulekute erinevustega) ning tõrjutusega (töötusega) võitluse; märgib, et kõikide nende küsimustega tegelemisel tuleb lähtuda „töökesksusest”;
Considers that the EU must place at the top of its political agenda the questions of wealth creation (increased productivity), redistribution (the fight against income inequalities) and exclusion (the fight against unemployment); notes the key role of 'work' in addressing all these questions;
nõuab seetõttu Lissaboni strateegia asendamist ülalnimetatud põhimõtetel põhineva "Euroopa solidaarsuse ja säästva arengu strateegiaga", mis hõlmab uut ELi majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat, et edendada investeeringuid:
Calls, therefore, for the Lisbon Strategy to be replaced by a ‘ European Strategy for Solidarity and Sustainable Development ’ based on the abovementioned principles, with a new set of economic, social and environmental policies that encourages investment:
i) töökvaliteeti selle kõikides aspektides (töötasu, stabiilsus, töötingimused ja väljaõpe) ning erialase ettevalmistuse parandamisse, et saavutada kõrgelt koolitatud ja haritud tööjõu olemasolu;
(i) in the quality of work in all its aspects (wages, stability, working conditions and training) and improving qualifications, in order to achieve a highly trained and skilled workforce,
iv) tugevasse ühtekuuluvuspoliitikasse, et edendada sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust;
(iv) in a strong cohesion policy, in order to promote social and economic cohesion,
v) keskkonnakaitsesse ja ökotehnoloogiasse;
(v) in the protection of the environment and in eco-technologies,
vi) töö-, sotsiaal-, keskkonna- ja ohutusstandarditesse, et saavutada kõrgeimateks standarditeks vajalik kooskõla;
(vi) in improving labour, social, environmental and safety standards, in order to achieve harmonisation to meet the highest standards,
viii) sotsiaalkaitsesse, et kaotada vaesus ning võidelda sotsiaalse tõrjutusega;
(viii) in social protection, in order to eradicate poverty and fight against social exclusion,
ix) (avalikesse) teadusuuringutesse ja arendustegevusse, et tagada selle kasu kõikidele;
(ix) in (public) research and innovation, in order to guarantee its benefits to all,
x) kultuuri ja kodanikuosaluse edendamisse;
(x) in the promotion of culture and civil participation,
xi) majanduse progressiivsesse „dematerialiseerimisse”;
(xi) in the progressive ‘ dematerialisation ’ of the economy;
rõhutab, et ELi uus strateegia vajab makromajanduslikku raamistikku, mis toetaks säästvat arengut, progressiivtöötasul põhinevat tugevdatud keskkonnahoidlikku sisenõudlust ning õigustega tagatud täistööhõivet ja majanduslikku ühtekuuluvust; soovib sellega seoses majanduskasvu ja tööhõivet toetavat rahandus- ja maksupoliitikat, mis toob ELile ja selle liikmesriikidele ühise, paindliku ja koordineeritud areneva maksupoliitika, põhinedes:
Stresses that this new strategy for the EU requires a macro-economic framework that is supportive of sustainable development, strengthened environment-friendly internal demand based on progressive wages, full employment with rights and social and economic cohesion; asks, in this context, for growth- and employment-supportive monetary and fiscal policies that lead to a combined, flexible and coordinated expansionary fiscal policy for the EU and its Member States, based on:
i) Euroopa Keskpanga rahapoliitika lõdvendamisel ja institutsioonilisel reformil, mis põhineb demokraatlikul ja poliitilisel kontrollil ning majanduslikul ja sotsiaalsel huvil, mis väljendub spetsiaalsetes majanduskasvu ja tööhõive eesmärkides, mis juurutatakse samaaegselt muutusega peamises eesmärgis – hindade stabiilsuses;
(i) a relaxation of monetary policy by the ECB and its institutional reform, based on democratic accountability, political control and economic and social concerns, translated in specific growth and employment-targeting to be introduced in parallel with a change in its overarching objective of price stability,
ii) stabiilsuse ja kasvu pakti tühistamisel samaaegselt tööhõive ja kasvu pakti kehtestamisega, mis edendab avalikke investeeringuid, parandab nende tõhusust ning kehtestab konkreetsed majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaalased kriteeriumid, mis on spetsiaalselt koostatud vastavalt iga liikmesriigi konkreetsetele vajadustele, eeskätt töötuse vähendamise eesmärgil;
(ii) the revocation of the Stability and Growth Pact in parallel with the establishment of an Employment and Growth Pact which will foster public investment, improve efficiency and set specific economic, social and environment criteria tailor-made to the particular needs of each Member State, in particular targeting unemployment reduction,
(iii) Euroopa ühtsel investeerimisstrateegial, luues „ELi investeerimisprogrammi säästvaks arenguks ja tööhõiveks”, mis hõlmaks vähemalt 1% ELi SKTst ning mis täiendaks liikmesriikide sarnaseid püüdlusi avalike investeeringute osas; rõhutab, et finantsperspektiiv 2007–2013 peab viima ELi eelarve tegeliku suurenemiseni, et edendada seda programmi ning nõuab selle läbivaatamist;
(iii) a coherent European investment strategy by creating an ‘EU investment programme for sustainable development and employment’ of at least 1% of EU GDP, which should complement Member States' similar public investment efforts; stresses that the financial perspectives for 2007-2013 must lead to a genuine increase in the EU budget in order to contribute to this programme and asks for its revision,
iv) euroalal valuutatagatisfondi loomisel, et reageerida asümmeetrilise mõjuga majanduslangustele;
(iv) the creation of a monetary compensation fund in the Euro area to react to asymmetric economic shocks;
nõuab uut sotsiaalpoliitika kava, mille eesmärgid peaksid olema järgmised:
Calls for a new social policy agenda whose objectives should be the following:
nõuab uut keskkonnapoliitika kava, mille eesmärgid peaksid olema järgmised:
Calls for a new environment policy agenda whose objectives should be the following:
i) majanduskasvu lahtisidumine energia-, loodusvarade ja toormaterjalide tarbimise kasvust, samaaegselt selle vähendamisega;
(i) the decoupling of economic growth from the parallel growth of energy, natural resources and raw materials consumption in parallel with its reduction,
ii) liimesriikide reguleerivate raamistike ja kontrollisüsteemide toetamine, mis väldivad majanduse keskkonnamõjusid nagu reostus ning kasvuhoonegaaside heitmed;
(ii) support for Member States' regulatory frameworks and monitoring systems that prevent economic environmental externalities, in particular pollution and greenhouse gas emissions,
iii) nende investeeringute toetamine, mis edendavad jäätmete vähendamist, materjalide taaskasutamist ja ringlussevõtmist, samuti ohtlike tööstusjäätmete ning mürgiste jäätmete vähendamist ja ümbertöötlemist;
(iii) support for investment that promotes reduction of waste, the re-use and recycling of materials, as well the reduction and treatment of hazardous industrial and toxic waste,
iv) puhtamate ja ohutumate transpordisüsteemide edendamine koos investeerimisega kvaliteetsesse ühistransporti;
(iv) the promotion of cleaner and safer transport systems, with investment in quality public transport,
iv) investeerimine keskkonnasäästlikesse tehnoloogiatesse, keskkonnaalastesse uuendustesse ning keskkonnaalasesse tõhususse;
(iv) investment in eco-technologies, eco-innovation and eco-efficiency;
Uus strateegia paremate palkade, sissetulekute vähendatud ebavõrdsuse ja vaesuse kaotamise kohta
A new strategy for better wages, reduced income inequalities and poverty eradication
tuletab meelde progressiivtöötasu poliitika olulisust sisenõudluse suurendamisel, sotsiaalse kaasamise edendamisel ning võitluses sissetulekute ebavõrdsusega; kahetseb, et ELi poliitika näeb palkasid kuluna, mitte rahvamajanduse kogutulu osana, mis kulutuste kaudu toetab majandus- ja tööjõukasvu; kahetseb sellega seoses asjaolu, et mõõdukamad palgad on jätkuvalt komplekssete suuniste üks eesmärk, olles kooskõlas Euroopa Keskpanga hinnastabiilsuse inflatsioonipoliitikaga;
Recalls the importance of a progressive wage policy to boost internal demand, promote social inclusion and fight income inequalities; regrets that EU policy sees wages as a cost and not as a part of national income that through spending could sustain economic and employment growth; regrets in that context the fact that wage moderation continues to be one of the aims of the integrated guidelines in line with the inflation-target price stability of the ECB;
on seisukohal, et seadustatud alampalk on sissetulekute ümberjaotamise poliitika oluline vahend, tagab palkade ning sissetulekute alammäära, aidates võitluses palkade ja sissetulekute ebavõrdsusega, madalapalgaliste töötajate osas ning vaesusega; palub kõikidelt ELi liikmesriikidelt kindlat pühendumist seadustatud alampalkade rakendamisel; nõuab kõikides liikmesriikides seadustatud alampalkade suuruse koordineeritud suurendamist;
Considers that statutory minimum wages are an essential tool of income redistribution policy, guarantee a minimum floor for wages and incomes, helping the fight against wage and incomes inequality, ‘ working poor ’ and poverty; asks for a firm commitment from all EU Member States to implement statutory minimum wages; calls for a coordinated increase in the amount of the statutory minimum wages in each Member State;
tunneb muret suure arvu töötajate pärast, kes hoolimata palga saamisest elavad allpool vaesuspiiri; nõuab ELilt pühendumist nn „madalapalgaliste töötajate” kaotamist 2010. aastaks;
Is concerned by the high number of workers who, in spite of receiving wages, still lie below the poverty line; calls for an EU commitment to eradicating the so-called ‘ working poor ’ by 2010;
märgib sissetulekute suurt ebavõrdsust ELis ning rõhutab selle seoseid palkade suure ebavõrdsusega; nõuab ELilt, et see võtaks oma ülesandeks vähendada aastaks 2010 sissetulekute ebavõrdsust poole võrra vastavalt S80/S20 ja S90/10 struktuurinäitajatele ning kutsub kevadist Euroopa Ülemkogu üles seadma seda oma eesmärgiks;
Notes the high level of income inequalities in the EU and stresses its connection with the high level of wage inequalities; calls for an EU commitment to halve income inequalities by 2010 as expressed by the S80/S20 and S90/10 structural indicators and asks the Spring European Council to set this target;
märgib suurt vaesuse määra ELis ning vajadust selle kaotamiseks; nõuab ELilt pühendumist vaesusohu määra poole võrra vähendamisel ELis ning laste vaesuse kaotamist 2010. aastaks; avaldab kahetsust, et komisjoni hiljutised kevadraportid, kevadise Euroopa Ülemkogu järeldused ja riiklikud reformiprogrammid ei näe prioriteedina sotsiaalset hõlvamist; nõuab vaesusohu määra struktuuriliste näitajate, mis põhinevad 70% mediaansissetulekul, lisamist;
Notes the high level of poverty in the EU and the need to eradicate it; calls for an EU commitment to halving the EU at-risk-of-poverty rate and eradicating child poverty by 2010; regrets that the recent Commission spring reports, European Spring Council conclusions and the national reform programmes do not give priority to social inclusion; asks for the inclusion in the structural indicators of an at-risk-of-poverty rate based on the 70% median income;
märgib, et rahalise vaesusega saab võidelda selliste instrumentidega nagu liikmesriikide makstavad sotsiaalsed alamtoetused ning rõhutab, et sotsiaalsete alamtoetuste kehtestamine vaesuse tasandil kaotaks rahalise vaesuse; palub komisjonil esitada eriteatis vaesuse ja sellega võitlemise kohta ning selle kohta, kuidas ELi eelarve saaks täiendada liikmesriikide meetmeid;
Notes that monetary poverty could be fought with instruments like social minimum incomes paid by the Member States and stresses that the establishment of a social minimum income at the poverty level would eradicate monetary poverty; asks the Commission to present a specific communication on poverty, the means to fight it and how the EU budget could complement measures at Member State level;
Uus strateegia täieliku tööhõive, töökvaliteedi ja töökaitse kohta
A new strategy for full employment, quality of work and job protection
on seisukohal, et tööhõive peaks olema kõikide ELi poliitikavaldkondade peamine mure ning majandus- ja rahanduspoliitika põhieesmärk; rõhutab, et töö pole mitte ainult sissetuleku allikas vaid ka sotsiaalse hõlvamise põhiküsimus kõikides ühiskonnavaldkondades ning isikliku arengu küsimus; märgib, et 2005. aastal oli EL-15s tööhõive määr 65,2% ning ELis 63,8%, mis on kaugel Lissaboni strateegia 70% eesmärgist 2010. aastaks; nõuab ELi pühendumist selle eesmärgi saavutamisele ning nõuab järgmiselt Euroopa Ülemkogu kevadiselt kohtumiselt tööhõivemäära 70% eesmärgi suurendamist 5 protsendipunkti võrra; rõhutab, et tööhõive suurenemine ei too endaga tingimata kaasa töötuse vähenemist ning on seetõttu seisukohal, et ELi prioriteet peaks samuti olema töötusega tegelemine ning nõuab ELilt pühendumist ELi keskmise töötuse määra vähendamisele 4 protsendipunkti võrra 2010. aastaks;
Considers that employment-targeting should be a mainstream concern of all EU policies and a fundamental objective of economic and monetary policy; stresses that work represents not only a source of income, but a fundamental aspect of social inclusion in all areas of society, as well an element of personal development; notes that in 2005 the employment rate in the EU-15 was 65.2% and in the EU 63.8%, far from the Lisbon Strategy objective of 70% in 2010; asks for an EU commitment to achieving this target and asks for the next Spring Council to increase the 70% target for the employment rate by 5 percentage points; stresses that employment increases do not necessarily lead to unemployment reduction, therefore considers that unemployment-targeting should also be an EU priority and asks for an EU commitment to reduce the EU average unemployment rate by 4 percentage points by 2010;.
lükkab tagasi uue paindlikkuse ja turvalisuse kontseptsiooni, mille komisjon juurutas strateegia osana, mis on seotud Lissaboni strateegiaga ning tööõiguse reformi rohelise raamatuga ning mis on määratletud kui piisavalt paindlike töölepingute kombineerimine ühendatud tööturupoliitikatega, mis toetavad ühelt töölt teisele üleminekut, s.t töö (ja palga) kohandamist liikmesriikide avaliku teenistuse asutuste äritsükliga, võttes enda kanda tööjõu taaskasutamise ja rotatsiooni kulud; leiab, et kõnealune kontseptsioon on paralleelne „tööalase konkurentsivõime” mõistega, millega töö saamise kohustus lasub töötajal; rõhutab, et mõlemad kontseptsioonid soodustavad tööjõuturu piirangute vähendamist ning vallandamiste liberaliseerimist, ohustades sotsiaalset ühtekuuluvust ning töökvaliteeti; hoiatab asjaolu pärast, et selle strateegia taga on samuti töötuse toetuskavade läbivaatamine, mille eesmärk on toetuste ja nende kestuse vähendamine;
Rejects the new concept of ‘flexicurity’ introduced by the Commission as part of the strategy connected with the Lisbon Strategy and the Green Paper on Labour Law Reform, which is defined as combining sufficiently flexible work contracts with coupled labour market policies that support switches from one job to another, i.e. the adjustment of labour (and wages) to the business cycle with the public employment services of the Member States assuming the costs of labour recycling and rotation; considers that this concept, in parallel with the ‘employability’ concept, places responsibility for finding a job on the worker; stresses that both concepts promote labour market deregulation and the liberalisation of firing, jeopardising social cohesion and the quality of work; alerts to the fact that behind this strategy is also the purpose of reviewing unemployment benefit schemes with the aim of reducing benefits and their duration;
rõhutab, et paindliku tööturu edendamise, ebakindla töö ning töökvaliteedi parandamise vajaduse vahel on vasturääkivus; märgib, et tööturu reformidele on järgnenud tootlikkuse vähenemine; kutsub komisjoni üles koostama teatist, mis käsitleb seoseid töökvaliteedi ja tootlikkuse vahel;
Stresses that there is a contradiction between promoting a flexible labour market and precarious jobs and the need to promote the quality of work in all its aspects; notes that labour market reforms have been followed by a decline in productivity growth; calls on the Commission to produce a communication on the connection between the quality of work and productivity;
kahetseb, et enamus riiklikke reformiprogramme keskendub ainult mõistele „rohkem” töökohti, jättes kõrvale mõiste „paremad” töökohad, mis on probleemi teine tahk; rõhutab, et töökvaliteedi edendamise probleemile ei ole iga-aastases arenguaruandes või riiklikes reformiprogrammides piisavalt tähelepanu pööratud ning leiab, et töökvaliteet peaks kujunema ELi prioriteediks kuna see on tihedalt seotud elukvaliteedi, sotsiaalse kaasamise ja tootlikkusega; kutsub komisjoni üles looma ühenduse eriprogramm, et täiendada riikide meetmeid töökvaliteedi parandamisel ning parimate tavade jagamisel piisavate rahaliste vahenditega;
Regrets that most of the national reform programmes concentrate only on ‘more’ jobs, neglecting ‘better’ jobs – the other side of the coin; stresses that the promotion of quality of work in all its aspects has not been properly tackled in the Annual Progress Report or in the national reform programmes and considers that this should be a priority for the EU because it is deeply connected with the quality of life, social inclusion and productivity; calls on the Commission to set up a specific Community programme to complement national actions to promote quality of work and share best practices, with the adequate financial means;
kutsub kevadist Euroopa Ülemkogu üles seadma eesmärgiks, et pooled ELi tähtajalise lepinguga töötajatest saaksid 2010. aastaks tähtajatu lepingu ning looma ergutusvahendite erikava, et edendada tööstabiilsust, mida toetataks ELi eelarvest; palub ELi ja liikmesriike töötada tööturupoliitikate kaudu välja meetmed, et luua võimalused täistööajaga töökohtade loomiseks mittevabatahtlike osalise tööajaga töötajate jaoks; nõuab, et EL pühenduks mittevabatahtliku osalise tööajaga töö vähendamisele;
Calls on the Spring European Council to establish as a target that half of the percentage of EU employees with fixed-term contracts will have a permanent contract by 2010 and to create a special scheme of incentives to promote job stability, complemented by the EU budget; asks the EU and the Member States to develop measures through labour market policies to create opportunities for full-time jobs for involuntary part-time workers; calls for an EU commitment to reducing involuntary part-time work;