natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kritiseerib teravalt tõsiasja, et reguleerimine ja järelevalve hõlmab ainult kõik süsteemselt olulised finantsinstitutsioonid, vahendid ja turud; rõhutab, et vaja on rangemat regulatsiooni, et ennetada riske, mida põhjustavad uued ja riskantsed finantstooted, ja et need tuleb kas keelata või nendega kauplemist rangelt piirata ja jälgida; kritiseerib teravalt ka arusaama, et regulatsiooni eesmärgiks on ennetada üksnes liigset finantsvõimendust; on veendunud, et kõigi reguleeritavate finantsinstitutsioonide jaoks tuleks finantsvõimendusele ranged piirangud kehtestada; rõhutab, et pensionifondidel ja eelkõige ettevõtete pensionifondidel ei tohi lubada investeerida süsteemseid riske sisaldavatesse finantstoodetesse, nagu riskifondid ja erakapitali investeerimisfondid, sest seda tüüpi fondide pankrot mõjutaks negatiivselt pensioniõigusi;
Strongly criticises the fact that the extent of regulation and oversight will include only all systemically important financial institutions, instruments and markets; underlines that stricter regulation is needed to prevent hazards caused by any new risky financial products and that either these must be prohibited or their trading must be severely restricted and monitored; strongly criticises, also, the notion that regulation should prevent only excessive leverage; believes that strict limits need to be introduced on leverage for all regulated financial institutions; underlines that pension funds, and especially occupational pension funds, must not be allowed to invest in financial products that entail systematic risks such as hedge funds or private equity, because the failure of such funds would negatively affect pension entitlement;
tervitab G20 juhtide kavatsust võtta meetmeid koostööst keelduvate haldusterritooriumide vastu, kaasa arvatud maksuparadiisid, ning kehtestada sanktsioonid riikide rahanduse ja rahandussüsteemide kaitseks; tervitab nende avaldust, et “pangasaladuse ajajärk on möödas"; rõhutab sellega seoses, et ELi riigid, mis toimivad nagu maksuparadiisid (Austria, Belgia, Ühendkuningriik, Luksemburg), samuti Šveits, peavad kaotama pangasaladuse ja lõpetama oma skandaalsed tavad;
Welcomes the intention of the G20 leaders to take action against non-cooperative jurisdictions, including tax havens, and to deploy sanctions to protect public finances and financial systems; welcomes their declaration that 'the era of banking secrecy is over'; underlines in this context that EU countries that function as tax havens (Austria, Belgium, the UK, Luxembourg) as well as Switzerland must do away with banking secrecy and put an end to their outrageous practices;
kutsub ELi ja selle liikmesriike üles ühtlasi tegelema riigisiseste ja väljaspool asuvate offshore -finantskeskuste tekitatud probleemidega (nt Briti Kanalisaared, Kaimanisaared jne) ja allumatuse korral keelama ärisuhted nendega; rõhutab, et ülemaailmne tegevus maksudest hoidumise probleemi lahendamiseks tähendab ka tegelemist suurte finantskeskustega, mille suhtes paljud väikesed maksuparadiisid on üksnes satelliidid;
Calls on the EU and its Member States also to tackle the problems created by internal and external offshore financial centres (the Channel islands, the Cayman Islands, etc), and to prohibit doing business with these in case of non-compliance; underlines that a global response to the problem of tax evasion also means targeting the big financial centres, of which many of the small tax havens are mere satellites;
tervitab kavatsust laiendada regulatiivset järelevalvet ja registreerimist krediidireitingu agentuuridele; märgib, et reitingutegevust takistavate huvikonfliktide ületamiseks on vaja avalikku Euroopa krediidireitingu agentuuri, mis ei taotleks kasumit;
Welcomes the intention to extend regulatory oversight and registration to credit rating agencies; points out that a public European Credit Rating Agency that does not work for profit is required in order to overcome conflicts of interest which impair the rating process;
kahetseb asjaolu, et G20 juhid ei maininud ettepanekuid maksude kehtestamiseks valuutatehingutele (nn Tobini maks) ja börsitehingutele (kaasa arvatud vabavahetustehingud);
Regrets that proposals on taxes on currency transactions ('Tobin tax') and on stock exchange transactions (including over-the-counter transactions) were not mentioned by the G20 leaders;
kritiseerib G20 tippkohtumise lubadust saavutada Doha arengukava läbirääkimistel auahneid lõpptulemusi; juhib tähelepanu sellele, et läbirääkimistel on kavas laiendada kaubanduseeskirjade süsteemi, mis kahjustab arenguriikide majandust ning sekkub riikide sisepoliitilisse ruumi; nõuab läbirääkimiste peatamist riigihangete, intellektuaalomandi õiguste ning investeeringute ja teenuste liberaliseerimise üle, sest need vastavad ainuüksi arenenud riikide huvidele, takistavad avalike teenuste osutamist ja ohustavad majanduslikku ning rahanduslikku tasakaalu;
Criticises the commitment of the G20 summit to securing an ambitious conclusion to the Doha Development Round; points out that the Round would expand a system of trade rules that do harm to the economies of developing nations and interfere with countries' domestic policy space; calls for the suspension of the negotiations on government procurement, intellectual property rights, and the liberalisation of investment and services, since these are in the sole interest of the developed countries, undermine the provision of public services, and threaten economic and financial stability;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon G20 juhtidele, nõukogule, eurorühmale, komisjonile, Euroopa Keskpangale, liikmesriikide parlamentidele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
Instructs its President to forward this resolution to the G20 leaders, the Council, the Eurogroup, the Commission, the European Central Bank, the Parliaments of the Member States, the Committee of the Regions, and the European Economic and Social Committee.
Esitaja(d): Magor Imre Csibi ja Péter Olajos
by Magor Imre Csibi and Péter Olajos
Toimetulek metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu
on addressing the challenges of deforestation and forest degradation to tackle climate change and biodiversity loss
Euroopa Parlamendi resolutsioon toimetuleku kohta metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu
European Parliament resolution on addressing the challenges of deforestation and forest degradation to tackle climate change and biodiversity loss
võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, milles käsitletakse toimetulekut metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu (KOM(2008) 0645);
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on addressing the challenges of deforestation and forest degradation to tackle climate change and biodiversity loss (COM(2008)0645),
võttes arvesse 2007. aastal Varssavis toimunud viiendal Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil vastu võetud otsuseid kliimamuutusest metsade seisundile tuleneva mõju hindamise ning säästva metsamajanduspoliitika rakendamise kohta;
having regard to the decisions taken at the Fifth Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe (MCPFE, 2007, Warsaw, Poland) on assessing the effects of climate change on the state of forests and on a policy for a sustainable forest economy,
arvestades, et EL tahab piirata ülemaailmset soojenemist 2°Cga ning poole võrra vähendada bioloogilise mitmekesisuse kadu; arvestades, et Eliaschi ülevaate hinnangul tuleb selleks, et vähendada 2020. aastaks metsade raadamist poole võrra, eraldada igal aastal 17–33 miljardit USA dollarit;
whereas the EU wishes to limit global warming to 2°C and to halve biodiversity loss; whereas the Eliasch Review estimates that USD 17-33 billion will be required annually to halve deforestation by 2020,
arvestades, et säästev metsamajandus omab elulist tähtsust võitluses metsade raadamise vastu ning on majandusarengu oluline aspekt;
whereas a sustainable forest economy is of vital importance in combating deforestation and is an essential aspect of economic development,
arvestades, et metsade raadamine põhjustab ligikaudu 20% maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest, on üks peamisi bioloogilise mitmekesisuse kao põhjustajaid ja kujutab tõsist ohtu arengule, eriti vaeste inimeste elatusvahenditele;
whereas deforestation accounts for some 20% of global greenhouse gas emissions, is a major driver of biodiversity loss and constitutes a serious threat to development and, in particular, to the livelihoods of the poor,
arvestades, et metsaraadamine toimub ärevusttekitavas mahus 13 miljonit hektarit aastas, seda enamjaolt troopikametsades, kuid teataval määral ka Euroopas, eriti Kesk- ja Ida-Euroopas;
whereas deforestation occurs at the alarming rate of 13 million hectares per year, primarily in tropical forests, but also to a certain extent in Europe, especially Central and placeEastern Europe,
arvestades, et metsaraadamisega kaasnevad raskesti heastatavad keskkonnakahjud, näiteks veeolude pikaajaline kahjustamine, steppide kujunemine, kõrbestumine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, mille majanduslikud kogukulud ületavad kordades kaitse- ja parandusmeetmete kulusid;
whereas deforestation results in environmental damage which is hard to reverse, such as long-term disruption of water conditions, steppe-formation and desertification, and biodiversity loss, the overall economic costs of which far exceed expenditure on protection and improvement measures,
arvestades, et metsade seisundi halvenemine avaldub erinevalt ja seda on raske määratleda, kuid see mõjutab oluliselt kliimat, bioloogilist mitmekesisust ning kaupu ja teenuseid,
whereas forest degradation takes different forms and is difficult to define, but has major impacts on climate, biodiversity and goods and services,
arvestades, et selleks, et ülemaailmne soojenemine ei ületaks 2°C, tuleb valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljanda hindamisaruande kohaselt arenguriikides saavutada heitkoguste kasvu oluline vähenemine seniste tendentsidega võrreldes, sealhulgas metsaraadamisest tulenevate heitkoguste vähenemine, ja seda lisaks 25-40% võrra vähenemisele tööstusriikides aastatel 1990–2020;
whereas a significant deviation from 'business-as-usual' emissions growth in developing countries, including a reduction in emissions related to deforestation, needs to be achieved in addition to a 25-40% reduction in industrialised countries by 2020 compared to 1990 to limit global warming to 2°C, according to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change,
arvestades, et metsade raadamise piiramisel on oluline roll lisaks kliimamuutuse leevendamisele ka sellega kohanemisel,
whereas reducing deforestation will play an important role as regards not only climate change mitigation but also adaptation to climate change,
rõhutab vajadust metsade kaitse ja säästva majandamise poliitikat paremini seostada ELi muude sise- ja välispoliitika valdkondadega; nõuab kvantitatiivset hinnangut selle kohta, millist mõju avaldavad metsadele sellised ELi poliitikad nagu energia- ja eriti biokütuste poliitika, põllumajandus-, säästva tootmise ja tarbimise, hanke-, kaubandus- ja arengukoostöö poliitika;
Stresses the need for more coherence between forest conservation and sustainable management policies and other EU internal and external policies; calls for a quantified evaluation of the impact on forests of EU policies such as energy (especially bio-fuels), agriculture, sustainable production and consumption, procurement, trade and development cooperation;
palub komisjonil esitada parlamendile ja nõukogule ettepanekud rangete ühenduse säästvusnõuete kehtestamiseks kogu metsadest saadavale puidule ja puidutoodetele;
Calls on the Commission to present to Parliament and the Council proposals for stringent Community sustainability requirements for all timber and timber products sourced from forests;
kutsub komisjoni üles avaldama 2009. aasta lõpuks põhjaliku uurimuse, milles hinnatakse ELi toiduainete ja muude kaupade tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise mõju metsade raadamisele ja metsade seisundi halvenemisele; nõuab, et kõnealuses uurimuses hinnataks ja täpsustataks kõiki erinevate valdkondade negatiivseid mõjusid ning esitataks soovitused edasise tegevuspoliitika ja uuendustegevuse osas, et nimetatud mõjusid vähendada;
Calls on the Commission to publish by the end of 2009 a comprehensive study assessing the impact of EU production, consumption and trade in both food and non-food commodities on deforestation and forest degradation; calls for the study to evaluate and specify any negative contribution by different industry sectors and make recommendations for further policy and innovation, in order to reduce such impacts;
juhib tähelepanu vajadusele käsitleda metsade majandamisel veeoludega seotud probleeme suure ettevaatusega ning viitab metsa- ja veeressursside ühise majandamise ning asjakohaste ELi poliitikasuundade ühtlustamise ülimale vajalikkusele, et taastada ökosüsteemide veemahutavuse võime või seda suurendada;
Points out that problems relating to water conditions must be dealt with carefully in the context of the forest economy, and points to the vital need for joint development of forest and water resources and harmonisation of the relevant EU policies, with a view to restoring and improving the water retention capacity of ecosystems;
tervitab keskkonnasäästlike riigihangete poliitikaid ning selliste vahendite edendamist nagu ökomärgised ja metsa sertifitseerimise kavad; nõuab kogu ELis puidutoodete keskkonnasäästlike riigihankepoliitikate kiiret vastuvõtmist ja rakendamist; kutsub liikmesriike üles võtma oma riigihankepoliitika aluseks kõrged säästvusnõuded ning vastavalt seadma selliste nõuete osas realistlikud sihteesmärgid;
Welcomes green public procurement (GPP) policies and the promotion of instruments such as eco-labelling and forest certification schemes; calls for the swift adoption and implementation of GPP policies for wood products across the EU; calls on the Member States to base their public procurement policy on high sustainability standards and accordingly to set realistic targets in relation to such standards;
on seisukohal, et arenguriikidele tuleb anda märkimisväärset rahalist abi troopikametsade suuremahulise raadamise lõpetamiseks hiljemalt 2020. aastaks ning et sellesuunalise pühendumuse ülesnäitamine on otsustava tähtsusega rahvusvahelistel läbirääkimistel ulatusliku ülemaailmse kliimakokkuleppe sõlmimiseks 2012. aasta järgseks ajavahemikuks;
Considers that significant financial support must be provided to developing countries to halt gross tropical deforestation by 2020 at the latest, and that demonstration of commitment to this will be decisive in the international negotiations for a comprehensive global post-2012 climate agreement;
tunnistab, et maailmas toimuva metsaraadamise vähendamiseks poole võrra ja hiljem selle peatamiseks on äärmiselt oluline mobiliseerida ülemaailmse kliimakokkuleppe raames piisavalt rahalisi vahendeid; toetab sellega seoses komisjoni ettepanekut luua ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ülemaailmne metsade süsinikumehhanism, mille aluseks oleks alaline rahastamiskord; kutsub liikmesriike toetama oma pühendumist metsaraadamise ja metsade seisundi halvenemise peatamisele maailmas sellega, et nad eraldavad olulise osa ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi raames saadud tuludest metsaraadamise ja metsade seisundi halvenemise piiramiseks arenguriikides, ning keskenduvad läbirääkimistel rahastamisallikatele vastavalt komisjoni teatises „Ulatuslik kliimakokkulepe – eesmärk Kopenhaagenis” kirjeldatule; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni ettepanekut järgida Norra rahastamisettepanekut ja eraldada edaspidi ülemaailmse metsade süsinikumehhanismi jaoks osa oma heitkoguste kvootide oksjonimüügi tuludest;
Recognises that mobilising sufficient funding under a global climate deal will be absolutely crucial for halving and eventually halting global deforestation; supports, in this context, the Commission’s proposal to create a Global Forest Carbon Mechanism (GFCM) within the UNFCCC framework, based on a permanent financing scheme; calls on Member States to back up their commitment to halting global deforestation and forest degradation by earmarking a significant part of the auctioning revenues from the EU emissions trading scheme (ETS) for reducing deforestation and forest degradation in developing countries and by focusing the negotiations on funding sources as outlined in the Commission Communication entitled 'Towards a comprehensive climate change agreement in Copenhagen'; calls on Member States to support the Commission’s proposal to embrace the funding proposal made by Norway and to allocate part of future revenues from auctioning of Assigned Amount Units to the GFCM;
toetab seisukohta, et ülemaailmse metsade süsinikumehhanismi kaudu antav toetus peaks olema tulemuspõhine ja seda tuleks anda ulatusliku metsaraadamise ja metsade seisundi halvenemise vähendamisel saavutatud kontrollitud tulemuste põhjal; rõhutab, et kõnealuse toetusega peaks kaasnema ka positiivne kõrvalmõju bioloogilise mitmekesisuse kaitse, metsade ilmastiku- ja haiguskindluse suurenemise ning metsapiirkondade elanike elatusvahendite paranemise näol;
Advocates that the support provided via the GFCM should be performance-based and provided on the basis of verified results in terms of reduction of gross deforestation and forest degradation; stresses that this support should also provide co-benefits in terms of biodiversity protection, increased resilience, and improved livelihoods in forest regions;
rõhutab vajadust täiel määral austada kohalike metsarahvaste, sealhulgas põlisrahvaste õigust anda vabatahtlik, eelnev ja teadlik nõusolek nende poolt tavapäraselt kasutatavate metsade kasutamiseks; peab oluliseks kohalike kogukondade ja põlisrahvaste sisulist ja ulatuslikku kaasamist metsade seisundi halvenemisest ja metsaraadamisest tingitud heitkoguste vähendamise meetmete hindamise, kavandamise ja rakendamise kõigil etappidel;
Emphasises the need to fully respect the rights of local forest people including indigenous peoples' right to free, prior and informed consent to the use of forests customarily used by them; considers it essential that local communities and indigenous peoples are involved in a meaningful and comprehensive way at all stages when measures for reduced emissions from forest degradation and deforestation are being assessed, planned and implemented;
rõhutab, et 2012. aasta järgse perioodi rahvusvahelise kliimakokkuleppe raames sõlmitava, arenguriikides metsaraadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamist käsitleva ÜRO koostööprogrammi mis tahes mehhanismid peaksid eelkõige tagama ürgmetsade kaitse;
Stresses that any mechanism under the United Nations Collaborative Programme on Reducing Emissions from Deforestation and Forest Degradation in Developing Countries that is concluded as part of the post-2012 international climate agreement should first and foremost ensure that old-growth forests are protected;
märgib, et Ida-Euroopas toimuv metsade raadamine toob kaasa looduskeskkonna seisundi halvenemise ja mõjutab muu hulgas ka inimeste elukvaliteeti;
Notes that the process of deforestation in placeEastern Europe is contributing to the degradation of the natural environment and also affecting quality of life, inter alia;
märgib, et keskpikas ja pikas perspektiivis võiks metsaühikute kasutamine süsinikuheidete turul saada metsaraadamise vastase poliitikameetmestiku üheks osaks, kui suudetakse tagada metsade süsinikuvarude arvutamise täpsed meetodid ning usaldusväärsed järelevalvemehhanismid; rõhutab, et lõplik otsus saastekvootidega kauplemise süsteemis metsaühikute kasutusele võtmise kohta tuleks teha pärast kõigi võimalike rahastamismehhanismide teostatavuse ranget analüüsimist, osapoolte Kopenhaageni konverentsi tulemuste hindamist ning katseprojektide põhjal tehtud järeldusi;
Notes that forest credits in the carbon market could in the medium and long term, be part of a mix of policies addressing deforestation, if accurate forest carbon accounting methodologies and reliable monitoring mechanisms can be ensured; stresses that a final decision regarding the inclusion of forest credits in the ETS should be taken following a rigorous analysis of the feasibility of all potential funding mechanisms and an evaluation of the outcome of the Copenhagen Conference of the Parties and of the conclusions drawn from the pilot projects;
tuletab meelde, et metsaprojektide metsaühikuid, mida kasutatakse tööstusriikide kasvuhoonegaaside heitkoguste tasaarvestuseks, ei saa teist korda kasutada praeguste suundumuste suhtes võetavate heitkoguste vähendamise eesmärkide täitmiseks, mille arenguriigid endale eeldatavalt seavad 2012. aasta järgse perioodi rahvusvahelise kliimakokkuleppe raames;
Recalls that any credits from forest projects that are used to offset greenhouse gas emissions in industrialised countries cannot be double-counted towards the deviation targets from 'business as usual' that developing countries are expected to commit to in the post-2012 international climate agreement;
juhib tähelepanu sellele, et igasuguse tulevase kliimarežiimi raames metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise vähendamise eest hüvituste maksmise korra juures tuleb süsiniku neeldumise kõrval võtta arvesse ka metsast saadavaid ökosüsteemiteenuseid ja sotsiaalset kasu;
Points out that any system of compensation for reducing deforestation and forest degradation under a future climate regime must take into account not only carbon sinks but also the ecosystem services and social benefits provided by forests;
kutsub ELi üles metsaraadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamiseks edendama rangeid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; kutsub ELi üles propageerima metsaraadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamise mehhanisme, mis ei piirdu puhta arengu mehhanismi projekti praeguse lähenemisviisiga, vaid tegelevad ka selliste metsaraadamise algpõhjustega nagu halb valitsemistava, vaesus, korruptsioon ja õiguskaitse puudumine, toetades selleks poliitilisi ja institutsioonilisi reforme nii kohalikul kui ka riigi tasandil;
Calls on the EU to promote strong social and environmental standards for reducing emissions from deforestation and degradation (REDD); calls on the EU to advocate REDD mechanisms that go beyond the current Clean Development Mechanism (CDM) project approach and address underlying causes of deforestation, such as poor governance, poverty, corruption and lack of law enforcement, by supporting policy and institutional reform at both local and national levels;
avaldab kahetsust, et pealkirjale vaatamata ei käsitleta komisjoni teatises metsade seisundi halvenemist; kutsub komisjoni välja töötama tegevuskavasid ja katseprojekte ning näitama omaenda metsanduspoliitikas kindlat tahet peatada lisaks metsade raadamisele ka nende seisundi halvenemine (sealhulgas Euroopa Liidus) sellega, et muule lisaks töötatakse välja ja juurutatakse ka nõuetekohased seiresüsteemid vajalike andmete saamiseks metsamuldade ja metsade biomassi kohta;
Regrets that the Communication, contrary to its title, does not deal with forest degradation; calls on the Commission to develop action plans and pilot projects and to show commitment in its own forestry policy to stopping not only deforestation but also forest degradation (including in the European Union) by also developing and establishing proper monitoring systems in order to obtain appropriate data on soil and biomass in forests;
suuliselt vastatavate küsimuste B6‑0489/2008 ja B6‑0494/2008 alusel
further to Questions for Oral Answer B6‑0489/2008 and B6‑0494/2008