natgillin/translations-raw huggingface dataset:
asutustevaheliste volituste ebapiisav piiritlemine liikmesriikides, institutsioonidevahelised hierarhiaprobleemid ja sisemised raskused ülesannete ja vastutuste jagamisel;
insufficient separation between the authorities in the Member States, hierarchy problems between the institutions and internal difficulties over the allocation of tasks and responsibilities;
piirkondliku ja kohaliku tasandi ebapiisav kaasamine rakenduskavade koostamisse;
insufficient involvement of the regional and local level in the establishment of the operational programmes;
töötajate vähesus, riikliku ja piirkondliku tasandi töötajate ebapiisav koolitus ning raskused töötajate hoidmisega;
limited staff numbers, inadequately trained staff at national and regional level, and difficulties with staff retention;
raskused infotehnoloogiasüsteemide loomisel;
difficulties with establishing information technology systems;
kontrolli tõhususe ja projekti ulatuse ebaproportsionaalsus;
disproportion between the degree of control and the scale of the project;
projektide rakendamise ebapiisav esialgne ettevalmistus ja puuduv projektikava;
insufficient initial preparation for implementation of projects, and missing project pipeline;
investeerimisprioriteetide muutmine poliitilistel põhjustel;
politically motivated changes in investment priorities;
on arvamusel, et suur hulk tuvastatud probleeme oleks võimalik ära hoida, kui kaasata juba kavandamise etapis kõik asjaomased riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi toimijad, et tulevastes raamdokumentides ja rakenduskavades sisalduvad ettepanekud võimalikult hästi kattuksid toimijate vajadustega, see aitaks suuremal määral ja otsesemalt kaasa ELi eesmärkide saavutamisele;
Considers that many of the problems identified could be avoided by involving, right from the start of the programming stage, all the relevant players at national, regional and local level, in order to match the proposals in future framework documents and operational programmes as closely as possible to their needs, hence enabling a greater and clearer contribution to be made to meeting EU objectives;
rõhutab, et kasutusmäärade suurendamine annab tõhusaid tulemusi ainult ühenduse eeskirjade järgimise korral;
Stresses that increasing the absorption rates can only lead to effective results if the Community regulatory framework is adhered to;
on seisukohal, et erilist rõhku tuleks panna tulemuste ja eesmärkide saavutamisega seotud aspektidele, ilma et see vähendaks tähelepanu, mida tuleb alati pöörata sisendite kontrollimisele; usub, et kooskõlas kehtivate eeskirjadega rakendamise, kontrolli ja maksesüsteemide kohta tuleks saavutada parem tasakaal ühelt poolt ELi kulude seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks vajalike eeskirjade ja menetluste ning teiselt poolt ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikumaks ja kulutõhusamaks muutmise vahel;
Takes the view that special emphasis should be placed on aspects relating to delivery of results and achievement of objectives, without detracting from the constant attention that should be awarded to checking inputs; believes, in line with existing provisions on the implementation, control and payment systems, that a better balance should be found between, on the one hand, the rules and procedures required for ensuring the legality and regularity of EU expenditure and, on the other, making cohesion policy more performance-oriented and cost-efficient;
nõuab ühtekuuluvuspoliitika programmitöö, järelevalve ja hindamise ühtlustamist, et suurendada komisjoni nõuandvat rolli ning vähendada kontrolli ja auditiga seotud halduskoormust;
Calls for programming, monitoring and evaluation of cohesion policy to be streamlined with a view to improving the advisory role of the Commission and decreasing the administrative burden related to control and audit;
on seisukohal, et rohkem tuleks keskenduda pettuse karistamisele kui eeskirjade eiramistele, nõuab paindlikumat ja diferentseeritumat lähenemisviisi sõltuvalt tuvastatud eiramise tõsidusest;
Takes the view that a stronger focus should be placed on punishing fraud rather than formal irregularities; calls for a more flexible and differentiated approach depending on the seriousness of the irregularity identified;
rõhutab, et rohkem tuleks kasutada proportsionaalsuse põhimõtet, mille kohaselt kontrollimeetmed vastavad projekti ulatusele, selleks tuleks väikesemahuliste projektide ja programmide läbiviimisel lihtsustada nõudeid, mis käsitlevad esitatavat teavet ja järelevalvet; tuletab sellegipoolest meelde, et lihtsustatud eeskirjad ei tohi mingil viisil kahjustada läbipaistvust ja vastutust; nõuab, et auditeerimistegevuse kooskõlastamist tuleks tugevdada ja parandada, kaotada tuleks ülearused kontrollid liikmesriikides, kus on olemas asjakohane fondivahendite haldamise süsteem, ning et järgmisel programmiperioodil tuleks kasutada ühekordse audiitorkontrolli põhimõtet, kusjuures seda tuleks nn usalduslepingu põhimõtte sarnaselt rakendada võimalikult sageli;
Stresses that application of the proportionality principle to control procedures determined by the scale of the project should be strengthened by simplifying the requirements governing information to be supplied and monitoring when implementing small-scale projects and programmes; points out, however, that simplified rules must not have a negative impact on transparency and responsibility; calls for the coordination of audit activity to be reinforced and improved, for redundant controls to be removed in Member States which have an adequate fund management system and for the single audit principle to be adopted in the next programming period and that, as with the ‘contract of confidence’ principle, it should be implemented as often as possible;
rõhutab, et ülimalt tähtis on õigeaegselt vastu võtta mitmeaastane finantsraamistik ning liikmesriikidele mõeldud täpsed ja lõplikud eeskirjad ja juhised, et ära hoida alustamisraskusi ja viivitusi riiklike eeskirjade koostamisel ja eeltingimuste rakendamisel liikmesriikides järgmise programmiperioodi alguses; kinnitab, et komisjon peab tagama tehnilise toe, et tagada eeskirjadest ja juhistest õige arusaamine liikmesriikides; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku kestus on ühtekuuluvuspoliitika ja toetuste kasutamise suutlikkuse keskne küsimus, sest liiga lühike mitmeaastane finantsraamistik on takistuseks projektidele, mis on pikema kestusega ja samas arengu seisukohast kõige olulisemad;
Stresses the paramount importance of timely adoption of the multiannual financial framework and of clear and definitive rules and guidance for the Member States, in order to avoid start-up difficulties and delays related to the drawing up of national rules and the implementation of the ex-ante conditionalities by the Member States at the beginning of the next programming period; considers it necessary for the Commission to provide technical support to ensure that these are also well understood at Member State level; stresses that the duration of the multiannual financial framework (MFF) is a key issue for cohesion policy and for absorption capacity, because an MFF that is too short creates obstacles for those projects that both run for a longer duration and are the most substantial from the development point of view;
kutsub liikmesriike üles ühenduse õigusakte siseriiklikku õigusse kiiremini üle võtma; rõhutab, et kohapealsete probleemide paremaks lahendamiseks on tähtis rakendada piisaval arvul koolitatud personali;
Calls on the Member States to transpose Community legislation more rapidly into national law; stresses the importance of mobilising trained personnel in sufficient numbers to address challenges on the ground more effectively;
rõhutab, et kasulik on suurendada sünergiat ja vastastikust täiendavust ühiselt hallatavate fondide (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja Euroopa Kalandusfond) ning Euroopa Arengufondi vahel teatavates Euroopa piirkondades, mis on AKV riikide naabruses; on seisukohal, et tuleks ergutada paindlikkust Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi vahel, et hõlbustada integreeritud projektide rahastamist, võttes samal ajal arvesse nende fondide eripära ja eesmärke; rõhutab, et eeskirjade ja menetluste ühtlustamine võib aidata kaasa toetuste andmise lihtsustamisele ja julgustada võimalike toetuse saajate osalemist ELi kaasrahastatud programmides; tuletab sellega seoses meelde ristfinantseerimise võimalusi, mida ei ole seni täielikult ära kasutatud;
Stresses the benefits of and the need for greater synergy and complementarity between all the shared management funds (ERDF, ESF, Cohesion Fund, EAFRD and EFF) and the EDF in the case of certain European regions which neighbour ACP countries; takes the view that flexibility between the ERDF and the ESF should be encouraged so as to facilitate the financing of integrated projects, while taking into account the specific nature and objectives of each of these funds; stresses that harmonisation of rules and procedures would lead to simplified delivery systems and encourage participation by potential beneficiaries in EU co-funded programmes; recalls in this context the potential of cross-financing, which is not yet being fully exploited;
palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada Euroopa Sotsiaalfondi tõhusam kasutamine praegusel ajal kõikidel tasanditel ja kõikides liikmesriikides, et aidata lahendada majandussurutise tagajärjel tekkinud praeguseid sotsiaalmajanduslikke probleeme, ning kutsub üles tagama, et Euroopa Sotsiaalfond toetaks tulevikus läbimõeldult ja sihipäraselt Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamist tööhõive ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas ning oleks nähtav, läbipaistev, tõhus, paindlik, lihtne ja kasutajasõbralik vahend, mis on loodud selleks, et arendada inimkapitali, ja mis arvestaks samas liikmesriikide ja piirkondade eripärade ning vajadustega;
Calls on the Commission and the Member States to ensure that the ESF is used in a more efficient way today, to respond to the ongoing socio-economic challenges brought about by the financial recession, at all levels and in all Member States, and to ensure that the future ESF makes a meaningful, targeted contribution to implementation of the Europe 2020 strategy in the fields of employment and social inclusion as a visible, transparent, efficient, flexible, simple and user-friendly instrument that is brought to bear to develop human capital, while reflecting the specificities and needs of Member States and regions;
rõhutab, et jõupingutused tuleb suunata piiratud arvule prioriteetidele – millest kõige pakilisem on siseturul praeguse rekordilise töötuse määra vähendamine, pöörates erilist tähelepanu noorte ja naiste töökohtadele –, et tagada kogu ELi hõlmavate projektide tõhusam rakendamine ning Euroopa Sotsiaalfondi mõju ja potentsiaali suurendamine, toetades seeläbi Euroopa 2020. aasta strateegiat, samas tuleb rõhutada, et arvesse on vaja võtta erinevat olukorda liikmesriikides ning et praeguste tööhõiveprobleemide lahendamiseks on vaja tugevdada Euroopa Sotsiaalfondi finantssõltumatust ja suurendada selle paindlikkust;
Stresses that efforts need to be concentrated on a limited number of priorities – the most urgent among them being reducing record levels of unemployment in the internal market, with special reference to jobs for young people and women – in order to ensure that EU-wide projects are implemented more efficiently and that the impact and potential of the ESF are maximised, thus supporting the Europe 2020 strategy, while emphasising that the different situations in the Member States need to be taken into account and, moreover, that there is a need to strengthen ESF financial autonomy and to foster its flexibility in order to address current employment challenges;
kutsub liikmesriike üles ergutama ja jätkama laiaulatuslikku dialoogi kõikide sidusrühmadega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et paremini kindlaks teha tööturu vajadused ja parandada sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevate elanikkonnarühmade tööalast konkurentsivõimet ning samal ajal piisavalt arvestada ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide sõnastamisel piirkondlike ja kohalike vajadustega ning tagada nende kajastumine Euroopa Sotsiaalfondi eesmärkides; nõuab erilise tähelepanu pööramist madala kvalifikatsiooniga töötajate koolitusele ja haridusele, et parandada selle sihtrühma tööalast konkurentsivõimet;
Calls on the Member States to encourage and maintain an extensive dialogue with all stakeholders at national, regional and local level in order better to identify the needs of the labour market, improve the employability of socially disadvantaged groups and, at the same time, take adequate account, in relation to formulating policy goals in connection with cohesion policy, of regional and local needs and ensure that they are reflected in the ESF's objectives; calls for special attention to be paid to the training and education of people in low-skilled jobs, in order to improve the employability of this group;
palub liikmesriikidel suurendada teadlikkust Euroopa Sotsiaalfondi kohta ja parandada fondi vahendite kättesaadavust ning tõsta projektide koostamise suutlikkust, et aidata kaasa uute inimväärsete töökohtade loomisele ja tugevdada sotsiaalset kaasatust;
Calls on the Member States to improve awareness and accessibility of the ESF and to update project-building capacities in order to contribute to the creation of new, decent jobs and more effective social inclusion;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama kohalike ja piirkondlike arenguprojektide puhul esmatähtsaks ühtset lähenemisviisi, sel eesmärgil tuleks julgustada alt üles põhimõttele tuginevate kohalike algatuste väljatöötamist Euroopa Sotsiaalfondi jaoks ning võimaldada selliste erinevate rahastamisallikate ühitamist, nagu rakenduskavad, riiklikud kavad ja üksikprojekti tasandil erasektori vahendid;
Calls on the Commission and the Member States to give priority to the integrated approach for local and regional development projects, encouraging the development of bottom-up local initiatives for the ESF and making it possible to combine several sources of financing: operational programmes, national programmes and private resources at the individual project level;
peab kahetsusväärseks, et venivate haldusmenetluste ja keeruliste eeskirjade tõttu on Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine mõnes liikmesriigis aeglasem kui ette nähtud ning seetõttu loobuvad paljud potentsiaalsed toetusesaajad rahastuse taotlemisest; nõuab Euroopa Sotsiaalfondi eesmärkide paremat kooskõlastamist tööturu tegelike nõudmistega, mis näitavad vajadust investeerida kutsealase koolituse parandamisse ja käsitöö valdkonna kaitsmise meetmetesse;
Regrets that owing to lengthy administrative procedures and complicated rules, especially in some Member States, implementation of the ESF is slower than foreseen and that this discourages many potential beneficiaries from applying for funding; calls for the ESF objectives to be brought into line with the real requirements of a labour market that is in need of investment in upgrading vocational training and in measures to protect craft trades;
palub komisjonil üle vaadata kaasrahastamise määr, et kajastada paremini arengutaset, ELi lisandväärtust, meetmete liike, toetuse saajaid, nende suutlikkust toetusi kasutada ja arenguvõimalusi; nõuab seetõttu, et ühenduse eelarvest eraldataks ühtekuuluvuspoliitika jaoks piisavalt vahendeid ajal, mil rahastamist riiklikul ja kohalikul tasandil piirab riikide range eelarvepoliitika; peab kahetsusväärseks asjaolu, et osa Euroopa Sotsiaalfondi olemasolevatest vahenditest jääb kasutamata, kuid märgib samas, et mõnedes liikmesriikides tehakse sellega seoses suuri edusamme; palub seepärast liikmesriikidel luua mehhanismid, mis aitaksid väikestel toetuse saajatel (üldjuhul rohujuuretasandi valitsusvälised organisatsioonid ja VKEd) taotlusi edukalt ette valmistada ja juhendaksid neid kogu rakendamisperioodi vältel, et tagada tõhusam protsessi kulgemine;
Calls on the Commission to review the level of co-financing to reflect better the level of development, EU added value, types of action, beneficiaries, their absorption capacities and development opportunities; calls, to this end, for an adequate Community budget to be allocated to cohesion policy at a time when national and local contributions are being hampered by national budgetary austerity policies; regrets the fact that a proportion of the ESF money available is not being used, while noting that in some Member States there is significant progress; calls, therefore, on the Member States to create mechanisms for helping the small beneficiaries (typically grassroot NGOs and SMEs) to prepare successful applications and mentoring them during the implementation period, thereby ensuring a more efficient process;
palub liikmesriikidel kasutada suuremal määral Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saajatele ettemaksete tegemise võimalust, pidades seejuures kinni täpsetest eeskirjadest;
Calls on the Member States, on the basis of clear rules, to use to a greater extent the possibility of advance payments to ESF beneficiaries;
rõhutab, et vaja on osutada pidevat, ranget ja keskendunud tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest rahastatud arenguprogrammide tegelikele tulemustele, selleks tuleb ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil parandada hindamis-, järelvalve- ja näitajate süsteeme, mis peaksid lisaks kulutuste tasemele hõlmama ka võetud meetmete kvaliteeti; palub komisjonil arvestada ebakindlusteguritega, mis mõjutavad tööturule naasmise pikaajalisi projekte;
Stresses the need for a continuous, strong and dedicated focus on the actual outcomes and results of the ESF-financed development programmes through improvements to evaluation, monitoring and indicator systems at Community, national, regional and local level, which should cover not only spending levels but also the quality of the policies pursued; calls on the Commission to take account of the uncertainty factors affecting long-term return-to-work projects;
rõhutab, et teatud reformid võivad olla olulised toetuste kasutamise suutlikkuse tõstmiseks mõnedes liikmesriikides ja seetõttu on vaja need arengu- ja investeerimispartnerluse lepingu koostamise käigus komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahel läbi rääkida, et muuta need reformid riikide jaoks siduvaks tingimuseks; juhib eelkõige tähelepanu detsentraliseerimise ning piirkondlike ja kohalike asutuste mõjuvõimu suurendamise tähtsusele;
Emphasises the importance that certain reforms can have in some Member States in increasing the absorption capacity and therefore the need for them to be negotiated between the Commission and the Member States concerned when defining the development and investment partnership contract, so as to make them a binding condition for the states; points out, in particular, the importance of decentralisation and of empowerment of regional and local authorities;
toetab seisukohta, et ühtekuuluvuspoliitika õigusraamistik peaks võimaldama rakenduskavadega seoses paindlikumat korraldustööd, et kajastada paremini arenguprotsesside laadi ja geograafilist ulatust; soovitab jätta liikmesriikidele ja piirkondadele piisavalt paindlikkust valida mõned oma prioriteedid ja ühitada asjakohaseid poliitikameetmeid;
Supports the view that the regulatory architecture of cohesion policy should allow greater flexibility in organising operational programmes in order to better reflect the nature and geography of development processes; suggests that Member States and regions be given enough flexibility to select a number of their own priorities and draw up appropriate policy mixes;
palub liikmesriikidel pöörata enam tähelepanu projektide ettevalmistamisele ja koostada projektikava, et minimeerida kulude ületamise ohtu ja saavutada vahendite suur kasutusmäär;
Calls on the Member States to pay more attention to project preparation and to draw up a project pipeline so that the risk of cost overrun can be minimised and a high absorption rate attained;
märgib, et avaliku sektori institutsiooniline suutlikkus nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning osalevate riigiasutuste ja toetuse saajate tehniline ja haldussuutlikkus on otsustavad tegurid, mis määravad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks vajaliku poliitika eduka väljatöötamise, rakendamise ja järelevalve;
Notes that the institutional capacity of the public sector at national, regional and local level and the technical and administrative capacity of the participating public authorities and beneficiaries are key to the successful development, implementation and monitoring of the policies needed to reach Europe 2020 targets;
kutsub üles liikmesriike komisjoni toetusel ja kooskõlastatult kohalike ja piirkondlike omavalitsustega pöörama tähelepanu inimressursside paremale juhtimisele ning tegema täiendavaid jõupingutusi, et ligi meelitada ja tööl hoida kvalifitseeritud töötaid ELi vahendite haldamiseks, selleks tuleks soodustada nende töötajate kvaliteetset koolitust ning vältida töötajate asendamist, kui see ei ole otseselt vajalik ja tingitud eesmärgist parandada tulemuslikkust ja seeläbi toetuste kasutamise suutlikkust; tuletab sellega seoses meelde võimalusi kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja tehnilise abi vahendeid programmide rakendamiseks ja toeks vajaliku suutlikkuse loomiseks; rõhutab tervikteenuste tähtsust detsentraliseeritud tasandil, et abistada programmis osalevaid partnereid; kutsub liikmesriike üles looma tervikteenuseid pakkuvaid Euroopa teenuspunkte kodanikele võimalikult lähedale, et aidata nii kohalikke ametiasutusi kui ka ELi kodanikke Ühtekuuluvusfondi toetuse taotlemisel;
Calls on the Member States, supported by the Commission and in coordination with local and regional authorities, to pay attention to better management of human resources by making further efforts to attract and retain qualified staff to manage EU funds, by promoting high-quality training for them, and by avoiding any replacement of staff unless this is strictly necessary and guided by the sole aim of improving their effectiveness and consequently the absorption capacity; recalls in this regard the possibilities for using funds from the ESF and technical assistance for building capacity necessary for programme implementation and follow-up; stresses the importance of one-stop shops at decentralised level to assist the partners in the programme; calls on the Member States to create ‘European One-Stop Shops’ as close as possible to the citizens with a view to helping with Cohesion Fund applications, both for local authorities and EU citizens;
märgib, et vaja on haldus- ja kontrollisüsteemide suurt järjepidevust ja suutlikkust, et saaks tugineda halduskogemustele ja teadmistele, ning kutsub seepärast liikmesriike üles võtma meetmeid, et vältida fondide haldamisega tegeleva halduspersonali sagedat vahetumist;
Notes that a high degree of continuity in management and control systems and capacity is necessary in order to build on acquired management experience and knowledge and calls therefore on the Member States to take measures to avoid fluctuations in the administrative staff dealing with the management of funds;
kutsub komisjoni üles abistama rohkem neid liikmesriike, kelle toetuste kasutusmäärad on alla ELi keskmise ja kus esineb toetuste kasutamise suutlikkuse osas puudujääke; leiab, et seesugust tõhusamat abi ja tihedat koostööd tuleks jätkata vähemalt seni, kuni asjaomastes riikides jõutakse sellisele ekspertteadmiste tasemele, millest piisab tulemusteni jõudmiseks eraldi välisabi kasutamata;
Calls on the Commission to enhance its assistance to those Member States whose absorption rates, being under the EU's average, show a lack in terms of absorption capacity; believes that such enhanced assistance and close cooperation should continue at least until the countries concerned reach a level of expertise sufficient to produce results without external special aid;