natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et Euroopa majanduses saavutati 2006. aastal paremad tulemused kui eelnenud aastatel; arvestades samas, et komisjon alandas finantsturgudel valitsenud volatiilsuse ja suurenenud riskide tõttu 2007. aasta prognoosi 2,5%ni euroala ja 2,8%ni ELi kohta; arvestades, et finantssektori praegune ebastabiilsus, mis viis komisjoni sügisese prognoosi väikese ümbervaatamiseni, võib ühtlasi märkida majandustsükli pöördepunkti, kui turgude läbipaistvus ja poliitikakujundajate asjakohane reageerimine ei taasta tarbijate usaldust;
whereas the European economy achieved better results in 2006 and exceeded those of previous years; however, following the financial volatility and taking account of the increased risks, the European Commission has revised the forecast for 2007 slightly down, to 2.5% for the euro area and 2.8% in the EU; whereas the current financial upsets which have led to the slight revision of the autumn forecasts by the European Commission could also mark a turning point in the economic cycle unless transparency of the markets and appropriate reactions by policy makers reaffirm consumers’ trust,
arvestades, et liberaliseerimisprotsess ei tohiks ohustada jätkusuutlikku arengut kui peamist eesmärki;
whereas the process of liberalisation should not undermine the overriding objective of sustainable development,
arvestades, et laienenud EL ja selle mõju liikmesriikide majandusele ning poliitilisele ja sotsiaalkultuurilisele arengule eeldab paremat koostööd poliitiliste otsuste tegemise süsteemis;
whereas the enlarged EU and its impact on the economy, as well as the political and socio‑cultural development of its Member States, require improved cooperation within the system of political decision making,
arvestades, et vastastikune sõltuvus euroalal on suurem kui ELis tervikuna, ja arvestades, et see ei väljendu veel tulemuslikus ja sidusas poliitikas – eelkõige, mis puudutab seost usaldusväärse riigi rahanduse, kõrge kvaliteediga kulutuste tegemise ja tootlikkuse suurendamise strateegiatesse investeerimise vahel;
whereas the interdependence within the euro area is stronger than in the EU as a whole, and whereas this does not yet translate into effective and coherent policy processes, in particular regarding the link between sound public finances, high-quality spending and investment in productivity-growth strategies,
arvestades, et ELi majanduspoliitika üldsuuniste määratlemisel peavad poliitikakujundajad kindlaks määrama, selgelt sõnastama ja tegelema ühiste väljakutsetega, mille ees ELi liikmesriikide majandused praegu ning lähiaastatel seisavad;
whereas policy makers must identify, clearly state and address the common challenges which EU economies are facing and will face in the forthcoming years when defining broad EU economic policy guidelines,
arvestades, et ELi kodanike teadlikkus ja aktiivne toetus on majanduspoliitika meetmete eduka rakendamise eeltingimus;
whereas awareness and active support by EU citizens is a precondition for successful implementation of economic-policy actions,
arvestades, et Euroopa tööhõivestrateegia nähtavus, järelevalvealane suutlikkus ja osalusest tulenev tõukejõud on uuendatud Lissaboni strateegia raames vähenenud, eelkõige riikide reformikavade ja reformikavade rakendamise aruannete osas;
whereas the European Employment Strategy has lost visibility, monitoring capacity and participatory impetus under the renewed Lisbon Strategy, in particular in the National Reform Programmes (NRPs) and the implementation reports,
arvestades, et riikide reformikavade rakendamise aruannetest nähtub, et poliitika rakendamine on kõige nõrgem töötajate ja ettevõtete kohanemisvõime parandamise valdkonnas ja investeeringute suurendamisel haridusse ning koolitusse;
whereas the implementation reports on the NRPs show that the weakest policy implementations are in the area of improving the adaptability of workers and enterprises and stepping up investment in education and training,
arvestades, et tööhõive- ja sotsiaalministrite Guimarãesis toimunud ülalnimetatud mitteametlikul kohtumisel jõuti järeldusele, et sotsiaalne kaasatus on jätkusuutlike arengustrateegiate alusmõõde Euroopas, kuna see annab vahendid võimaluste loomiseks kõigile ning avaldab soodsat mõju tööhõivele, oskustele ning inimarengule;
whereas the abovementioned informal meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Guimarães concluded that social inclusion is a fundamental dimension of sustainable development strategies in Europe, as it provides the tools to create opportunities for all and has positive effects on employment, skills and human development,
arvestades, et paljud riikide reformikavades sisalduvad meetmed avaldavad sotsiaalse kaasatuse poliitikale selget mõju, eriti mis puudutab tööhõivele suunatud meetmeid, samas ei sisalda riikide reformikavad endiselt sageli sotsiaalse kaasatuse eesmärke ega poliitikat;
whereas many measures in the NRP process have clear effects on social inclusion policies, especially measures targeting employment, while social inclusion objectives and policies are still often absent from the NRP process,
arvestades, et on väga oluline luua sobiv üleilmastumise raamistik, mis aitaks kaasa jätkusuutlikule arengule,
whereas it is crucial to set the appropriate framework for globalisation so that it contributes to sustainable development,
rõhutab, et EL on üks põhilisi majandusliku üleilmastumise poliitika juhtijaid, mis on viinud kiireneva keskkonna kahjustamise ja suureneva sotsiaalse tasakaalustamatuseni ELis ning kogu maailmas ning et EL kannab seetõttu suurt poliitilist vastutust selle suundumuse parandamisel kõrgete sotsiaalsete ja keskkonnaalaste standardite aktiivse edendamise abil kogu majandustegevuses;
Points out that the EU is one of the main drivers of an economic globalisation policy that has led to accelerated environmental degradation and growing social imbalances within the EU and worldwide, and therefore bears a high political responsibility for rectifying this course through active promotion of high social and environmental standards for all economic activities;
on arvamusel, et kliimamuutus tuleneb läbi aegade maailma suurimast turuhäirest, kuna suutmatus lisada kliimamuutusega seotud kulutused turuhindadele on viinud ulatuslike majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste kulutusteni; kahetseb seoses sellega, et komisjoni prioriteet on kaubandus- ja investeerimistõkete jätkuv kaotamine, võtmata piisavalt arvesse sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kulutusi, mis on tekkinud rahvusvahelise kaubanduse mahu suurenemisel;
Is of the opinion that climate change is the result of the greatest market failure the world has ever seen, since the failure to include the costs of climate change in market prices has carried huge economic, social and environmental costs; regrets in this context that the Commission makes its priority the further breaking down of barriers to trade and investment, without taking sufficient account of the social or environmental costs incurred by an increased volume of international trade;
märgib, et ELi tööstustoodangu suhtes on kehtestatud süsinikdioksiidi heitmete vähendamise eesmärgid, samal ajal kui mõnedele peamistele ELi kaubanduspartneritele niisugused siduvad eesmärgid ei kehti; kutsub komisjoni üles võitlema niisuguse keskkonnaalase dumpinguga, pakkuma meetmeid, mis hüvitaksid sellest tuleneva ebasoodsa konkurentsi ELi tootjatele ning tagama kaubanduspartneritele soodustusi heitmete vähendamise eest, nagu näiteks tollimaksude korrigeerimine ja positiivsed kaubandusmeetmed kooskõlas konkurentsivõime ning energia- ja keskkonnaküsimuste kõrgetasemelise rühma soovitustega;
Notes that the EU’s industrial production is bound by CO2 emission reduction targets, whilst that of some of the EU’s major trading partners is exempt from such binding targets; calls on the Commission to tackle this form of environmental dumping, to propose measures to compensate for the resulting competitive disadvantage of EU producers and to provide trading partners with incentives for emission reduction, such as border tax adjustments and positive trade measures, in line with the recommendations of the high‑level group on competitiveness, energy and the environment;
rõhutab, et EL suudab täita liidusisesed Lissaboni eesmärgid vaid olles aktiivne ja ühendades jõud ülemaailmses ulatuses; tervitab seetõttu kavatsust töötada välja Lissaboni strateegia sidus välismõõde; arvab, et igakülgne välispoliitiline lähenemine, milles keskendutakse regulatiivkoostööle, standardite ühtlustamisele ja eeskirjade samaväärsusele, peab edendama nii ausat konkurentsi kui kaubavahetust, austades samal ajal ELi ja tema partnerite poliitilist sfääri nende enda sotsiaal- ja keskkonnapoliitika eesmärkide määratlemisel;
Stresses that the EU can achieve its Lisbon objectives internally only by being active and united on the global stage; welcomes, therefore, the intention to develop a coherent external dimension of the Lisbon Strategy; considers that a comprehensive external policy approach focusing on regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules must promote fair competition and trade while respecting the policy space of the EU and its trading partners within which to set their own social and environmental policy goals;
rõhutab ELi suurenevat tähtsust ülemaailmse poliitilise partnerina, on arvamusel, et sellises rollis on ELil suur vastutus majanduslikust üleilmastumisest tulenevate kiireloomuliste probleemidega, nagu näiteks suurenev sotsiaalne tasakaalustamatus majandussüsteemides ja nende vahel ning keskkonna ülemaailmne pidurdamatu kahjustamine, tegelemisel ning ühise välismajanduspoliitika vahendite loomisel, et võtta asjakohaselt arvesse ELi ühtse turu välismõju;
Emphasises the emerging importance of the EU as a global political player; considers that, as such, it has a strong responsibility to help tackle the most urgent problems resulting from economic globalisation, namely the growing social imbalances within and among economic systems and the unchecked destruction of the global environmental commons, and to set common foreign economic policy tools which take adequate account of the external impacts of the EU’s single-market policies;
rõhutab, et ELi välistes riikides suurenevast tasakaalustamatusest tingitud vahetuskursside muutused suurendavad konkurentsisurvet ELi ettevõtetele ning peab vajalikuks ELi reageerimist rahvusvaheliste kokkulepete ja koostöö abil, kehtestades peamise valuuta kursikõikumise piiri, luues ELi konkurentsieelised ning ELi ning euroala asjakohase majandus- ja rahanduspoliitika;
Emphasises that shifts in exchange rates deriving from mounting imbalances in non-EU countries raise competitive pressure on EU companies, and identifies the need for an EU response in the form of international agreements and cooperation geared to the setting-up of fluctuation bands among the main currencies and the creation of EU competitive advantages, and of a sufficiently responsive EU and eurozone economic and monetary policy;
on seisukohal, et arenevate majanduste kasvust tingitud nõudluse suurenemine loodusvarade, põhisaaduste ja -teenuste järele võib seada ELi liikmesriikide majandused inflatsioonisurve alla; on seisukohal, et selle probleemiga tegelemiseks tuleks valmistada ette tehnoloogilise kasvu strateegiad, inflatsioonivastased majanduspoliitika vahendid ning võimaliku makromajandusliku korrektsiooni raamistik koos majanduslike vahendite kogutarbimise vähendamise ja majanduse ökoloogilise jalajälje vähendamise strateegiatega;
Is of the opinion that the surge in demand for natural resources, basic products and services driven by the growth of developing economies may bring about inflationary pressure on the EU Member States’ economies; considers that strategies of smart technological growth and anti-inflationary economic policy tools and a framework for possible macroeconomic adjustment, together with strategies to reduce total resource consumption and the environmental footprint of economies should be prepared in order to address this problem;
tervitab komisjoni plaani arendada aruteludes kolmandate riikidega edasi regulatiivkoostööd, standardite ühtlustamist ja eeskirjade samaväärsust; hoiatab sellegipoolest, nagu seda kavandati ELi Euroopa üleilmastumise strateegias, kaubanduspartneritele ametliku õiguse andmise eest sekkuda varakult ELi õigusloomeprotsessi standardite loomise osas, eriti kui tegemist on sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega; kutsub komisjoni üles sotsiaalse dumpingu vastase võitluse eesmärgil lisama kolmandate riikidega sõlmitavatesse kaubandus- ja koostöölepingutesse järjekindlalt jätkusuutlikku arengut sisaldava peatüki, milles nõutakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhiliste normide ja inimväärse töö põhimõtete ratifitseerimist ja jõustamist, ning kohaldama kolmandate riikidega kokkulepete sõlmimisel järjekindlalt oma sotsiaalseid väärtusi ja põhimõtteid; on arvamusel, et nimetatud peatükk peab kuuluma kaubanduslepingute vaidluste lahendamise mehhanismi normidesse;
Welcomes the Commission’s intention further to develop regulatory cooperation, convergence of standards and equivalence of rules in its discussions with third countries; warns, however, – as envisioned in the EU’s ‘Global Europe’ strategy – about giving trading partners a formal right to early intervention in standard-setting EU legislative processes, especially if they relate to social and environmental standards; calls on the Commission, in order to combat social dumping, to include systematically a Sustainable Development chapter in its trade and cooperation agreements with third countries, requiring the ratification and enforcement of core International Labour Organisation standards and the principles of Decent Work, and to apply its social values and principles when concluding agreements with third countries; takes the view that this requires this chapter to be the subject to the standard Dispute Settlement Mechanisms of trade agreements;
tervitab komisjoni avaldust, et rohkem tähelepanu pööratakse aktiivsele kaasamisele ja võrdsetele võimalustele, et tuleks edendada piisavat sotsiaalset kaitset ja tugevdada võitlust vaesuse vastu ning et kogu Euroopas on vaja tulemuslikumaid vahendeid, et tagada kodanike olemasolevad õigused omada juurdepääsu tööle, haridusele, sotsiaalteenustele, tervishoiule ja muudele sotsiaalse kaitse vormidele;
Welcomes the Commission’s statement that more attention will be given to active inclusion and equal opportunities, that adequate social protection should be promoted and the fight against poverty reinforced and that more effective means of ensuring citizens’ existing rights of access to employment, education, social services, health care and other forms of social protection are needed across Europe;
rõhutab vajadust tagada ja parandada Lissaboni strateegia järgmises tsüklis ja eelkõige koondsuunistes integratsiooni ja sotsiaalse mõõtme nähtavust; arvab, et kiiresti on vaja kaotada praegune tasakaalustamatus tööhõivesuunistes, milles ei omistata tähtsust teatud peamistele sotsiaalsetele eesmärkidele, nt neile, millega vähendatakse töötavate vaeste arvu ja parandatakse kõigi juurdepääsu kõrge kvaliteediga töökohtadele, haridusele, tervishoiule ning muudele sotsiaalse kaitse vormidele; kutsub komisjoni üles koondsuuniseid kohandama, et astuda vastu uutele väljakutsetele ja neist puudujääkidest üle saada;
Stresses the need to ensure and improve the integration and visibility of the social dimension in the next cycle of the Lisbon Strategy, and, in particular, in the Integrated Guidelines; considers that there is an urgent need to overcome the existing imbalance in the Employment Guidelines, which fail to give weight to certain basic social objectives, such as those reducing the number of working poor and increasing access to high-quality employment, education, health care and other forms of social protection for all; invites the Commission to adapt the Integrated Guidelines in order to face up to the new challenges and overcome those shortcomings;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama järjekindlat sellist lähenemist, et tagada tegelik sidusus ühelt poolt majanduskasvule ja rohkematele ning parematele töökohtadele suunatud riikide reformikavade protsessi ja teiselt poolt sotsiaalkaitse ning sotsiaalse kaasatuse protsessi vahel;
Invites the Commission and the Member States to adopt a systematic approach ensuring effective coherence between the NRP process on growth and more and better jobs on the one hand and the social protection and the social inclusion process on the other;
palub komisjonil parandada oma juhtimist, teostades järelevalvet tööhõivesuuniste rakendamise üle, tagades selle, et liikmesriigid kohaldaksid ulatuslikumalt Euroopa tööhõivestrateegia näitajaid ja eesmärke, elukestva õppe vahendeid ning meetmeid, mis on sätestatud Euroopa noortepaktis, Euroopa soolise võrdõiguslikkuse paktis ja puuetega inimestele suunatud Euroopa Liidu tegevuskavas (2006–2007); nõuab kõikide nende kohustuste, eesmärkide ja kriteeriumide täielikku lisamist koondsuunistesse, et parandada tööhõivestrateegia sidusust ja tõhusust, toob esile soolise võrdõiguslikkuse saavutamise puudujääke, mis kajastub näiteks endiselt allapoole eesmärki jäävas naiste tööhõive määras ning meeste ja naiste palgasuuruse jätkuvas vahes; nõuab seetõttu tööhõivesuuniste neljanda samba – naiste ja meeste võrdsete võimaluste poliitika tugevdamise – taastamist;
Asks the Commission to improve its leadership in monitoring implementation of the Employment Guidelines by ensuring that Member States fully apply the European Employment Strategy indicators and targets, lifelong learning instruments and measures set out in the European Youth Pact, the European Pact for Gender Equality and the EU’s Disability Action Plan 2006-2007; asks that all these commitments, targets and benchmarks be fully incorporated in the Integrated Guidelines in order to improve coherence and efficiency of the Employment Strategy, points to the shortcomings in achieving gender equality, which are indicated by, for example, the female employment rate still being below target and the remaining gender pay gap; therefore requests the reintroduction of the 4th pillar of the Employment Guidelines – ‘Strengthening Equal Opportunities Policies For Women And Men’;
rõhutab tööhõivepoliitika strateegilise suutlikkuse suurendamise olulist tähtsust; palub komisjonil ja liikmesriikidel pöörata nende koordineerimisprotsessides erilist tähelepanu töö kvaliteedile, töö-, pere- ja isikliku elu ühitamisele, hariduse ja koolituse kvaliteedile ning kättesaadavusele, diskrimineerimisvastaste õigusaktide rakendamisele, naiste ja meeste võrdsete võimaluste poliitika tugevdamisele ning sisserände küsimustele;
Underlines the great importance of enhancing the strategic capacities of employment policies; asks the Commission and the Member States to pay particular attention in their coordination processes to the quality of jobs, the reconciliation of work, family and personal life, the quality and availability of education and training for all, the implementation of anti-discrimination legislation, the strengthening of equal opportunity policies for women and men, and immigration issues;
nõuab tungivalt, et koondsuunistes esitatud viited kaitstud paindlikkusele põhineksid põhimõtete ja õiguste tasakaalustatud kogumil ning oleksid välja töötatud koostöös sotsiaalpartneritega, kes rõhutavad koolituse ja ümberõppe keskset rolli, aktiivset tööturupoliitikat, mis on rajatud õigustele ja on suunatud kasutajale, asjakohast ja suurema kaasatusega sotsiaalkaitset, et edendada paindlikkust ning tööturu killustatuse ja väljajätmise kaotamist, tagades õigused kõikidele töötajatele;
Urges that references to flexicurity in the Integrated Guidelines should be based on a balanced set of principles and rights, developed in consultation with the social partners, which highlight the central role of training and retraining, active labour market policies which are rights-based and user-oriented, adequate and more inclusive social protection to motivate towards flexibility, and the breakdown of labour market segmentation and exclusion by ensuring rights for all workers;
märgib, et ELi kodanikud on mures, et laienemisest, integratsioonist ja tööjõu liikuvusest tingitud paranenud konkurentsivõime muudab traditsioonilised töömudelid kaitstud paindlikkuse mudeliteks ning usub, et selle probleemi puhul tuleb võtta poliitilisi meetmeid, mis pakuvad uut liiki kindlust ja laiendavad nende avalike hüvede ja teenuste pakkumist ning parandavad nende kvaliteeti, mis aitavad pidevalt kaasa tootlikkuse kasvu ja aktiivse tööturu poliitika edendamisele;
Notes that EU citizens are worried that enhanced competition driven by enlargement, integration and labour mobility shifts traditional working patterns to flexicurity models, and believes that these worries should be addressed through policy actions that create new forms of security, as well as expanding the supply and improving the quality of those public goods and services that, over time, can help to augment productivity growth and inclusive labour market policies;
rõhutab, et liikmesriikide majandusi iseloomustab märkimisväärne mõju levimine; rõhutab seoses sellega, et nii usaldusväärse fiskaalpoliitika kui kvaliteetse riigi rahanduse, sealhulgas oluliste „Lissaboni investeeringute” paranenud koordineerimine on olulise tähtsusega; nõuab seetõttu uue makromajandusliku poliitika koordineerimise eesmärkide kehtestamist lisaks neljale „Lissaboni prioriteedile”; toetab integreerivat poliitikat, mis kajastab reformitud stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid ja milles seatakse koondsuuniste uue põlvkonna eesmärgid koos selgete viidetega koordineeritud investeerimistegevusele ja avaliku sektori kvaliteetsetele kulutustele;
Underlines that there are significant spill-over effects among Member State economies; stresses in this context that improved coordination on both sound fiscal policies and high‑quality public finances, including essential ‘Lisbon investments’, is of crucial importance; calls, therefore, for the establishment of a new macro-economic policy coordination priority in addition to the four Lisbon priorities; supports an integrative policy reflecting the requirements of the reformed Stability and Growth Pact and setting targets for the new generation of Integrated Guidelines, with concrete references to coordinated investment activities and high-quality public spending;
väljendab muret komisjoni arvamuse suhtes, et koondsuunised täidavad oma eesmärki ja laiaulatuslikum läbivaatamine ei ole vajalik; õhutab komisjoni mitte lahutama keskkonnapoliitikat majandus- ja tööhõivepoliitikast; on seisukohal, et kliimamuutusevastane võitlus peab olema kolmeaastase „Lissaboni tsükli” läbivaatamise selgroog;
Expresses its concern at the fact that the Commission considers that the Integrated Policy Guidelines are fulfilling their role and that no major revision is required; urges the Commission not to disconnect environmental policies from economic and employment policy; takes the view that the fight against climate change must constitute the backbone of the review of the ‘three-year Lisbon cycle’;
kahetseb samuti, et komisjon näib olevat arvamusel, et Lissaboni-Göteborgi strateegia sotsiaalsed ja keskkonnaalased eesmärgid tulenevad automaatselt maailmaturu avanemisest, hoolimata samal ajal avalike hüvede ja sotsiaalsete riskide, nagu tööpuudus ja vaesus, vastase üldise kaitse rollist; rõhutab, et tööhõivesuunised ei tohiks sõltuda koondsuunistest, kuid et need kaks suuniste kogumit peaksid olema paremini integreeritud;
Regrets also that the Commission seems again to take the view that the social and environmental goals of the Lisbon-Göteborg Strategy will automatically result from opening markets around the world, while neglecting the role of the public sector in providing public goods and universal protection against social risks such as unemployment and poverty; emphasises that the Employment Guidelines should not be subordinated to the Broad Economic Guidelines, but that these two sets of guidelines should be better integrated;