natgillin/translations-raw huggingface dataset:
usub siiski, et üks probleemidest Euroopa Liidus on seotud kvalifitseeritud ja kohanemisvõimelise tööjõu pakkumisega konkurentsivõimelistes ja uuenduslikes ettevõtetes; rõhutab, et esmatähtsaks tuleb pidada paindliku tööturu loomist haridustaseme tõstmise ning õppepraktika võimaluste, koolitus- ja ümberkoolitusprogrammide laiendamise kaudu; rakendades tõhusaid diskrimineerimisvastaseid põhimõtteid ja kõrvaldades tõkked naiste, sisserändajate, eakamate või noorte töötajate ja teiste ebasoodsas olukorra olevate rühmade integreerimise teelt; kõrvaldades tõkked kutsealase ja geograafilise liikumise teelt; ning aktiivse tööturupoliitikaga, mis toetab üleminekut eelmiselt töölt uuele tööle; rõhutab kvalifitseeritud ja kohanemisvõimeliste töötajate ning uute tehnoloogiate otsustavat rolli hariduses ja koolituses ning tuletab meelde paindlikkuse uusi vorme, mida pakub kaugtööd, osalist tööaega ja tähtajalisi lepinguid käsitlev tööturu osapoolte kokkulepe; ei nõustu komisjoni "insaiderite" ja "outsaiderite" eristamisega;
Believes, however, that one of the problems in the European Union concerns the supply of a skilled and adaptable workforce in competitive and innovative companies; stresses that the priority should be given to the creation of a flexible labour market by raising educational levels and expanding apprenticeship opportunities, training and retraining programmes; implementing effective policies against discrimination and breaking down barriers to the integration into the labour force of women, migrants, older or younger workers and other discriminated disadvantaged groups; removing obstacles to occupational and geographic mobility; and active labour market policies that support the transition from an old job to a new job; emphasises the decisive role of skilled and adaptable employees and new technologies in education and training and recalls the new forms of flexibility offered by the social partners' agreement on teleworking, part-time and fixed-term work; disagrees with the Commission's distinction between insiders and outsiders;
teeb seega ettepaneku, et nõukogu uuriks 2007. aasta lõpuks võimalust lõpetada kaheksa uue liikmesriigi töötajate vaba liikumist takistavad üleminekumeetmed kavandatust varem, 1. jaanuaril 2009; rõhutab, et liikuvusega seotud takistuste kaotamine 2008. aasta lõpus saadaks välja olulise poliitilise sõnumi, mis kinnitab, et Euroopa Liit kohustub andma endast parima töötajate geograafilise ja kutsealase liikuvuse parandamiseks;
Proposes, therefore, that the Council examine, by the end of 2007, the possibility of bringing forward the date for lifting the transitional measures obstructing the freedom of movement for workers from eight of the new Member States to 1 January 2009; stresses that removing obstacles to mobility by the end of 2008 would send an important political message confirming the European Union's commitment to doing its utmost to improving workers" geographic and occupational mobility;
tuletab meelde, et tööjõu vaba liikumine on Euroopa Liidu üks nurgakivi, mis hõlmab kohustust tegeleda mitmete probleemidega seoses liikmesriikide sotsiaalsüsteemide kokkusobivusega, tagamaks selle vabaduse täieliku rakendamise töötajate jaoks parimatel tingimustel, Euroopa konkurentsivõime heaolu nimel ning ilma riiklike sotsiaalsüsteemide saavutusi ja tasakaalu ohustamata;
Recalls that the freedom of movement for workers is one of the cornerstones of the European Union, which entails the obligation to address many issues regarding the compatibility of Member States" social systems in order to ensure the full implementation of that freedom, in the best conditions for workers, to the benefit of European competitiveness and without jeopardising the achievements and balances of national social systems;
rõhutab, et globaliseerunud maailmas peavad liikmesriigid parandama oma püüdlusi kohelda piiriülestes piirkondades kõiki üksikisikuid võrdselt ning et parima tava rakendamine eeldab liikmesriikidevahelisi õiglasi kahepoolseid vastastikkuse vaimus tehtud lepinguid;
Emphasises that in a globalised world, Member States must step up their efforts to treat all individuals equally in cross-border regions and that best practice requires the conclusion of fair bilateral agreements in the spirit of reciprocity between Member States;
märgib, et kaitstud paindlikkus peaks toetama ja rakendama soolist võrdõiguslikkust, edendades meeste ja naiste võrdset juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele ning andes võimaluse töö- ja pereelu ühitamiseks, eriti selle asjaolu valguses, et kolm neljandikku alates 2000. aastast Euroopa Liidus loodud uutest töökohtadest on hõivatud naiste poolt, sageli juba paindlike ja vähem turvaliste töölepingutega;
Notes that flexicurity should support and implement gender equality by promoting equal access to quality employment for women and men and by providing possibilities for reconciling work and family life, particularly in view of the fact that three-quarters of new jobs created in the European Union since 2000 are occupied by women, often already under flexible and less secure employment contracts;
teeb seetõttu ettepaneku, et 2007. aasta detsembri Euroopa Ülemkogu võtaks vastu tasakaalustatumad kaitstud paindlikkuse ühised põhimõtted, mis põhinevad kvaliteetse tööhõive loomisel ja Euroopa sotsiaalmudeli väärtuste tugevdamisel; on seisukohal, et need põhimõtted peaksid hõlmama järgmist:
Proposes, therefore, that the European Council in December 2007 adopt a more balanced set of common principles of flexicurity, based on the creation of quality employment and the strengthening of the values of the European Social Model; considers that those principles should include:
stabiilsete töösuhete ja jätkusuutlike tööturutavade edendamine;
promoting stable employment relationships and sustainable labour market practices;
meetmed kohandatavate ja usaldusväärsete lepingutingimuste edendamiseks ning meetmed tööjõu väärkasutamise vastu eelkõige teatavates ebastandardsetes lepingutes;
action for adaptable and reliable contractual arrangements and action against abusive labour practices especially in certain non-standard contracts;
tööturu killustatuse kaotamine tööhõive kindluse edendamise ja töökoha kindluse parandamise teel; kõikidel töötajatel on põhiõigused nende tööalasest staatusest sõltumata;
breaking down labour market segmentation by promoting employment security and improving job security; all workers shall have a core of rights regardless of their employment status;
töö ja pere- või eraelu ühitamine ning "inimväärse töö" mõiste edendamine;
reconciling employment and family or private life, and promoting the concept of 'decent work';
valitsuse (kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil), tööturu osapoolte ja kodanikuühiskonna partnerlus muutuste juhtimisel;
partnership between government (at local, regional and national level), social partners and civil society in managing change;
sooline võrdõiguslikkus ja kõigi võrdsete võimaluste edendamine;
gender equality and promoting equal opportunities for all;
siseriiklike eesmärgi saavutamise viiside väljatöötamine ja elluviimine vastavalt riigi kommetele ja tavadele, pidades sageli nõu tööturu osapooltega;
designing and implementing national pathways in close consultation with social partners, in accordance with national customs and practices;
ettevõtete ja töötajate kohanemisvõime parandamine ülemineku turvalisuse suurendamise teel rakendades paremini aktiivset tööturupoliitikat;
enhancing companies' and workers' adaptability by strengthening transition security by better mobilising active labour market policies;
kvalifitseeritud ja kohanemisvõimeline tööjõud, ühendades selleks aktiivse tööturupoliitika ja investeeringud elukestvasse õppesse konkurentsivõime tõstmiseks;
a skilled and adaptable labour force, combining active labour market policies with investment in lifelong learning to enhance employability;
makromajanduslik raamistik tasakaalustatud ja jätkusuutliku kasvu saavutamiseks ning rohkemate ja paremate töökohtade loomiseks;
a macro-economic framework for balanced and sustainable growth and more and better jobs;
tuletab meelde, et Euroopa Liidul on teatav pädevus tööhõive- ja sotsiaalpoliitika valdkonnas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte raames, ning tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende kohustust tagada teatavad õigused ELi tasandil; tuletab meelde, et ELi õigusaktid täiendavad siseriiklikke tööturualaseid eeskirju ning on oluline element töötajate õiguste tagamisel;
Recalls that the European Union has certain competences in the field of employment and social policy within the principle of subsidiarity and proportionality, and reminds the Commission and the Member States of their responsibility in guaranteeing certain rights at EU level; recalls that European legislation complements national labour market rules and is an important element when it comes to securing the rights of workers;
rõhutab subsidiaarsuse põhimõtte tähtsust; rõhutab, et liikmesriigid vajavad teatud kaalutlusõigust, et tasakaalustada kaitse vajadus paindlikkuse vajadusega vastavalt oma siseriiklikele tööturu tingimustele ja traditsioonidele;
Stresses the importance of the subsidiarity principle; emphasises that the Member States need a margin of discretion in order to balance the need for protection against the need for flexibility in accordance with the conditions and traditions of their respective national labour markets;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu füüsilisest isikust ettevõtjate, väikeettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate õiguslikule seisundile, mida iseloomustab suur majanduslik sõltuvus klientidest, ning kaaluma ühiselt kõige sobivamaid õiguslikke vahendeid nende sotsiaalkaitse taseme tõstmiseks;
Calls on the Commission and the Member States to pay particular attention to the legal situation of the self-employed, small businesses and SMEs, which is characterised by a high level of economic dependence on their customers, and to consider the most appropriate legislative means to raise their level of social protection;
rõhutab, et selles kontekstis tuleks arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning nende töötajate ees seisvaid eriväljakutseid;
Stresses that the specific challenges for SMEs, and those working in SMEs, need to be taken into account in this context;
peab kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole teinud edusamme tähtsamates tööhõiveküsimustes, mis võiksid aidata edendada kaitstud paindlikkust kui positiivset mõistet;
Regrets that the Council has failed to progress key employment dossiers which could help promote flexicurity as a positive concept;
nõuab, et taaselustataks võitlus deklareerimata töö ja varimajanduse vastu, mis (kuigi eri liikmesriikides erineval määral) kahjustab majandust, jätab töötajad kaitseta, on kahjulik tarbijatele, vähendab maksutulu ja tekitab ettevõtete vahel ebaausat konkurentsi; kutsub komisjoni üles võitlema deklareerimata töö vastu eelkõige riiklike tööinspektsioonide ja/või tööturu osapoolte vahelise tõhusama kooskõlastamise ja halduskoostööga; nõuab intensiivset riiklikku kooskõlastamist asjaomaste riiklike ja eraorganisatsioonide vahel ning kutsub liikmesriike üles kasutama uuenduslikke, erinevate ettevõtlussektorite indikaatoritel ja võrdlustel põhinevaid meetodeid, et võidelda maksudest kõrvalehoidmise vastu; kutsub komisjoni üles toetama parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel võitluses deklareerimata töö vastu;
Calls for a renewed fight against undeclared work and the black economy, which – although to a varying degree among the Member States – damages the economy, leaves workers unprotected, is detrimental to consumers, reduces tax revenues and leads to unfair competition between firms; calls on the Commission to combat undeclared work namely through more efficient coordination and administrative cooperation between national labour inspectorates and/or social partners; calls for intensive national coordination between public and private organisations involved and calls on Member States to use innovative methods based on indicators and benchmarks specific to the different business sectors in order to fight against fiscal erosion; calls upon the Commission to support the exchange of best practices between Member States in the fight against undeclared work;
on veendunud, et usalduse ja dialoogi õhkkonda on võimalik kõige paremini luua tööturu osapoolte ja teiste huvirühmade kaasamisega riikliku poliitika kohandamisse ning kollektiivlepingute edendamisega osana osaluspõhisest tööhõivesüsteemist, kus valitseb suur usaldus, mille tulemusena tagatakse tasakaal; rõhutab vajadust tegeleda puudustega kollektiivläbirääkimiste teemade ulatuses ning vajadust tagada tööturu osapoolte ühinemis- ja esindusõigus; innustab laiendama kollektiivläbirääkimisi ja sotsiaalset dialoogi vastavalt riigi kommetele ja tavadele, sealhulgas piiriülest ja majandusharu tasandi dialoogi, nii et see hõlmaks koolitust, töökorraldust ning muutuste etteaimamise, ümberkorralduse ja ümberpaigutamisega seotud küsimusi;
Is convinced that a climate of trust and dialogue can be created most effectively through the involvement of social partners and other stakeholders in adjusting national policies and promoting collective agreements as part of a participative employment system in which there is a high level of trust as a result of which a balance is guaranteed; stresses the need to address deficiencies in the coverage of collective bargaining and the need to guarantee rights of association and representation of the two sides of industry; encourages the extension of collective bargaining and social dialogue according to national customs and practices - including cross-border dialogue and sectoral dialogue - so that they include training, work organisation and issues that are connected with anticipating change, restructuring and relocation;
tuletab meelde, et kaitstud paindlikkuse jaoks ei ole olemas kõigile sobivat lähenemisviisi ja et iga liikmesriik peaks oma kaitstud paindlikkuse mõiste elemendid valima oma olukorrast ja riigi tavadest lähtuvalt ühiste põhimõtete raames;
Recalls that there is no one-size-fits-all approach to flexicurity and that each Member State should formulate the elements of their flexicurity concept on the basis of its own situation and national traditions, within the framework of the common principles;
rõhutab, et kõik kaitstud paindlikkuse mudelid peaksid põhinema Euroopa sotsiaalmudeli aluseks olevatel ühistel väärtustel; usub, et paindlikkuse ja turvalisuse nõuded tugevdavad üksteist ning kaitstud paindlikkus võimaldab ettevõtetel ja töötajatel asjakohaselt kohaneda uute rahvusvaheliste oludega, esilekerkivate majandussüsteemide tugeva konkurentsiga, säilitades seejuures sotsiaalkaitse, sotsiaalse turvalisuse ja töötushüvitiste, tervisekaitse ja tööohutuse kõrge taseme, aktiivse tööturupoliitika ning koolituse / elukestva õppe võimalused, samuti tänapäevase ja läbipaistva tööõiguse; rõhutab ka regulaarsete ja tõhusate kollektiivläbirääkimiste edu tugevate ja esinduslike tööturu osapoolte osavõtul ning vajadust ulatusliku hoolekande ja kõrgekvaliteediliste teenuste (näiteks lapse- ja teiste ülalpeetavate hooldus) üldise kättesaadavuse järele; rõhutab veel, et sotsiaalkaitse niisuguse taseme tagamine võib toetada tööjõu liikuvust ja struktuurseid muutusi, sest suureneb riskivalmidus; rõhutab, et hästi kavandatud töökoha kaitse süsteemid motiveerivad ettevõtteid investeerima töötajate oskustesse ning otsima uuenduslikke ja tootlikke võimalusi tegevuse ümberkorraldamiseks, suurendades seejuures ettevõtte sisemist paindlikkust ja kohanemisvõimet;
Stresses that all models of flexicurity should be based on common values that underpin the European Social Model; believes that flexibility and security requirements reinforce one another and that flexicurity allows firms and workers to adapt appropriately to the new international situation, with strong competition from the emerging economies, while maintaining a high level of social protection, social security and unemployment benefits, health and safety protection, active labour market policies, training and lifelong learning opportunities, and modern and transparent labour law; highlights, moreover, the success of recurrent and effective collective bargaining that strong and representative social partners can provide and also emphasises the need for broad welfare provisions and universal access to good quality services, such as childcare and care for other dependants; further stresses that guaranteeing those levels of social protection can support labour mobility and structural change by increasing the willingness to take risks; stresses that well-designed job protection systems provide business with the incentives to invest in workers" skills and look for innovative and productive ways to restructure, thereby enhancing internal flexibility and adaptability of business;
kutsub komisjoni üles edendama oma teatises kaitstud paindlikkuse kohta sätestatud nelja poliitikaelemendi (kohandatavad ja usaldusväärsed lepingutingimused, igakülgsed elukestva õppe strateegiad, tulemuslik aktiivne tööturupoliitika, tänapäevased sotsiaalkindlustussüsteemid) arendamist; kutsub komisjoni samuti üles vaatlema kaitstud paindlikkust Euroopa sotsiaalmudeli laiemas kontekstis;
Calls on the Commission to promote the development of the four policy components laid down in its communication on flexicurity: adaptable and reliable contractual arrangements, comprehensive lifelong learning strategies, effective active labour market policies and modern social security systems; also calls on the Commission to look at flexicurity within the wider context of the European Social Model;
rõhutab, et võitlus tööturu killustumise vastu peaks sisaldama põhiõiguste tagamist kõikidele töötajatele olenemata nende konkreetsest tööalasest staatusest ning see peaks hõlmama võrdset kohtlemist, töötajate tervise ja ohutuse kaitset ning sätteid töö- ja puhkeaja, ühinemis- ja esindamisvabaduse kohta, kaitse kohta ebaõiglase töölt vabastamise eest, kollektiivläbirääkimiste ning kollektiivse tegutsemise kohta, ja rõhutab koolitusele juurdepääsu tähtsust, samuti omandatud õiguste jätkuvat kaitset haridus- ja koolitusperioodide arvessevõtmise teel, paremaid hooldusvõimalusi, selliste peamiste sotsiaalsete õiguste nagu pensioniõiguste, koolitusõiguste ja töötushüvitise saamise õiguse säilitamist ametialase olukorra muutumisel, üleminekul ühelt töölepingult teisele ning sõltuvalt töösuhtelt iseseisvale tööle; tuletab meelde, et põhiõigused ja tööõigus pakuvad korralikke elamis- ja töötingimusi, piisavat tasu ning sotsiaalkaitset, mille tulemusel on tagatud väärika elu miinimumtingimused;
Emphasises that the fight against labour market segmentation should include the provision of a core of rights for all employees regardless of their specific employment status, which should include: equal treatment, protection of workers' health and safety and provisions on working and rest time, freedom of association and representation, protection against unfair dismissal, collective bargaining and collective action, and emphasises the importance of access to training as well as the continued protection of acquired rights by covering periods of education and training, improved care opportunities, maintaining essential social rights such as pension rights, training rights and right to unemployment benefits during changes in occupational situation between employment contracts and from dependent to autonomous employment; recalls that core rights and labour law provide fair living and working conditions, adequate remuneration and social protection leading to a guarantee of minimum conditions for a decent life;
rõhutab vajadust juurutada poliitika, millega välditaks töötajate ekspluateerimist suure hulga selliste ebastandardsete töölepingute sõlmimisega, mis ei sisalda samu õigusi kui täistööajaga töölepingud; nõuab, et ühenduse iga tööhõivepoliitika lähtuks ka tulevikus tähtajatu töölepingu traditsioonilisest vormist, mis moodustab liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemide aluse;
Stresses the need to introduce policies that prevent worker exploitation through the accumulation of non-standard contracts that do not contain the same rights as full-time employment contracts; calls for every Community employment policy to continue to keep the traditional model of the open-ended employment contract, which forms the basis of the social security systems in Member States;
rõhutab vajadust võtta ennetavaid ja kaasnevaid meetmed, mis aitaksid takistada suure hulga ebatüüpiliste töölepingute jätkuvat sõlmimist;
Stresses the need to introduce preventive and supplementary measures to counteract the recurring accumulation of atypical contracts;
nõuab igakülgsete elukestva õppe süsteemide loomist, mis on kohaldatavad ka ebastandardsete lepingutega töötajatele; kutsub liikmesriike üles keskendama strateegiaid riigi nõrkadele valdkondadele ning tegema sihtinvesteeringuid haridusse ja koolitusse ning tagama, et riigiasutuste ja ettevõtete tulemused paraneksid; kutsub liikmesriike üles tagama kõigile õigust ja juurdepääsu koolitusele;
Calls for the creation of comprehensive lifelong learning systems, also applicable to workers with non-standard contracts; calls on the Member States to focus strategies on areas of national weakness and make tailor-made investments in education and training and to ensure that the performance of public authorities and businesses improves; calls upon the Member States to ensure the right and access to training for all;
nõuab selliste tööstussuhete süsteemide kui kaitstud paindlikkuse põhimõtete saavutamises ja elluviimises põhiosa täitvate süsteemide tugevdamist ELi ja riikide tasandil, mis on tasakaalustatud ja annavad ettevõtetele õiget liiki paindlikkuse, tagades samas, et on välistatud ebaõiglane konkurents töötingimuste arvel;
Calls for strengthening systems of industrial relations at EU and national level as a key to reaching and implementing flexicurity policies that are balanced and provide firms with the right kind of flexibility while ensuring that unfair competition at the expense of working conditions is ruled out;
tunnustab rõhutatult Euroopa ettevõtete poolt vabatahtlikult sotsiaalsfääris tehtud edusamme ning julgustab neid veelgi enamaks; toetab komisjoni kaalutletud algatust, mille kohaselt kavatsetakse ettevõtete sotsiaalne vastutus muuta vabatahtlikuks, vältides seeläbi täiendava bürokraatia teket;
Emphatically acknowledges the achievements that European businesses have already made voluntarily in the social sphere, and encourages them to do still more; supports the Commission's well-considered initiative, which intends to leave the Corporate Social Responsibility commitment of companies on a voluntary basis thus also preventing the creation of extra bureaucracy;
rõhutab ettevõtete vajadust aimata ette muutusi ja tööjõuvajadusi, et kavandada oma töötajate jaoks ettevõttesiseseid väljaõppe- ja ümberõppekavasid;
Stresses the need for companies to anticipate changes and their human resource requirements in order to plan internal training and retraining programmes for their employees;
tuletab meelde, et suurema riski tõenäosusega paindlikkust kasutatakse just alltöövõtjate, uute töötajate ja juhutöötajate puhul, mida näitab nendega toimuvate õnnetuste suur arv;
Recalls that subcontractors, new workers and casual workers are subject to flexibility with a higher probability of risk, as evidenced by their high accident rate;
on seisukohal, et elukestva õppe puhul tuleks tegeleda töötajate erinevate võimaluste küsimusega ning see peab algama varase hariduse järgus; on seisukohal, et kirja- ja arvutamisoskuse puudumise vastu tuleb võidelda ning kõigi koolilõpetajate oskuste taset parandada juba alushariduse süsteemist alates;
Considers that lifelong learning should address opportunity gaps among workers and must start in the early education system; takes the view that illiteracy and innumeracy must be fought, and qualification levels of all school leavers must be improved, beginning in the early education system;