natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Juhatuse liikmete puhul on nende töötingimustes sätestatud kohustus mitte vastu võtta koosseisulist, juhtivat, nõuniku või konsultandi ametikohta, ei tasustatud ega tasustamata, ükskõik millises ettevõttes või üksuses, mis on olnud rahapoliitikas või valuutatehingute teostamisel EKPSi vastaspool, või ükskõik millises ettevõttes või üksuses, mis kuulub selle ettevõtte või üksusega samasse kontserni, ühe aasta jooksul pärast ametist lahkumist ning seoses nõukogu ükskõik millise otsusega.
As far as the members of the Executive Board are concerned, their terms and conditions of employment establish a commitment not to accept any staff, managerial, advisory or consulting position, remunerated or not, with any company or entity having been a counterpart to the ESCB in monetary policy or foreign exchange operations, or with any company or entity pertaining to its consolidated group, within one year following their ceasing to hold office sub-ject to any decision of the Governing Council.
Kokkuvõtteks: leian, et 12-kuune selginemisperiood on asjakohane.
To conclude: I consider this 12 months abstinence period to be appropriate.
Minu arvates on sõltumatus ja aruandekohustus sama mündi kaks külge.
I consider independence and accountability as being ‘two sides of the same coin’.
Keskpanga sõltumatus on nii kogu meie kaasaegse majandusruumi kui ka konkreetselt majandus- ja rahaliidu rahapoliitilise korralduse hädavajalik osa.
Central bank independence is an indispensable element of the monetary policy regimes of our modern economies in general, and of the “monetary con-stitution” of EMU in particular.
Samas selleks, et säilitada oma õiguspärasus, peab sõltumatu keskpank oma volituste täitmisel oma tegevuse kohta demokraatlikele institutsioonidele ja avalikkusele aru andma.
At the same time, in order to retain legitimacy, an independent central bank must be accountable to democratic institutions and the general public for its actions in the pursuit of its mandate.
Teisisõnu peab keskpank oma otsuseid kodanike ja nende esindajate ees selgitama ja õigustama.
In other words, it must properly explain and justify its decisions towards citizens and their repre-sentatives.
Demokraatliku aruandekohustuse kontseptsioon on kesksel kohal EKP suhetes Euroopa Parlamendi kui Euroopa kodanikke otseselt esindava institutsiooniga.
The concept of democratic accountability is at the heart of the ECB’s relations with the European Parliament, as the institution directly representing the Euro-pean people.
EKP täidab oma aruandekohustust tunduvalt suuremas ulatuses kui põhikirjas ette nähtud.
The ECB goes well beyond its statutory obligations when discharg-ing its accountability obligations.
Näiteks kohtub EKP president kord kvartalis majandus- ja rahanduskomisjoniga, EKP aastaaruannet esitletakse Euroopa Parlamendile, juhatuse liikmed osalevad teatud küsimustes ad hoc kuulamistel.
For instance, the ECB President appears be-fore the ECON Committee on a quarterly basis; the ECB’s Annual Report is presented to the European Parliament; Executive Board members take part in ad hoc hearings on specific topics.
Aruandekohustust ja läbipaistvust edendavad muu hulgas ka EKP presidendi sissejuhatava sõnavõtuga igakuised pressikonverentsid, EKP kuubülletään, juhatuse liikmete kõned ja intervjuud.
Accountability and transparency are also fostered inter alia by the ECB’s monthly press conferences with the Introductory Statement by the ECB Presi-dent, the ECB’s Monthly Bulletin, speeches and interviews by Executive Board members.
Kokkuvõttes leian, et EKP on seoses demokraatliku aruandekohustusega oma esimese 13 aasta jooksul üles näidanud suurt pühendumust.
All in all, I believe the ECB has demonstrated over the first 13 years its high commitment to democratic accountability.
Institutsiooniga ühinedes kavatsen seda suunda jätkata.
I intend to keep up this track record if and when joining the institution.
Läbipaistvus nõuab keskpangalt selgesõnalist selgitust selle kohta, kuidas keskpank tõlgendab oma volitusi ning kuidas ta kohaldab oma rahapoliitika strateegiat, et hinnata majanduse olukorda ja võtta vastu rahapoliitikaga seotud otsuseid.
Transparency requires the central bank to clearly explain how it interprets its mandate and how it applies its monetary policy strategy to assess the state of the economy and to take monetary policy decisions.
See ei aita avalikkusel mitte ainult keskpanga tegevust jälgida ja hinnata, vaid vähendab ka ebakindlust seoses tulevase poliitikaga, vähendades seega inflatsioonikõikumist.
This not only helps the public to monitor and evaluate the central bank’s performance, but also contributes to reduce uncertainty about the future policy action and, thereby, to a reduction in inflation volatility.
Üldiselt on teabevahetuse läbipaistvus ja selgus aidanud hindade stabiilsusele suunatud rahapoliitikat paremini mõista ning suurendanud selle usaldusväärsust ja tulemuslikkust.
Overall, transparency and clarity in communication has con-tributed to a better understanding of monetary policy aiming at price stability, making monetary policy more credible and effective.
Keskpankade läbipaistvuse rahvusvahelises võrdluses on EKP ühel juhtkohtadest.
In an international comparison, the ECB is among the leading contenders in the world with respect to central bank transparency.
EKP on ametlikult avaldanud rahapoliitilise strateegia ning selgitab oma rahapoliitilisi otsuseid selle strateegia rakendamisel.
The ECB has announced a for-mal monetary policy strategy and explains monetary policy decisions applying that strategy.
Oma strateegias on EKP andnud selge kvantitatiivse määratluse selle kohta, mida hindade stabiilsus tähendab.
Within its strategy, the ECB has clearly specified in quantitative terms what price stability means.
Selge ja üheselt mõistetav hindade stabiilsuse säilitamise eesmärk annab kõigile EKP otsustele tugeva lähtekoha ning on kesksel kohal erasektori ootuste koordineerimisel.
The clear and unambiguous objective of main-taining price stability provides a strong focus for all of the ECB’s decisions and created a focal point for coordinating private sector expectations.
Kuigi USA Föderaalreserv – muu hulgas oma kahetise kohustuse tõttu – ei ole avalikustanud eriti selget teavet oma tegemiste kohta, viitavad hiljutised teatised sellele, et USA Föderaalreserv määratleb hindade stabiilsust sarnaselt EKP-le.
While the Fed – also given its dual mandate – has not been as explicit in the past, recent com-munications suggest that the Fed defines price stability in a similar manner as the ECB.
Keskpangal võib olla palju erinevaid võimalusi, kuidas oma otsuseid selgitada, oma poliitilistest kavatsustest märku anda ja näidata rahanduspoliitika mitmekesisust.
A central bank may have several options to explain its decisions, to signal its policy intentions and to reveal diversity within the monetary policy process.
Akadeemilise kirjanduse ja praktiliste kogemuste põhjal ei ole alati selge, mis liiki läbipaistvus on millistes tingimustes parim.
From the academic literature and practical experience, it is not always clear what transparency mode is best in given circumstances.
Seetõttu võib protokollide avaldamine anda lisateavet komitees esinenud eriarvamuste ja otsuse aluseks olnud põhjenduste kohta.
In this respect, the pub-lication of minutes could provide additional information on the diversity of the committee and the reasoning underlying the decision.
Inglise Panga rahapoliitika komitee puhul, kus rakendatakse individuaalset aurandekohustust, on poliitikat käsitlevate koosolekute protokollide avaldamine täiesti põhjendatud.
For the Bank of England’s MPC which applies individual accountability it makes perfectly sense to publish minutes of policy meetings.
EKP-l on teistsugune aruandekohustuse kord, st nõukogu liikmed vastutavad ühiselt oma otsustega seotud aruandluse eest.
The ECB has a different accountability regime, i.e. members of the Governing Council are collectively accountable for their deci-sions.
Lisaks nõuab EKP põhikiri nõukogu läbirääkimiste konfidentsiaalsust, mis välistab koosolekute protokollide avaldamise võimaluse.
Moreover, its statute requires the ECB to keep the deliberations of the Governing Council confidential, this excludes the possibility to publish the min-utes of the meetings.
See võimaldab nõukogul langetada rahapoliitika otsuseid täiesti iseseisvalt ja rõhuasetusega komitee kollektiivsele aruandekohustusele.
This allows the Governing Council to make monetary pol-icy decisions in full independence and with a view to emphasising the collective accountability of the committee.
EKP kasutab aga teisi teavitusmeetodeid, mida võib võrrelda teiste nimetatud keskpankade protokollidega.
The ECB provides other communication tools which provide information that can be compared to minutes of the other central banks mentioned.
Eelkõige annab presidendi pressikonverentsi sissejuhatav avaldus põhjaliku ülevaate poliitika seisukohast olulistest hinnangutest majanduslikele suundumustele.
Notably, the President’s Introductory Statement at the press conference provides a comprehensive summary of the policy-relevant assess-ment of economic developments.
Igakuine pressikonverents hõlmab ka küsimuste ja vastuste osa, millega luuakse platvorm rahapoliitiliste otsuste ja sisemiste eriarvamuste kiireks ja erapooletuks selgitamiseks üldsusele.
Moreover, the monthly press conference in-cludes a question and answer session provides a platform for a timely and even-handed explanation of monetary policy decisions and internal diversity to the public.
Kas EKP juhatuse liikmed võiksid arutada rahapoliitika ja selle otsuste üle teiste asjaomaste poliitikas osalejatega või kahjustaks see panga iseseisvust?
Might ECB board members discuss monetary policy and its decisions with other political actors or would this harm the bank’s independence?
Kord kvartalis toimuvad majandus- ja rahanduskomisjoni kuulamised EKP presidendi osavõtul on EKP demokraatliku aruandekohustuse oluline osa.
The quarterly hearings of the ECB President before the ECON Committee are an essential component of the ECB’s democratic accountability.
Ühest küljest annavad need kuulamised EKP-le väga olulise võimaluse selgitada ja õigustada oma poliitikat ning seeläbi aidata kaasa EKP otsuste paremale mõistmisele kogu Euroopa tasandil, teisest küljest võimaldavad need Euroopa kodanike esindajatel esitada EKP-le küsimusi ning nõuda selgitusi.
They provide a very important occasion not only for the ECB to explain and justify its policies and thereby contribute to enhance the understanding of the ECB’s decisions throughout Europe, but also for the representatives of the people of Europe to pose questions to, and request explanations, from the ECB.
Kuulamised on andnud institutsioonidele võimaluse pidada omavahel põhjalikku ja viljakat dialoogi ning seda mitte ainult majanduse ja rahandusega seotud küsimustes, vaid ka seoses oluliste seadusandlike dokumentidega (nt ELi järelevalveraamistiku reform, majanduse juhtimise pakett).
They have allowed for a thorough and fruitful dialogue between the two institutions, not only on economic and monetary issues but also on important legislative dossiers (e.g. re-form of the EU supervisory framework, economic governance package).
EKP teeb tihedat koostööd teiste ELi poliitikakujundajatega nagu eurogrupp või majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu, ning madalamal tasandil ELi majandus- ja rahanduskomitee, euro töögrupp ja majanduspoliitika komitee.
The ECB has close relations with other EU policy-makers such as, for example, the Eurogroup, the ECOFIN Council and, at a lower level, the Economic and Financial Committee, the Euro Working Group and the Economic Policy Com-mittee of the EU.
Lisaks on EKP-l kindel ja selgelt määratletud roll ka hiljuti välja töötatud finantsabi ja kriisijuhtimise raamistikuga seotud tegevuses.
Finally, the ECB has a specific and clearly defined role in the operation of the financial assistance and crisis management frameworks that have recently been established.
Kõik need kontaktid leiavad aset EKP volitusi ja sõltumatust täielikult austades.
All these contacts take place in full respect of the ECB’s mandate and independ-ence.
Olen seisukohal, et rahapoliitika arutamine ja selle üle otsustamine nimetatud asjaosaliste osavõtul ei kahjusta EKP sõltumatust.
However, I do not think that discussing monetary policy and its decisions with these actors harm the independence of the ECB.
EKP ees seisab praegusel erakorralisel ajal palju probleeme.
The ECB faces many challenges in these extraordinary times.
Lubage mul siinkohal nimetada neist kolm, mis on omavahel seotud.
Let me restrict myself here to three of them that are interlinked:
Alustan EKP peamisest eesmärgist, hindade stabiilsuse säilitamisest euroalal keskpikas perspektiivis.
Let me start with the main objective of the ECB, maintaining price stability in the euro area over the medium term.
See on kõike muud kui lihtne, võttes arvesse väga suurt ebakindlust ja rahapoliitika rakendamise eri edastamiskanalite probleeme.
This is far from easy in the current context given very high uncertainty and impaired transmission channels of monetary policy.
Euroala kui terviku hindade stabiilsuse säilitamiseks keskpikas perspektiivis tuleks kehtestada EKP rahapoliitilised intressimäärad.
ECB policy rates should be set to maintain price stability for the euro area as a whole in the medium term.
Mittestandardsed rahapoliitilised meetmed peavad toetama rahapoliitika rakendusmehhanismi toimimist nii, et EKP intressimäärad mõjutaksid majandust ning lõppkokkuvõttes hindu enam-vähem tavapärasel viisil.
Non-standard monetary policy measures need to support the functioning of the transmission mechanism of monetary pol-icy such that ECB interest rates affect the economy and, ultimately, prices in more or less the usual way.
Võttes arvesse makromajandusliku arengu suurt ebakindlust nii euroalal kui ka väljaspool ning riigivõlakriisiga seotud muutuvaid finantstingimusi, on see väga keeruline ülesanne, mis nõuab pidevat valmisolekut ja vajadusel kohest poliitilist sekkumist.
Given high uncertainty on macroeconomic devel-opments, abroad and in the euro area, and changing financial conditions related to the sovereign debt crisis, this is a very demanding task, requiring continuous alertness and bold policy action if needed.
Samas on EKP kooskõlas oma rahapoliitika keskpika perioodi eesmärkidega suunanud pilgu tulevikku ning on finantsturu tingimuste paranemisel valmis erakorralised meetmed tühistama.
At the same time, in line with the medium-term orientation of its monetary policy, the ECB has to look ahead and be prepared to withdraw extraordinary measures once financial market condi-tions normalize.
Finantsstabiilsuse kindlustamisele kaasaaitamine on teine põhiprobleem, millega EKP-l tuleb tegeleda.
Contributing to the safeguarding of financial stability presents another key chal-lenge that the ECB must face.
Need probleemid on esile kerkinud finantskriisi erinevate etappide jooksul.
The financial crisis, through its many stages, has brought these challenges to the fore.
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevuse tõhus toetamine on ja jääb keeruliseks ülesandeks, mis nõuab pidevat makrotasandi usaldatavust ohustavate riskiallikate kindlakstegemist ja hindamist, kasutades selleks muu hulgas juba olemasolevaid vahendeid.
Effectively supporting the operation of the ESRB is and will continue to be a challenging task, requiring the ongoing identi-fication and assessment of sources of macro-prudential risk, while existing tools can also be used for this purpose.
Sellest tulenevalt on finantskriis tõstatanud mitmeid rahapoliitika ja finantsstabiilsuse vahelisi seoseid puudutavaid küsimusi.
In that regard, the financial crisis has raised a number of questions concerning the relation between monetary policy and financial stability.
Seetõttu on tähtis parem arusaam finantssektori rollist rahapoliitika rakendusmehhanismis.
A better understanding of the role of the financial sector in the transmission mechanism is of the essence in this respect.
Kõige viimasena on üks olulisemaid ja eespool tooduga seotud probleeme Euroopa üldine areng, iseäranis euroala areng.
Finally, and related to the above, the overall development of Europe, and of the euro area in particular, presents a major challenge.
Riigivõlakriis on paljastanud Euroopa majanduse juhtimise nõrkused ning see vajab kohest parandamist.
The sovereign debt crisis has revealed weaknesses in Europe’s economic governance that need to be repaired urgently.
Majandus- ja rahaliitu kuulumine annab suured eelised, kuid need ei tule kätte iseenesest.
There are huge benefits in being part of economic and monetary union, but these do not come for free.
Majandus- ja rahaliidu liikmeks olemine nõuab euroala valitsustelt tugevat poliitilist tahet täita kohustusi ja austada ühiseid eeskirju.
Membership in Economic and Monetary Union requires a strong political will from the euro area governments to live up to commitments and respect common rules.
Eelkõige peavad oma finantsasjad korda saama nende liikmesriikide valitsused, keda on riigivõlakriis otseselt tabanud.
Governments of the Member States di-rectly affected by the sovereign debt crisis first of all need to get their house in order.
Lisaks tuleb nii siseriiklikul kui ka Euroopa tasandil tugevdada majandus- ja rahaliidu institutsioonilist alust, et näidata paremini euroala riikide majandusruumide tihedat lõimitust.
Furthermore, the institutional foundations of EMU need to be strength-ened, both at the national level and at the European level, to reflect better the high degree of integration of the euro area economies.
Rahaliitu peab täiendama liidu integreeritum eelarvepoliitika ja poliitiline areng, mis eeldab Euroopa Liidu lepingu muutmist.
Monetary Union has to be complemented by more integration towards a fiscal and political union, which requires changes in the EU Treaty.
See peaks aitama vältida uute tasakaalunihete teket.
This should help avoiding a renewed build-up of imbalances.
Nende probleemide lahendamise viis läheb EKP-le korda seetõttu, et see mõjutab keskkonda, milles EKP tegutseb.
The way these challenges will be met matters to the ECB as it affects the environment in which the ECB operates.
Mulle kui pühendunud eurooplasele, kes näeb Euroopa Liidu ja euro suurt panust Euroopa kodanike heaolusse, on see teema väga südamelähedane.
Also personally, as a dedi-cated European who sees the large contributions that the European Union and the euro bring to the welfare of its citizens, this issue is very close to my heart.
ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamine
on the state of implementation of the EU Strategy for Central Asia
Raportöör: Nicole Kiil-Nielsen
Rapporteur: Nicole Kiil-Nielsen
ARENGUKOMISJONI ARVAMUS........................................................................................20
OPINION of the Committee on Development ......................................................20
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS.........................................24
OPINION of the Committee on International Trade ......................................24
ELi Kesk-Aasiat käsitleva strateegia rakendamise kohta
on the state of implementation of the EU Strategy for Central Asia
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eelkõige selle artiklit 21,
– having regard to the Treaty on the European Union and in particular Article 21 thereof,
– võttes arvesse partnerlus- ja koostöölepinguid ELi ning Usbekistani, Kõrgõzstani, Kasahstani ja Tadžikistani vahel, Euroopa ühenduste ja Türkmenistani vahel sõlmitud kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevat vahelepingut ning 25. mail 1998. aastal sõlmitud ratifitseerimata kaubandus- ja koostöölepingut ELi ja Türkmenistani vahel,
– having regard to the Partnership and Cooperation Agreements (PCAs) concluded between the EU and Uzbekistan, the Kyrgyz Republic, Kazakhstan and Tajikistan, to the Interim Agreement on Trade and Trade-Related Matters between the European Communities and Turkmenistan and to the PCA between the EU and Turkmenistan, signed on 25 May 1998, which has not yet been ratified,
– võttes arvesse 21.–22. juunil 2007. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat Kesk-Aasiaga loodava uue partnerluse kohta
– having regard to the EU Strategy for a new Partnership with Central Asia, adopted by the European Council on 21-22 June 2007
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/librairie/PDF/EU_CtrlAsia_EN-RU.pdf ning komisjoni ja nõukogu 24. juuni 2008. aasta
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/librairie/PDF/EU_CtrlAsia_EN-RU.pdf , and to the joint progress reports by the Commission and the Council of 24 June 2008
http://eeas.europa.eu/central_asia/docs/progress_report_0609_en.pdf ning 28. juuni 2010. aasta
http://eeas.europa.eu/central_asia/docs/progress_report_0609_en.pdf and 28 June 2010
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Kesk-Aasia kohta, eriti 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta
– having regard to its previous resolutions on Central Asia, in particular those of 20 February 2008 on an EU Strategy for Central Asia
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0283 . resolutsiooni olukorra kohta Kõrgõzstanis, 11. novembri 2010. aasta resolutsiooni OSCE tugevdamise ja ELi rolli kohta
Texts adopted, P7_TA(2010)0283 . on the situation in Kyrgyzstan, of 11 November 2010 on strengthening the OSCE – a role for the EU
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0399 . , 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni „Uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamine”
Texts adopted, P7_TA(2010)0399 . , of 25 November 2010 entitled ‘Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020’
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0441 . , 16. detsembri 2010. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi maailmas 2009. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas
Texts adopted, P7_TA(2010)0441 . , of 16 December 2010 on the Annual Report on Human Rights in the World 2009 and the European Union’s policy on the matter
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0489 . , ning 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta
Texts adopted, P7_TA(2010)0489 . and of 7 July 2011 on EU external policies in favour of democratisation
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0334 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0334 . ,
– võttes arvesse Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatust, mis loodi 2003. aastal eesmärgiga edendada inimõigusi ja toetada karistusreformide läbiviimist, demokraatiat, head valitsemistava, ajakirjandusvabadust, õigusriiki, julgeolekustruktuure (politsei/relvajõud), konfliktide ennetamist, ning sellele järgnenud demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendit (määrus (EÜ) nr 1889/2006)
– having regard to the European Initiative for Democracy and Human Rights, launched in 2003 with the aim of promoting human rights and supporting penal reform, democracy, good governance, media freedom, the rule of law, security structures (police/armed forces) and conflict prevention, and to the subsequent European Instrument for Democracy and Human Rights (Regulation (EC) No 1889/2006)
– võttes arvesse alates 2007. aastast kaks korda aastas toimuvaid ELi ja Kesk-Aasia ministrite kohtumisi ning 2008. ja 2009. aastal toimunud ELi ja Kesk-Aasia ministrite konverentse julgeolekuküsimustes,
– having regard to the biannual EU-Central Asia Ministerial meetings held since 2007 and the EU-Central Asia Ministerial Conferences on security issues held in 2008 and 2009,
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi ( A7-0338/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinions of the Committee on Development and the Committee on International Trade ( A7-0338/2011 ),
A. arvestades, et iga riigi säästev areng eeldab seda, et on tagatud demokraatlike väärtuste ja institutsioonide, õigusriigi, inimõiguste ning põhivabaduste, samuti ka hea valitsemistava ja tugeva kodanikuühiskonna olemasolu;
A. whereas the sustainable development of any country presupposes that protection of human rights, establishing and implementing democratic values and institutions, the rule of law, human rights and fundamental freedoms, as well as good governance and a strong civil society, are ensured,