natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. tervitab Euroopa kosmoseinfrastruktuuri tugevdamise strateegia eesmärke ja uuringute toetamist, mille eesmärk on suurendada Euroopa tööstusliku baasi tehnoloogilist sõltumatust, et edendada kosmosesektori ja muude tööstussektorite vahelist vastastikust täiendavust ning toetada innovatsiooni, mis on ELi konkurentsivõime mootoriks;
Welcomes the objectives of the strategy in terms of strengthening Europe’s space infrastructure and providing more support for research in order to increase the technological independence of Europe’s industrial base, encourage cross-fertilisation between the space sector and other industrial sectors and stimulate innovation as the engine of European competitiveness;
9. märgib, et senised seitse kosmosenõukogu on ainult ühel korral põgusalt viidanud transpordile Euroopas ning et kosmosenõukogude aruteludes ei ole üksikasjalikult kaalutletud kosmosepoliitika tähtsust transpordi jaoks, nagu kajastub nende menetluste tulemustes;
Notes that the seven Space Councils to date have made only one passing reference to transport in Europe and that the significance of space policy for transport has not been given detailed consideration in the deliberations of the Space Councils as reflected in their outcomes of proceedings;
14. rõhutab kosmosepoliitikaga seoses eelkõige kanderakettide tähtsust ning asjaolu, et võttes arvesse kanderakettide tööstuses hetkel ülemaailmselt valitsevat kriitilist finantsolukorda, oleks vaja uut Euroopa-poolset poliitilist impulssi;
Stresses the particular importance of space launches in the context of space policy and emphasises the need for fresh European political impetus in this regard, given the critical financial situation currently facing the launch sector across the globe;
Juhtprojektid Galileo ja GMES
Flagship Galileo and GMES projects
– kindlaks määrata Galileo tulevaste tegevuste juhtimisega seotud põhimõtted,
- lay down the principles governing the management of future Galileo activities,
– ratsionaliseerida üldiselt programmi korralduslik struktuur;
- streamline the whole organisational structure of the programme;
18. on veendunud, et 27 satelliidil ja piisaval arvul varusatelliitidel ning asjakohasel maapealsel infrastruktuuril põhinev täielik tegevusvõime on eeltingimus selleks, et jõuda autentimise, suure täpsuse ja katkestusteta teenustega seotud Galileo lisaväärtuseni ning lõigata seega majanduslikku ja sotsiaalset kasu; kardab, et Galileol on tõsine oht kaotada oma juhtpositsioon, kui süsteem ei valmi õigeks ajaks ning kui teenuste turustamist ja rahvusvahelistumist ei tagata asjakohasel viisil; usub, et kasutajate ja investorite veenmiseks ELi pikaajalises pühendumises on vaja kõikide Euroopa institutsioonide selget ja üheselt mõistetavat toetust täieliku tegevusvõime saavutamisele;
Is convinced that the aim of Full Operating Capacity (FOC), based on a constellation of 27 satellites plus a suitable number of spare satellites and adequate ground infrastructure, is a prerequisite in order to attain the added value of Galileo in terms of authentication, high precision and uninterrupted service and therefore to reap the economic and societal benefits; fears that Galileo could lose its lead if the system is not completed in time and if the marketing and internationalisation of services are not carried out in an appropriate manner; believes that clear and unambiguous support from all European institutions for achieving FOC is needed to convince users and investors of the EU’s long-term commitment;
21. on sügavalt veendunud, et GNSSi lisarahastamise võib tagada üksnes see, kui otsustajate ja laiema üldsuse seas tõstetakse märkimisväärselt teadlikkust kulude ja kasu kohta, mida GNSS toob ELi majandusele ja ühiskonnale; tervitab konkreetseid algatusi, nagu ideekonkurss „Galileo Masters”;
Is strongly convinced that additional funding for GNSS can only be secured if awareness of the costs and benefits for the EU economy and society brought by GNSS is raised considerably among decision-makers and the wider public; applauds the introduction of concrete initiatives, such as the annual Galileo Masters competition for ideas;
33. tunnistab sotsiaalset kasu GMES teenuste kasutajatele, kelle jaoks on kõige tähtsam järjepidevus ja jätkusuutlikus, et saada suurimat kasu programmi pakutud vaatlusinfrastruktuuridest;
Acknowledges the social benefits to users of GMES services, for whom continuity and sustainability are of the essence if they are to derive maximum advantage from the observation infrastructures offered by the programme;
34. toetab komisjoni kaalutlusi GMES programmi julgeolekukomponendi tugevdamise kohta selliste valdkondade jaoks nagu piirivalve, ELi välistegevuse toetamine, mereseire, keerulised hädaolukorrad, humanitaarabi, kodanikukaitse jms, arvestades töödeldavate andmete tundlikkust ning vajadust kaitsta eraelu puutumatust ja muid kodanike õigusi;
Supports the discussions being held by the Commission on strengthening the ‘security’ component of the GMES programme with regard to the monitoring of borders, support for the European Union ’ s external action, maritime surveillance, complex emergencies, humanitarian aid and civil protection, etc., taking account of the sensitivity of the data being handled and the need to protect privacy and other citizen’s rights;
36. on seisukohal, et satelliitsideteenuste maksimaalne kasutamine toetab otseselt Euroopa tootva tööstuse konkurentsivõimet, edendab Euroopa tööstuse potentsiaali ning aitab saavutada järgmisi põhilisi poliitikaeesmärke:
Considers that maximum use of satellite communication services will directly support the competitiveness of European manufacturing industry, foster the industrial base in Europe and respond to the following key policy objectives:
– kogu Euroopa Liitu katva lairiba-internetiühenduse, sealhulgas uue põlvkonna teenustega kaetuse saavutamine, sest satelliitvõrgud kuuluvad nende tähtsate tehnoloogiate hulka, mis on vajalikud ELi digitaalarengu tegevuskava eesmärkide täitmiseks;
- Achieving total coverage of the EU with broadband Internet, including for next-generation services, as satellite networks are an essential component of the mix of technologies needed to meet EU Digital Agenda’s targets;
– säästva, ohutu ning aruka maa-, mere- ja õhutranspordi rakendamine;
- Implementing sustainable, safe and intelligent transportation on land, at sea and in the air;
– ELi maksimaalne panus arenguriikidega seotud koostööprogrammidesse ning ELi rolli suurendamine aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;
- Maximising the EU contribution to cooperation programmes with developing countries and enhancing the EU contribution to the achievement of the Millennium Development Goals;
– ELile piisava rolli tagamine nii ELis kui ka väljaspool ELi tulevikus aset leidvatele katastroofidele reageerimisel;
- Ensuring an adequate EU role in responding to future disasters within and outside the EU;
Teadusuuringute ja innovatsiooni ergutamine
Boosting Research and Innovation
40. peab Euroopa Liidu sõltumatuse ja konkurentsivõime suurendamiseks samuti vajalikuks säilitada vastuvõetavatel tingimustel autonoomne juurdepääs kosmosele, soodustades Euroopa stardi- ja kandesüsteemide kasutamist ning kontrollides töö- ja tööstuse korralduse vastavust ühisnõuetele, ning julgustab seetõttu komisjoni tegema konkreetseid ettepanekuid seoses kanderakettide strateegilise allsektoriga, pöörates sellele sektorile muu hulgas erilist tähelepanu kosmosevaldkonna tööstuspoliitika raamistikus;
Considers, furthermore, in order to strengthen European independence and competitiveness, that it is necessary, at affordable conditions, to retain autonomy in terms of access to space, favouring the use of European launchers and transporters and verifying the suitability of operational and industrial organisation in relation to joint requirements, and therefore encourages the Commission to make concrete proposals for the strategic launch vehicles sub-sector, inter alia by paying particular attention to this sector in the space industrial policy;
42. palub komisjonil koostöös ESAga uurida võimalusi kosmoseuuringuteks, tuues välja võimalikud kulud ja kasu; on seoses sellega seisukohal, et kõikide huvirühmade üldise konsensuse ja Euroopa Liidu põhjendatud kulutuste alusel koostatud koostöölepingu raames tuleks välja töötada ühine strateegia rahvusvaheliste partneritega;
Asks the Commission to examine, in cooperation with the ESA, options for space exploration, indicating the potential costs and benefits; considers in this connection that a joint strategy should be developed with international partners through a cooperation agreement based on the general consensus of all stakeholders and with reasonable contributions from the European Union;
Rahvusvaheline koostöö
International Cooperation
45. kutsub komisjoni üles töötama välja rahvusvahelist koostööstrateegiat koostöös liikmesriikide ja ESAga, et tugevdada dialoogi kosmosepoliitika valdkonnas strateegiliste partneritega (Ameerika Ühendriigid, Venemaa ja Jaapan) ning uurida võimalust alustada sarnast dialoogi teiste kiirelt arenevate jõududega nagu Hiina, India ja Brasiilia;
Calls on the Commission to draw up an international cooperation strategy, in collaboration with the Member States and the ESA, in order to strengthen dialogue in the space policy field with strategic partners (the United States, the Russian Federation and Japan) and explore the possibility of establishing a similar dialogue with other emerging powers such as China, India and Brazil;
Euroopa Liidu ja ESA vahelised suhted
Relations between the European Union and the ESA
49. on seisukohal, et Euroopa Liidu kasvav osalus kosmosevaldkonnas nõuab liidu ja ESA ja riiklike ametite suhete ümberhindamist, võttes arvesse asjaolu, et ESA ja riiklike ametite välja töötatud tehnilised oskused ja programmitöö on olulise tähtsusega Euroopa kosmosetööstuse tehnoloogilise võimekuse ja konkurentsivõime säilitamiseks kõrgel tasemel ning et Euroopa Liit peaks keskenduma liidule vajalike kosmosesüsteemide toimimisele, arengule ja järjepidevusele ning rahvusvahelistele turgudele laienemisele ja kasutajate nõudmiste täitmisele;
Considers that the growing involvement of the European Union in the space sector calls for its relations with the ESA and the national agencies to be redefined, taking account of the fact that the technical and planning expertise developed by the ESA and the national agencies are essential to maintaining the technological capacity and the competitiveness of European industry at a high level, and that the European Union could concentrate on the operations, the development and the continuity of the space systems that it needs, as well as on the international expansion of markets and on users’ requests;
Lissaboni lepingu artikliga 189 anti Euroopa Liidule suurem roll kosmosepoliitika väljatöötamises kosmose uurimiseks ja kasutamiseks, et teaduse ja tehnika progressi ning tööstuse konkurentsivõimet edendada ja oma poliitikat ellu viia.
Article 189 of the Lisbon Treaty gives the European Union an explicit role in drawing up a policy on the exploration and exploitation of space in order to promote scientific and technical progress, industrial competitiveness and the implementation of its policies.
Kosmosepoliitika on Euroopa 2020. aasta strateegia oluline osa ning moodustab lahutamatu osa juhtalgatusest tööstuspoliitika kohta.
Space policy is a key element of the Europe 2020 strategy and an integral part of the flagship initiative on industrial policy.
Kosmosepoliitika toetab aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduse eesmärke, luues kõrget oskustaset nõudvaid töökohti, pakkudes ärivõimalusi, aidates kaasa uuendustegevusele ning parandades kodanike heaolu ja turvalisust.
It supports the objectives of a smart, sustainable and inclusive economy, by creating highly skilled jobs, providing commercial outlets, stimulating innovation and improving citizens’ well-being and security.
Komisjoni teatises KOM(2011)0152 esitatud ettepanekud on Euroopa Liidu globaalse kosmosestrateegia väljatöötamise esimene samm.
The proposals put forward by the Commission in COM(2011)152 represent a first step towards a comprehensive European Union space strategy.
Seetõttu on vaja luua koostöös kosmosetööstusega ühtne üleeuroopaline lähenemisviis ning luua keskpikas ja pikas perspektiivis finants- ja õiguslikud mehhanismid, et Euroopa tööstust ergutada ning võimaldada kõrgelennuliste ja rahvusvahelises raamistikus konkurentsivõimeliste projektide toetamiseks vajalikku järjepidevust.
It is necessary, however, to establish a coherent European approach in cooperation with industry and, in the medium- and long-term, to establish financial and legislative mechanisms in order to boost European industry and enable the necessary continuity to support ambitious, competitive projects within an international framework.
Komisjoni strateegias on kosmosestrateegia prioriteetsed meetmed täpselt kindlaks määratud, kuid jäävad osaliselt ebaselgeks.
Whilst the Commission strategy identifies priority areas of action, they remain in part somewhat vague.
Neid meetmeid tuleks täpsustada ning nende puhul tuleks arvestada hinnangut kõigi võimalike tehniliste valikute ning nendega seonduvate kulude ja kasu kohta.
They should be made clearer and an assessment of all the technical options and related costs and benefits should be given.
Samuti on vaja luua kosmosepoliitika selgesuunaline juhtimine, mille juurde kuuluvad tõhusad järelevalve- ja koordinatsioonimehhanismid, et ühtlustada prioriteedid ning riiklikest, Euroopa Liidu, ESA ja EDA fondidest eraldatavad vahendid.
Clear governance also needs to be established in relation to space policy, with effective supervisory and coordination mechanisms, in order to harmonise priorities and resources derived from national funding and from the European Union, the ESA and the EDA.
Galileo programm on Euroopa algatus nüüdisaegseima ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemi loomiseks, mis pakub ülimalt täpset ja garanteeritud ülemaailmset positsioneerimisteenust tsiviilkontrolli all.
The Galileo programme is Europe’s initiative for a state-of-the-art global satellite navigation system, providing a highly accurate, guaranteed global positioning service under civilian control.
Euroopa süsteemiga seotud arutelud algasid 1990ndate teises pooles ning 1999. aastal kutsus nõukogu komisjoni üles välja töötama globaalset süsteemi, mida juhivad riikide tsiviilametiasutused
Discussions on a European system started in the late nineties and in 1999 the Council called on the Commission to develop a global system managed by public civil authorities
Nõukogu 19. juuli 1999. aasta resolutsioon Euroopa kaasamise kohta uue põlvkonna satelliitnavigatsiooniteenustesse – Galileo määratlemisetapp; EÜT C 221, 3.8.1999. .
Council Resolution of 19 July 1999 on the involvement of Europe in a new generation of satellite navigation services - Galileo-Definition phase, OJ C221 of 3.8.1999. .
Pärast ebaõnnestunud avaliku ja erasektori partnerlusega seotud läbirääkimisi otsustasid parlament ja nõukogu 2008. aastal viia satelliitide paigaldamise lõpule ELi eelarvest
After the failure of negotiations on a public-private partnership, the Parliament and the Council in 2008 decided to complete the constellation using EU budget
9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta; ELT L 196, 24.7.2008. .
Regulation (EC) No 683/2008 of 9 July 2008 on the further implementation of the European satellite navigation programmes EGNOS and Galileo, OJ L196 of 24.7.2008. .
Galileo programmi raames loodud süsteem pakub autonoomseid navigatsiooni- ja positsioneerimisteenuseid ning ühildub samal ajal kahe teise ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga – GPS ja GLONASS.
While providing autonomous navigation and positioning services, the system established under the Galileo programme will at the same time be interoperable with GPS and GLONASS, the two other global satellite navigation systems.
Täielikult kasutusele võetud süsteem koosneb 30 satelliidist ja sellega seotud maapealsest infrastruktuurist.
The fully deployed system will consist of 30 satellites and the associated ground infrastructure.
Satelliitide, väljalasketeenuste, süsteemi toetavate teenuste ja operatsioonide esimese tellimuse lepingute sõlmimise alusel teatas Euroopa Komisjon, et kolme esialgset teenust – esialgne avatud teenus (initial Open Service), esialgne avalik reguleeritud teenus (initial Public Regulated Service) ja esialgne otsingu- ja päästeteenus (initial Search and Rescue Service) – hakatakse pakkuma alates 2014. aastast.
Based on the award of the contracts for the first order of satellites, the launch services, the system support services and the operations, the European Commission announced that three initial services will be provided from 2014 onwards: an initial Open Service, an initial Public Regulated Service and an initial Search and Rescue Service.
Ohutusteenust (Safety-of-Life Service) ja kommertsteenust (Commercial Service) hakatakse katsetama 2014. aastal ning neid hakatakse pakkuma siis, kui süsteem saavutab täieliku tegevusvõime.
The Safety-of-Life Service and the Commercial Service will be tested as of 2014 and is supposed to be provided as the system reaches full operational capability.
Raportöör palub komisjonil saada õiguslik ja finantsraamistik asjakohasel viisil valmis 2011. aasta lõpuks, võttes eelkõige arvesse finantsraamistiku kehtestamist perioodiks 2014–2020.
Your rapporteur calls on the Commission to duly complete the legislative and financial framework by the end of 2011, particularly with regard to the establishment of a financial framework for 2014 - 2020.
Raportöör kardab, et kogu projekti kulud ületavad komisjoni esitatud 7 miljardit eurot
He fears that the total costs of the project will exceed the Commission’s proposed EUR 7 billion
KOM(2011)0500 lõplik, I osa, lk 29 , võttes aluseks Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide vahekokkuvõtte kontekstis tehtud kalkulatsioonid
COM (2011) 500 final, Part I, page 29. based on calculations made in the context of the mid-term review of the European satellite radio navigation programmes
8. juuni 2011. aasta resolutsioon .
Resolution of 8.6.11 .
Euroopa Liit alustas GMES programmi 2001. aastal.
In 2001, the EU started the GMES programme.
See võimaldab hankida Sentineli satelliitide kaudu Maa vaatlusandmeid kliimamuutuse jälgimiseks ja üleilmse julgeoleku tagamiseks.
It will provide earth observation data for climate change monitoring and for global security through the Sentinel satellites.
Maa vaatluse rakendused täidavad mitmeid eesmärke sellistes valdkondades nagu loodusvarade majandamine, energeetika, maaseire, keskkond, kartograafia, looduslike katastroofide ennetamine, põllumajandus ja toiduohutus, meteoroloogia ja sisejulgeolek.
Earth observation applications serve a variety of purposes in fields such as natural resource management, energy, land monitoring, environment, cartography, natural hazard prevention, agriculture and food security, meteorology and homeland security.
Raportöör nõuab, et komisjon täiendaks õiguslikku raamistikku ning selgitaks tõhusa juhtimise lähenemisviisi.
Your rapporteur calls on the Commission to complete the legislative framework and clarify the approach on effective governance.
Ta avaldab kahetsust, et komisjon ei ole teinud ettepanekut GMESi rahastamise kaasamiseks 2014.–2020. aasta mitmeaastasesse finantsraamistikku.
He is disappointed that the Commission has not proposed including financing for GMES in the multiannual financial framework for 2014-2020.
Raportöör kardab, et majanduslikku toetust pakkuva rahastamiskava puudumine muudab seni tehtud investeeringud tarbetuks.
He fears that the lack of a financing plan providing economic support could mean investment made to date has been fruitless.
2007. aastal toimunud Hiina esimese COMPASSi satelliidi käivitamist silmas pidades võime peagi oodata orbiidile uut satelliitnavigatsioonisüsteemi (pärast GPSi, GLONASSi ja Galileod on see neljas globaalne süsteem).
With the launch of the first Chinese COMPASS satellite in 2007 we can expect soon a new navigation system in orbit (the fourth global one after GPS, GLONASS and Galileo).
Et Galileost saaks kiibitootjate jaoks teine oluline üleilmne GNSS, on ülioluline teha võimalikult kiiresti kättesaadavaks varajased teenused ning võtta pikaajalised kohustused Galileo edasise rahastamise asjus.
In order for Galileo to become the second global GNSS of choice for chip manufacturers, it is crucial to as soon as possible make early services available and to have a long term commitment about the future financing of Galileo.
Peamised GNSSi programmide rahvusvahelise tegevusega seotud proovikivid on tagada Galileoga ühilduvus ja koostalitlusvõime, saavutada juurdepääs globaalsetele GNSSiga seotud vahenditele ning kehtestada ülemaailmsed standardid, tagada kosmosesegmendi ja maapealsete jaamade võrgu julgeolek ning samas rangem kontroll Euroopa rahaliste vahenditega väljatöötatud tundlike GNSSi tehnoloogiate üle ning panustada piirkonnaülest huvi pakkuvate uuenduslike rakenduste väljatöötamisel tehtavatesse rahvusvahelistesse jõupingutustesse.
The main challenge for the international activities of the GNSS programmes will be to ensure the compatibility and interoperability with Galileo, to access global GNSS-related resources and set worldwide standards, to ensure security of the space segment and network of ground stations, while ensuring a stricter control of sensitive GNSS technologies developed with European funding, to join in an international effort to develop innovative applications of supra-national interest.
Raportöör kutsub komisjoni üles töötama välja rahvusvahelist koostööstrateegiat tihedas koostöös liikmesriikidega ja konsulteerides ESAga, et tugevdada kosmosepoliitika alast dialoogi strateegiliste partneritega (Ameerika Ühendriigid ja Venemaa) ning uurida võimalust alustada sarnast dialoogi teiste kiirelt arenevate jõududega nagu Hiina, Jaapan, Korea Vabariik, Brasiilia, India ja Lõuna-Aafrika Vabariik.
Your rapporteur calls on the Commission to draw up, in close collaboration with the Member States and in consultation with the ESA, an international cooperation strategy, in order to strengthen dialogue in the space policy field with strategic partners (the United States and the Russian Federation) and explore the possibility of establishing a similar dialogue with other existing and emerging powers, such as China, Japan, the Republic of Korea, Brazil, India and the Republic of South Africa.
Euroopa kosmosetööstuse majanduslik mõju
The economic importance of the European space industry
Euroopa kosmosetööstuse konsolideeritud käive on 5,4 miljardit eurot ning see annab tööd enam kui 31 000 kõrgelt kvalifitseeritud inimesele.
The European space industry has a consolidated turnover of EUR 5.4 billion and employs over 31 000 highly skilled people.
Praegu sõltub Euroopa Liidus hinnanguliselt 6–7% SKPst ehk 800 miljardit eurot just satelliitraadionavigatsioonist.
It is estimated that, already, 6-7% of GDP in Western countries, i.e. EUR 800 billion in the EU, is dependent on satellite radio navigation.
Kosmoseteenuste turg kasvab kiiresti.
Markets for space services are seeing rapid growth.
Näiteks GNSSi rakenduste üleilmne aastakäive peaks 2020. aastaks tõusma ligikaudu 240 miljardi euroni.
For example, the annual turnover worldwide for GNSS applications is expected to reach around EUR 240 billion by 2020.
Lisaks tänu oma eelistele teiste konkureerivate süsteemide ees, peaksid Galileo ja EGNOS tooma järgmise 20 aasta jooksul majanduslikku ja sotsiaalset kasu suurusjärgus 60–90 miljardit eurot.
Moreover, as a result of the advantages of Galileo and EGNOS compared with the other competing systems, they are expected to generate economic and social benefits worth around EUR 60-90 billion over the next 20 years.
OECD andmetel võib Maa vaatlemise kaubandusteabe üleilmne turg, mille suurus 2007. aastal oli 735 miljonit dollarit, küündida 2017. aastaks 3 miljardi euroni.
According to the OECD, the global market for commercial earth observation data, which amounted to USD 735 million in 2007, could reach some EUR 3 billion in 2017.