natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et teiseks peamiseks surma põhjuseks on vähk, mille levimus elanikkonna seas on 3–4%, mis eakate hulgas tõuseb 10–15%le; arvestades, et igal aastal diagnoositakse ELis umbes 2,45 miljonil inimesel vähk ning registreeritakse 1,23 miljoni inimese surm sellesse haigusse; arvestades, et laste vähktõve esinemismäär kasvab Euroopas igal aastal rohkem kui 1% võrra;
whereas cancer is the second-largest cause of death, with a population prevalence of 3-4%, which increases to 10-15% among the elderly; whereas every year an estimated 2.45 million people in the EU are diagnosed with cancer and 1.23 million deaths from the disease are recorded; whereas the prevalence of childhood cancer is increasing at a rate of more than 1% per year in Europe;
arvestades, et ennetatavaid hingamisteede kroonilisi haigusi, nagu astma ja krooniline obstruktiivne kopsuhaigus, põevad miljonid inimesed Euroopas;
whereas preventable chronic respiratory diseases, such as asthma and chronic obstructive pulmonary disease (COPD), affect millions of people in Europe;
arvestades, et puudub ELi strateegia või algatus, mis põhjalikult tegeleks diabeediga (I ja II tüüpi diabeet), mida hinnanguliselt põeb rohkem kui 32 miljonit ELi kodanikku, umbes sama palju inimesi kannatab nõrgenenud glükoositaluvuse all ja väga suure tõenäosusega kujuneb neil välja kliiniliselt diagnoositav diabeet; arvestades, et need arvud võivad 2030. aastaks suureneda 16% võrra, põhjuseks leviv ülekaalulisus, Euroopa rahvastiku vananemine ja muud tegurid, mis tuleb veel kindlaks määrata ja milleks on vaja rohkem teadusuuringuid;
whereas there is no EU-wide strategy or initiative comprehensively targeting diabetes (Type 1 and Type 2), which is estimated to affect more than 32 million EU citizens, with a similar number suffering from impaired glucose tolerance and facing a very high probability of progressing to clinically manifest diabetes; whereas these figures are expected to increase by 16% by 2030 as a result of the obesity epidemic, the ageing of the European population and other factors yet to be determined on which more research is needed;
arvestades, et enamiku krooniliste mittenakkuslike haiguste põhjustajate hulka kuuluvad neli riskitegurit üheskoos: tubaka tarbimine, tasakaalustamata toitumine, alkoholi tarbimine ja vähene kehaline aktiivsus; arvestades, et kokkupuude keskkonna saasteainetega on viies oluline tegur, mida tuleb arvesse võtta;
whereas four risk factors together account for a majority of chronic NCDs: tobacco consumption, unbalanced diets, alcohol intake and lack of physical activity; whereas exposure to environmental contaminants is the fifth important factor to be considered;
arvestades, et tubaka tarvitamine on ärahoitavate surmade peapõhjus ning selle tagajärjel sureb üks igast kahest pikaajalisest tubaka tarbijast;
whereas tobacco consumption is the leading cause of preventable deaths and kills up to one in every two long-term tobacco users;
arvestades, et alkoholi tarbimine, tasakaalustamata toit, keskkonnasaastus ja vähene kehaline aktiivsus võivad oluliselt suurendada riski haigestuda teatud tüüpi südame-veresoonkonna haigustesse, vähktõvesse ja diabeeti;
whereas alcohol intake, unbalanced nutrition, environmental pollution and a lack of physical activity can contribute significantly to the risk of developing certain types of cardiovascular diseases, cancers and diabetes;
arvestades, et kehalist aktiivsust tähtsustatakse üha enam mittenakkuslike haiguste ennetamisel;
whereas physical exercise is increasingly recognised as playing an important role in the prevention of NCDs;
arvestades, et seitse enneaegse surma riskitegurit (kõrge vererõhk, kõrge kolesteroolitase, kõrge kehamassiindeks, ebapiisav puu- ja köögiviljade söömine, füüsilise tegevuse puudus, alkoholitarbimine, suitsetamine) on seotud toitumisharjumuste ja kehalise tegevuse harjumustega;
whereas seven risk factors for premature death (high blood pressure, high cholesterol levels, high body mass index, failure to eat enough fruit and vegetables, lack of physical exercise, excessive alcohol consumption, smoking) are linked to dietary and physical-activity habits;
arvestades, et enamikku kroonilistest mittenakkuslikest haigustest on võimalik ära hoida, eelkõige vähendades või vältides selliseid riskitegureid nagu suitsetamine, tasakaalustamata toitumine, vähene kehaline aktiivsus, alkoholi tarbimine ja kokkupuude teatud keemiliste ainetega; arvestades, et tõhus keskkonnapoliitika, sealhulgas kehtivate õigusaktide ja standardite täitmine, pakub suuri ennetusvõimalusi;
whereas the majority of chronic NCDs can be prevented, more particularly by reducing or avoiding key risk factors such as smoking, unbalanced diets, physical inactivity, alcohol consumption and exposure to certain chemical substances; whereas an effective environmental policy, including the enforcement of existing legislation and standards, offers major prevention opportunities;
arvestades, et haiguste ennetamise ja varajase avastamise strateegiaid välja töötades tuleks arvesse võtta ka täiendavaid tegureid, nagu inimese vanus, sugu, geneetiline taust ja füsioloogilised tingimused, kaasa arvatud ülekaalulisus;
whereas additional factors, such as age, gender, genetic background or physiological conditions, including obesity, should also be taken into account when developing prevention and early identification strategies;
arvestades, et suuremal osal mittenakkuslikel haigustel on ühised sümptomid, nagu krooniline valu ja vaimse tervise probleemid, mis otseselt mõjutavad põdejaid ja nende elukvaliteeti ning millega tuleks ühise, horisontaalse lähenemise abil tegeleda, et tervishoiusüsteemid saaksid nende haigustega palju kulutasuvamalt võidelda;
whereas the majority of NCDs have common symptoms, such as chronic pain and mental health problems, which directly affect sufferers and their quality of life and should be addressed by means of a common, horizontal approach, so that healthcare systems can tackle these diseases more cost-effectively;
arvestades, et haiguste ennetamise võimalusi pole kaugeltki ammendatud, kuigi on täheldatud, et kogu elanikkonda hõlmavad mittenakkuslike haiguste ennetamise strateegiad vähendavad järjekindlalt kulusid;
whereas opportunities for disease prevention remain underexploited, even though it has been demonstrated that population-wide NCD-prevention strategies consistently reduce costs;
arvestades, et 97% tervishoiukuludest on praegu seotud raviga ja ainult 3% investeeritakse ennetusse, ning arvestades, et diagnostika ja ravi üha suurema kättesaadavuse tõttu kasvavad mittenakkuslike haiguste ravi- ja hoolduskulud järsult;
whereas 97% of health expenditure currently goes on treatment, but only 3% on investment in prevention, and whereas the cost of treating and managing NCDs is increasing dramatically owing to the wider availability of diagnostics and treatments;
arvestades, et WHO hinnangul toimub mittenakkuslike haiguste kasv igal pool maailmas ning 2030. aastal nõuavad nad 52 miljoni inimese elu;
whereas the WHO regards the increase in NCDs as an epidemic and estimates that it will claim the lives of 52 million people by 2030;
arvestades, et Maailma Majandusfoorumi ja Harvardi Rahvatervise Kooli avaldatud andmetel põhjustavad mittenakkuslikud haigused ajavahemikul 2005–2030 maailmamajanduse kogutoodangule hinnanguliselt 25 triljoni euro suuruse kahjumi;
whereas the World Economic Forum and the Harvard School of Public Health have published data estimating that NCDs will cause a €25 trillion global economic output loss over the period from 2005 to 2030;
arvestades, et mittenakkuslikud haigused võivad takistada Euroopa 2020. aasta strateegiat ning jätta inimesed ilma õigusest elada tervelt ja tegusalt;
whereas NCDs could hamper the Europe 2020 strategy and deprive people of the right to live healthy and productive lives;
arvestades, et EL peab olema eestvedaja, et kiirendada edasiminekut ülemaailmsete terviseteemadega, mille hulka kuuluvad tervisealased aastatuhande arengueesmärgid ja mittenakkuslikud haigused, nagu on märgitud nõukogu järeldustes ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas;
whereas the EU has a central role to play in speeding up progress on global health challenges, including the health-related Millennium Development Goals and NCDs, as stated in the Council conclusions on the EU's role in global health;
arvestades, et mõned mittenakkuslike haiguste tegurid on kahtlemata seotud ülemaailmsete probleemidega, näiteks keskkonnasaastusega, ning nendega tuleks seetõttu tegeleda ülemaailmsel tasandil; arvestades, et teiste aspektidega saab tegeleda riigi või piirkonna tasandil ning kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;
whereas some factors for NCDs are without doubt linked to global problems such as environmental pollution and should therefore be addressed at global level; whereas other aspects can be addressed at national or regional level, in accordance with the principle of subsidiarity;
arvestades, et sünnieelsetel tingimustel, kaasa arvatud kokkupuutel keskkonnasaastusega, on eluaegne mõju mitmes aspektis tervisele ja heaolule, eelkõige suureneb hingamisteede haiguste tõenäosus ning vähktõve ja diabeedi risk;
whereas pre-natal conditions, including exposure to environmental pollution, have a lifelong impact on many aspects of health and well-being, in particular the likelihood of developing respiratory diseases, and may make people more likely to contract cancer and diabetes;
arvestades, et kuigi keskmiselt elavad inimesed kauem ja tervemalt kui eelmistes põlvkondades, siis nüüd on vananeva rahvastiku ja kõige eakamate uue nähtuse kontekstis ELil vaja tegeleda krooniliste haiguste levikuga ja komplekshaigustega ning sellest tuleneva ohuga või suurema survega riiklike tervishoiusüsteemide jätkusuutlikkusele;
whereas, although on average people are living longer and healthier lives than previous generations, the EU is faced, in the context of an ageing population and the new phenomenon of the ‘oldest old’, with an epidemic of chronic diseases and multi-morbidities, and with a resulting threat to or increased pressure on the sustainability of national healthcare systems;
arvestades, et sotsiaalmajanduslikud faktorid on samuti tähtsad tervist mõjutavad tegurid ning ebavõrdsust tervishoiu valdkonnas esineb nii liikmesriikide vahel kui ka riigisiseselt;
whereas socio-economic factors are also important health determinants, and health inequalities exist both between and within Member States;
arvestades, et 2020. aastaks on Euroopas puudu 1 miljon tervishoiutöötajat, nende seas arstid, medõed, hambaarstid, farmatseudid ja füsioterapeudid;
whereas it is estimated that by 2020 the shortfall in healthcare workers in Europe, which includes physicians, nurses, dentists, pharmacists and physiotherapists, will have reached 1 million;
arvestades, et sotsiaalsed ja keskkonnafaktorid tuleks selgelt määratleda tervist mõjutavate teguritena, võttes arvesse näiteks seda, et õhusaaste siseruumides põhjustab igal aastal 1,6 miljoni inimese surma ning on seega Euroopas tõsine keskkonnast tingitud terviseoht, mis vähendab oluliselt oodatavat eluiga ja tootlikkust;
whereas social and environmental factors should be clearly identified as determinants of health, given that, for example, indoor air pollution is responsible for the deaths of 1.6 million people every year, making it a major environmental health threat in Europe and leading to significant reductions in life expectancy and productivity;
arvestades, et ELi kodanikele teeb muret võimalik keskkonnamõju nende tervisele, kusjuures kõige rohkem tuntakse muret ohtlike kemikaalide võimaliku mõju pärast; arvestades, et näiteks tahkete osakeste saastega seoses sureb igal aastal 27 ELi liikmesriigis rohkem kui 455 000 inimest südame- ja hingamisteede haiguste tagajärjel;
whereas EU citizens are concerned about the potential impact of the environment on their health, with the potential effects of hazardous chemicals being the greatest concern; whereas, for example, particulate pollution is linked to more than 455 000 deaths from cardio-respiratory ailments every year in the 27 EU Member States;
nõuab komisjonilt ja ELi liikmesriikidelt tugevat poliitilist tahet, mis kajastaks mittenakkuslike haiguste ülemaailmse leviku olulisust ja tõsidust;
Calls for a strong political commitment from the Commission and EU Member States which reflects the significance and severity of the global NCD epidemic;
nõuab, et EL toetaks kõrget eesmärki vähendada ennetatavat suremust mittenakkuslikesse haigustesse, nagu seda on WHO eesmärk vähendada riikides 2025. aastaks 25% võrra suremust võrreldes 2010. aasta andmetega;
Urges the EU to advocate a bold goal for reducing preventable mortality from NCDs, such as the WHO goal of a 25% reduction in national mortality rates by 2025 as compared with 2010 rates;
kutsub ELi ja liikmesriike üles toetama viit järgmist põhikohustust ja lisama need oma poliitilisse avaldusse, mis esitatakse 2011. aasta septembris toimuval ÜRO kõrgetasemelisel kohtumisel mittenakkuslike haiguste teemal:
Calls on the EU and its Member States to endorse the following five key commitments and include them in the political statement to be issued at the UN High-Level Meeting on NCDs in September 2011:
vähendada ennetatavat suremust mittenakkuslikesse haigustesse 2025. aastaks 25% võrra, nagu on ettepaneku teinud WHO,
the reduction of preventable NCD mortality by 25% by 2025, as proposed by the WHO,
rakendada kulutõhusaid ja kulusäästvaid meetmeid, sealhulgas kiiremini rakendada WHO tubakatoodete tarbimise piiramist käsitlev raamkonventsioon, parandada tervisliku toidu kättesaadavust ja propageerida tervislikku toitumist, et vähendada soola, suhkru, küllastunud rasvade ja transrasvade tarbimist, rakendada tõhusaid meetmeid võitluseks alkoholi kuritarvitamisega ning parandada juurdepääsu kehalisele tegevusele ja edendada kehalist aktiivsust, samuti vähendada üldist kokkupuudet keskkonnasaastusega, sealhulgas sisesekretsioonisüsteemi kahjustavate kemikaalide ja muude keskkonna saasteainetega,
the implementation of cost-effective and cost-saving interventions, including the speedier implementation of the WHO Framework Convention on Tobacco Control, better access to and the promotion of healthy diets, including action to reduce salt, sugar, saturated fat and transfat intakes, effective measures to combat the harmful use of alcohol, and access to and the promotion of physical activities, as well as a population-wide reduction in exposure to environmental pollution, including endocrine disruptors and other environmental contaminants,
jälgida suundumusi mittenakkuslikesse haigustesse suremuse puhul ja nende haiguste ühiseid riskitegureid,
the monitoring of trends in NCD mortality and the common risk factors for NCDs,
töötada välja ülemaailmsed ja riiklikud vastutusmehhanismid kõigi asjaomaste peamiste sidusrühmade jaoks,
the development of global and national accountability mechanisms for all key stakeholders involved,
luua 2012. aastal kõrgetasemeline partnerlus, et edendada soovituste rakendamist ja korraldada 2014. aastal kõrgetasemeline kohtumine, et vaadata üle, mil määral on kohustustest kinni peetud;
the establishment in 2012 of a high-level partnership to foster the implementation of the recommendations and the organisation in 2014 of a high-level meeting to review the degree to which commitments have been honoured;
kutsub EL ja liikmesriike üles aktiivselt rakendama poliitilist deklaratsiooni, mis avaldatakse kõrgetasemelise kohtumise järel, ning kaasama kõik asjaomased ELi ametid ja institutsioonid, et tegeleda mittenakkuslike haigustega kaasnevate probleemidega;
Calls on the EU and its Member States actively to implement the Political Declaration to be issued following the high-level meeting, involving all relevant EU agencies and institutions in order to address NCD-related challenges;
kutsub EL ja liikmesriike üles parandama ennetust, teadusuuringuid ja varajast diagnoosimist ning kontrolli seoses nelja kõige levinuma mittenakkusliku haigusega, milleks on südame-veresoonkonna haigused, hingamisteede haigused, vähk ja diabeet, alahindamata seejuures teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi, nagu vaimsed ja neuroloogilised häired, sealhulgas Alzheimeri tõbi; rõhutab, et tähtis on varakult tuvastada inimesed, kelle puhul risk nendesse haigustesse jääda või nende tagajärjel surra on kõrge või kellel on vastav eelsoodumus, kroonilised ja rasked haigused ja riskitegurid, mis raskendavad mittenakkuslike haiguste kulgu;
Calls on the EU and its Member States to scale up primary prevention of, research into and early diagnosis and management of the four most common NCDs, i.e. cardiovascular diseases, respiratory diseases, cancer and diabetes, without neglecting other important NCDs, such as mental and neurological disorders, including Alzheimer's disease; emphasises the importance of the early identification of individuals who are at high risk of contracting or dying from these diseases or are suffering from pre-existing dispositions, chronic and severe illnesses and risk factors that aggravate NCDs;
rõhutab, et vaja on ühtset, terviklikku ja patsiendikeskset lähenemisviisi seoses pikaajaliste tingimustega, see peaks hõlmama haiguste ärahoidmist ja tervise edendamist, varajast diagnoosimist, jälgimist ja selgitustööd, samuti avalikkuse teavitamise kampaaniaid, kus tähelepanu juhitakse riskiteguritele, eelsoodumustele ja ebatervislikule eluviisile (tubaka tarvitamine, kehv toit, vähene kehaline aktiivsus ja alkoholi tarbimine) ning haiglaravi ja kohaliku hoolekande kooskõlastamist;
Emphasises the need for an integrated and holistic patient-centred approach to long-term conditions, encompassing disease prevention and health promotion, early diagnosis, monitoring and education, as well as public awareness campaigns on risk factors, pre-existing conditions and unhealthy lifestyles (tobacco consumption, poor diet, lack of physical activity and alcohol intake) and the coordination of hospital and community care;
nõuab, et mittenakkuslike haiguste ennetusstrateegiad rakendataks varasest east alates; rõhutab vajadust tõhustada koolides õpetuse andmist tervislike toitumisharjumuste ja kehalise tegevuse harjumuste kohta; märgib, et ülemaailmselt tuleb selle haridustöö vajadusteks eraldada piisavalt vahendeid;
Calls for preventive strategies for NCDs to be implemented from an early age; emphasises the need to step up the provision of education about healthy dietary and physical-activity habits in schools; notes that, globally, adequate resources should be made available for such educational work;
märgib, et poliitikameetmed, mis käsitlevad käitumuslikke, sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnaalaseid tegureid seoses mittenakkuslike haigustega, tuleks kiiresti ja täielikult rakendada, et tagada võimalikult tõhus reageerimine neile haigustele ning ühtlasi parandada elukvaliteeti ja tervisealast võrdsust;
Notes that policies addressing behavioural, social, economic and environmental factors associated with NCDs should be rapidly and fully implemented to ensure the most effective possible responses to these diseases, whilst increasing quality of life and health equity;
tõdeb, et krooniliste haiguste ravis tuleks põhitähelepanu kaugelearenenud kroonilistelt haigustelt suunata nendele inimestele, kel on mittenakkuslike haiguste varajane staadium, kusjuures põhieesmärk peaks olema mitte üksnes haiguste kontroll, vaid ka krooniliste haiguste põdejate prognoosi parandamine; rõhutab samal ajal palliatiivravi tähtsust;
Acknowledges that the focus of chronic care models on advanced chronic conditions needs to be shifted toward addressing people in the early stages of non-communicable disorders, with the ultimate goal of not merely managing diseases, but also improving the prognosis for sufferers from chronic disorders; emphasises, at the same time, the importance of palliative care;
peab kiiduväärseks ELi eelmiste eesistujariikide rõhuasetusi krooniliste mittenakkuslike haiguste ennetamisele ja kontrollile, sealhulgas eesistujariigi Hispaania tähelepanu osutamist südame-veresoonkonna haigustele ja eesistujariigi Poola korraldatud konverentse teemal „Laste hingamisteede kroonilised haigused” ja „Solidaarsus tervishoius – lõhe ületamine tervishoiuteenuste osutamisel ELi liikmesriikides”;
Welcomes the emphasis previous EU presidencies have placed on prevention and control of chronic NCDs, including the Spanish Presidency priority on cardiovascular diseases and the Polish Presidency conferences on ‘childhood chronic respiratory diseases’ and ‘Health Solidarity – closing the gap in health among the EU Member States’;
nõuab selgete juhendite ja tõenditel põhinevate suuniste kehtestamist kõige levinumate krooniliste mittenakkuslike haiguste tarvis, et tagada patsientide nõuetekohane hooldus ja ravi kõigi tervishoiutöötajate poolt, kaasa arvatud spetsialistid, üldarstid ja spetsialiseerunud õed;
Calls for clear protocols and evidence-based guidelines to be established for the most common NCDs in order to ensure appropriate patient management and treatment across healthcare professions, including specialists, primary-care physicians and specialist nurses;
rõhutab, et vaja on krooniliste haiguste teadusuuringuid ja selgitustööd kõigil tasanditel, eelkõige mis puudutab nelja kõige levinumat mittenakkuslikku haigust (alahindamata seejuures teisi olulisi mittenakkuslikke haigusi) ja riskitegurite vähendamist, üldisi rahvatervise meetmeid, saasteallikate ja tervisemõju vastastikuseid seoseid, kusjuures multidistsiplinaarset koostööd tuleks teha mittenakkuslike haiguste valdkonnas teadusuuringute prioriteedina nendes piirkondades ja riikides, kus selleks on piisavalt vahendeid;
Stresses the need for chronic-disease research and education at all levels, in particular on the four most common NCDs, without neglecting other important NCDs, and on risk-factor reduction, public health interventions in general and interactions between sources of pollution and health effects, with multidisciplinary collaboration on NCDs as a research priority in those regions and countries with adequate resources;
nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid ELi õhu kvaliteedistandardeid ja rakendaksid WHO õhukvaliteedi suuniseid välis- ja siseõhu jaoks ning 2010. aasta Parma deklaratsiooni ja tegevuskohustust, milles viidatakse vajadusele tegeleda kliimamuutusest tingitud tervisemõjudega;
Strongly urges Member States to comply with EU air-quality standards and to implement the WHO's air-quality guidelines for outdoor and indoor air and the 2010 Parma Declaration and Commitment to Act, which refers to the need to tackle the health effects of climate change;
rõhutab vajadust viivitamata ja tõhusalt läbi vaadata tubakatoodete direktiiv;
Emphasises the need for an immediate, effective revision of the Tobacco Products Directive;
rõhutab, et EL ja liikmesriikide jaoks on oluline, pidades silmas mittenakkuslike haigustega seotud eesmärkide saavutamist ja rahvatervise, sotsiaalsete ja majanduslike küsimustega tegelemist, integreerida ennetustöö ja riskitegurite vähendamine kõigisse asjakohastesse õigusloome- ja poliitikavaldkondadesse, eriti keskkonda, toitu ja tarbijaid käsitlevatesse poliitikavaldkondadesse;
Emphasises the importance for the EU and the Member States, with a view to achieving NCD-related objectives and addressing public health, social and economic challenges, of further integrating prevention and risk-factor reduction into all relevant legislative and policy fields, and in particular into their environmental, food and consumer policies;