natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et kliimamuutus on probleem, mis puudutab tänapäeva ühiskonda tervikuna ning seetõttu võivad ja peavad kõik valitsemise tasandid ELi tasandist ja riigivalitsustest kuni üksikisikuteni etendama olulist rolli kohanemismeetmetes;
whereas climate change is a problem that concerns modern societies as a whole and all levels of governance, from the EU level and public authorities to individual citizens, can and should thus play an important role in adaptation measures,
arvestades, et kahju ennetamiseks on vaja kohanemismeetmeid mitte ainult tulevaste kliimamuutuste mõjudega toimetulemiseks Euroopas ja väljaspool seda, vaid need tuleb välja töötada ja kohaldada juba täna, et tulla toime piirkondlikul ja kohalikul tasandil ülemaailmse soojenemise praeguste tagajärgedega, mis tulenevad aegade jooksul õhku paisatud kasvuhoonegaaside heitkogustest; arvestades, et sellised kohanemismeetmed nõuavad tõelist valdkondadevahelist lähenemisviisi ning sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaaspektide kaasamist laiemas mõttes;
whereas adaptation measures to prevent damage are not only needed to respond to the future impacts of climate change inside and outside Europe, but also have to be developed and applied now to respond regionally and locally to consequences of current levels of global warming because of historical greenhouse gas emissions; whereas such adaptation measures require a truly cross-cutting approach and the inclusion of social, economic and environmental aspects in the broad sense,
arvestades, et on olemas arvukad piirkondliku ja kohaliku tasandi uuringud ja mudelid kliimamuutuse võimalike mõjude kohta; arvestades, et paljudes uuringutes ei ole käsitletud sotsiaalmajanduslikku mõõdet ja seda, millised on prognoositavad tagajärjed asjassepuutuvale elanikkonnale;
whereas numerous studies and models exist, of a regional or local scale, on the likely impact of climate change; whereas, in many such studies, there is no equivalent examination of the socio-economic dimension and the predictable consequences for the populations concerned,
arvestades, et ELi tasandil tuleks esikohale seada kliimamuutuse seire ja meetmete kooskõlastamine, et edendada ühist strateegiat selle probleemiga tegelemisel;
whereas, at the EU level, the monitoring of climate change and the coordination of measures to tackle it should be a priority in order to facilitate a common strategy as regards the problem,
arvestades, et alates sellest, mil on pandud suuremat rõhku vajalikele leevendusmeetmetele ülemaailmse soojenemise piiramiseks, ei ole kliimamuutusega kohanemine enam nii palju avaliku arutelu keskmes olnud;
Whereas adaptation to climate change has been less in the focus of public debate following a clear emphasis on the necessary mitigation measures to limit global warming;
arvestades, et ELi püstitatud eesmärgi piirata ülemaailmne soojenemine 2oC saavutamine tähendaks endiselt, et Euroopa kliima soojeneb, millega kaasnevad tohutud piirkondlikud kliimamuutused ning mitmesugused tagajärjed asjassepuutuvale elanikkonnale, kohalikule ja piirkondlikule majandusele ning keskkonnale, mis suurendab veelgi ressursside ja varade ebavõrdsust ja piirkondlikke erinevusi Euroopas;
whereas meeting the EU target to halt global warming at 2°C would still mean a warming scenario for Europe marked by extreme regional climate changes, with a number of consequences for the populations concerned, the local and regional economy and the environment, leading to a further increase in existing inequalities and regional disparities regarding resources and assets in Europe,
arvestades, et kliimamuutusele reageerimisel on peamine suurendada ja parandada spetsialistide ja üldsuse harimist kohanemismeetmete küsimuses;
whereas a key component of responding to the impact of climate change is to increase and improve professional and public education regarding adaptation action,
arvestades, et kliimamuutus kahjustab ilmselgelt arengualaseid saavutusi ja ohustab edukat arengut Euroopas, kuid sellel on veelgi tugevam mõju arengumaadele; arvestades, et kohanemismeetmete rahastamise küsimust tuleb veel arutada ELi sisese rahastamise ja arengumaadele toetuse andmise seisukohast;
whereas it is evident that climate change affects development achievements and threatens successful development in Europe, but has a much stronger impact on developing countries; whereas the issue of financing adaptation measures has to be further assessed both within the EU and in terms of providing support to developing countries,
arvestades, et kliimamuutusega kohanemine tuleb vastavalt süvalaiendamise mõistele kaasata otsustamisprotsessi, kui küsimus on selles, kuidas ja kuhu investeerida; arvestades, et otsustusprotsessi aruteludesse tuleb kaasata kohalikud ja piirkondlikud huvigrupid ja otsustajad;
whereas, according to the concept of mainstreaming, adaptation to climate change has to be included in the decision-making process on questions such as how and where to invest; whereas debates during that decision-making process have to involve local and regional stakeholders and decision makers alike,
arvestades, et roheline raamat kliimamuutustega kohanemise kohta ei käsitle eraldi geograafilisi ja klimaatilisi ning arengueripärasid ELi äärepoolseimates piirkondades, kelle probleemid erinevad tõenäoliselt maismaa-Euroopale prognoositavatest probleemidest, ka ei uurita eraldi Euroopa linnapiirkondade või tiheda asustusega alade ilmastikutingimusi,
whereas the Green Paper on Adapting to Climate Change neither specifically recognises the geographic, climatic and developmental exceptions represented by the EU's outermost regions, which are likely to be vulnerable in different ways from those to be expected for mainland Europe, nor specifically examines the climate conditions of urban areas or highly populated parts of Europe,
arvestades, et kliimamuutus mõjutab tõenäoliselt neid piirkondi, mis oma topograafilise eripära tõttu sõltuvad eriti looduse dünaamikast (sealhulgas liustiku- ja mägipiirkonnad), mistõttu surve kohanemiseks ja selle maksumus on kohalikule majandusele, kultuurile ja elanikkonnale tervikuna eriti suur, suurendades sellega tõenäoliselt veelgi piirkondlikke erinevusi;
whereas climate change is likely to affect those regions which, given their topographical features, are particularly dependent on the dynamics of nature (inter alia glacial zones and mountainous regions), thereby exposing the local economy, culture and the population as a whole to great pressures and adaptation costs, while potentially further increasing regional disparities,
arvestades, et Lõuna-Euroopa ja Vahemere piirkond on Euroopas kaks kõige kaitsetumat piirkonda, mis juba võitlevad veenappuse, põudade ja metsatulekahjudega;
whereas southern Europe and the Mediterranean basin are two of the most vulnerable areas in Europe which are already coping with water scarcity, droughts and forest fires,
arvestades, et vältimatu kliimamuutusega toimetulekuks vajalike edukate kohanemisstrateegiate jaoks on vaja neid toetada hariduse ja teavitamisega, kaasates massimeedia ja elanikud keskkonnaküsimustesse;
whereas successful adaptation strategies to meet unavoidable climate change will require the support of education and communication through the involvement of the mass media and of citizens" participation in environmental issues,
arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul võib juba 60 000 surmajuhtumit aastas seostada kliimamuutusega seotud loodusõnnetustega; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes rõhutatakse kliimamuutuse mõju rahvatervisele; arvestades, et troopiliste haiguste levik ja nende ulatumine parasvöötmesse teeb tõsist muret; arvestades, et just seetõttu peavad ühiskonna kõige kaitsetumate rühmadega tegelevad tervishoiuasutused kliimamuutusega tõenäoliselt kõige enam kohanema;
whereas the World Health Organisation estimates that 60 000 deaths per year are already attributable to climate-related natural disasters; whereas the IPCC AR4 highlights the impact of climate change on public health; whereas there are serious concerns about the propagation of tropical diseases and their vectors to temperate regions; whereas, as a particular consequence of this, health care facilities targeted on the most vulnerable sections of society are likely to have to adapt to climate change to the greatest extent,
arvestades, et kliimamuutus põhjustab ka edaspidi tõsist kahju juba nagunii kaitsetutele ja ohus olevatele ökosüsteemidele ning mõjutab Euroopa bioloogilist mitmekesisust; arvestades, et see kahju annab kõige teravamalt tunda kaudselt inimeste heaolule ülitähtsate ökosüsteemide halvenemise kaudu; arvestades, et ökosüsteemide kaitse on seetõttu ELi kohanemisstrateegia alus; arvestades, et muld on suurim orgaanilise süsiniku varamu maismaal ja kui mulla majandamistavasid vastu ei võeta, soodustab see kõnealuse varu vähenemist; arvestades, et selle suundumuse suund tuleks vastupidiseks muuta ja tagada, et asjakohased meetmed mullas sisalduva orgaanilise süsiniku taseme säilitamiseks ja vajadusel selle suurendamiseks moodustaksid ELi kohanemisstrateegia lahutamatu osa;
whereas climate change will cause further serious damage to already vulnerable and threatened ecosystems and will impact on European biodiversity; whereas such damage will be most severely felt indirectly through the degradation of ecosystems fundamental to human wellbeing; whereas the protection of ecosystems must therefore be the basis for an EU adaptation strategy; whereas soil is the largest terrestrial pool of organic carbon and unadapted soil management practices are contributing to reducing that pool; whereas it is necessary to reverse that trend and ensure that appropriate measures to maintain and, where possible, increase soil organic carbon form an integral part of an EU adaptation strategy,
tervitab rohelist raamatut kliimamuutustega kohanemise kohta ja sidusrühmadega konsulteerimise protsessi;
Welcomes the Green Paper on Adapting to Climate Change and the stakeholder consultation process;
rõhutab, et on oluline siduda omavahel tugevalt kliimamuutusega kohanemiseks ja selle mõju leevendamiseks tehtavad jõupingutused, et kasutada sünergiaid kliimamuutuse tagajärgede vähendamiseks; kutsub komisjoni üles uurima, kuidas tasakaalustada nimetatud jõupingutusi, et tõsta nende vastastikust tõhusust eesmärgiga töötada välja selge terviklik strateegia;
Underlines the importance of strong interconnectivity between adaptation and mitigation efforts to use synergies for limiting the consequences of climate change; calls on the Commission to examine how to balance both efforts mutually in order to improve their effectiveness with a view to developing a clear holistic strategy;
tõdeb, et kuigi rohelises raamatus kliimamuutustega kohanemise kohta on esitatud probleemid valdkondade kaupa, on paljud selles osutatud valdkondadest omavahel tugevas sõltuvuses; on arvamusel, et mõjud ühele valdkonnale ja selles valdkonnas tehtavad kohanemisotsused mõjutavad sageli teisi valdkondi, ning palub seetõttu komisjonil kohanemismeetmete rakendamisel seda vastastikust mõju arvesse võtta;
Recognises that, although issues are presented in the Green Paper on Adapting to Climate Change on a sectoral basis, many of the sectors referred to therein are strongly interdependent; considers that impacts on, and adaptation decisions made in, one sector will often have an effect on other sectors, and therefore asks the Commission to take into account those interactions in implementing adaptation measures;
kinnitab, et on tarvis töötada välja täiendavaid teaduslikke mudeleid ja uuringuid riskipõhise lähenemisviisi alusel, et paremini analüüsida, mõista ja prognoosida kliimamuutuse mõju inimestele ja selle sotsiaalset mõju seoses ELi leevenduseesmärgiga hoida Maa keskmise õhutemperatuuri tõus allpool 2°C ning vajaliku kohaliku või piirkondliku kohanemisega;
Affirms the need for further scientific modelling and studies on a risk-based approach to better analyse, understand and predict the human and social impacts of climate change in relation to the EU mitigation target of 2°C and the dimension of necessary local or regional adaptation;
palub komisjonil viia läbi uurimus kliimamuutusega kohanemise majandustegurite kohta, töötada välja stsenaariume, millega tehakse kindlaks kohanemise maksumus ja saadav kasu, ning soodustada ja ennetada majanduslikke meetmeid; rõhutab, kui oluline on kasutada valdkonnapõhist altpoolt tulevat lähenemisviisi, milles võetakse arvesse erinevusi Euroopa looduslikes elupaikades, näiteks mägi- ja saarepiirkonnad; kutsub komisjoni üles kaardistama tööhõivealaseid muutusi nii kasvavates kui raskustes olevates majandusharudes;
Asks the Commission to carry out a study on the economics of adaptation, to develop scenarios establishing a balance sheet of adaptation costs and benefits and to stimulate and anticipate economic action; underlines the importance of using a sectoral bottom-up approach taking into account the differences in Europe's natural habitats such as mountainous areas or island regions; calls on the Commission to chart the shifts in employment in both growing and shrinking sectors;
kutsub komisjoni üle koordineerima ja toetama Euroopa haavatavusi käsitleva ühtse andmebaasi teaduslikku ettevalmistust, et mõista, kuidas kliimamuutus mõjutab ühiskonnarühmi ja Euroopa kultuurilist ja rahvuslikku pärandit ning kuidas ühiskonnad võiksid reageerida kliimamuutustele tulevikus; on arvamusel, et samuti tuleks luua andmebaasid, mis sisaldavad muud olulist teavet kohanemistegevuse ja -poliitika kohta, näiteks indeksid, poliitika, meetmed jne;
Invites the Commission to coordinate and support the scientific preparation of a common European database on vulnerabilities so as to understand how societal groups and the European cultural and national heritage would be affected and how societies could react to the consequences of climate change in the future; believes that databases including other important information on adaptation activities and policies, such as indices, policies and measures, should also be established;
on seisukohal, et EL peab tegema olulisi jõupingutusi selleks, et suurendada kohanemismeetmete tehnoloogilist arengut, et toetada oma majandust ja kõnealuste tehnoloogiate siiret arengumaadesse; usub, et tõhusate, ohutute ja odavate tehnoloogiate arendamine on üks olulisi viise kliimamuutusega kohanemiseks, ja on seisukohal, et järgmine osaliste konverents/kohtumine Poznanis (COP 14) peaks keskenduma kõnealusele küsimusele;
Considers that the EU has to undertake substantial efforts to increase technological development in adaptation measures in order to support its economy and transfer those technologies to the developing world; believes that development of effective, safe and cheap technologies is an essential way in which to adapt to climate change and considers that the next Conference/Meeting of the Parties in Poznan (COP 14) should focus on that issue;
nõuab tungivalt, et nõukogu langetaks viivitamata otsuse ettepaneku kohta võtta vastu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi asutamiseks, pidades silmas, et Euroopa Parlament võttis oma seisukoha vastu juba 18. mail 2006. aastal ELT C 297 E, 7.12.2006, lk 331.
Strongly urges the Council to reach a decision, without further delay, on the proposal for a regulation establishing the European Union Solidarity Fund (EUSF), bearing in mind that Parliament adopted its position as long ago as on 18 May 2006 OJ C 297 E, 7.12.2006, p.
kutsub komisjoni üles kaaluma rahaliste kohanemismeetmete lisamist järgmisse regionaalpoliitika ja struktuurifondide pikaajalisse finantsraamistikku ning tegema ettepanekut lisaressursside eraldamiseks, et leida uuenduslikke lahendusi kliimamuutusega toimetulekuks;
Invites the Commission to consider including financial measures for adaptation in the next long-term financial framework for regional policies and structural funds, as well as to propose that additional resources be allocated to finding innovative solutions to address climate change;
juhib tähelepanu, et ELi ühtekuuluvuspoliitika strateegilistes suunistes sätestatakse selgesõnaliselt vajadus tugevdada keskkonna ja majanduskasvu vahelist sünergiat; nendib, et regionaalpoliitika programmidest tehakse investeeringuid infrastruktuuri vee, jäätmete ja õhu valdkonnas, bioloogilisse mitmekesisusse, maakasutuse kavandamise edendamisse ja ühistransporti; rõhutab tõsiasja, et need aitavad kaasa kliimaga seotud kohustuste täitmisele ja edendavad riskiennetusmeetmeid uuendusliku avaliku halduse poliitika, sealhulgas näiteks ennetava seire kaudu; viitab ka komisjoni ja liikmesriikide tarvidusele suurendada kodanikukaitse korraldamise ja situatsiooniplaneerimise koordineerimist; osutab sellega seoses ÜRO katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegia programmi tööle;
Points out that strategic guidelines for EU cohesion policy explicitly spell out the need to strengthen synergies between the environment and growth; states that regional policy programmes invest in infrastructure in the areas of water, waste and air, biodiversity, promotion of land-use planning, and public transport; underlines the fact that they contribute to meeting climate commitments and fostering risk prevention measures through innovative public management policies including, for example, preventative monitoring; points also to the need for the Commission and the Member States to step up the coordination of civil protection organisation and contingency planning; points, in this respect, to the work of the United Nations International Strategy for Disaster Reduction Programme;
rõhutab, et liikmesriigid peaksid kasutama maaelu arengu fonde, et edendada põllumajanduse ja metsanduse kohanemist kliimamuutusega; tuletab meelde, et mulla orgaanilisel ainesel on oluline roll seoses mullaviljakuse, mulla veekogumisvõime ja süsiniku talletamisega ning palub komisjonil võtta vastu ja toetada asjakohaseid mulla majandamistavasid, mille abil säilitatakse mullas sisalduva orgaanilise ainese tase kogu Euroopas, mis kujutab endast tõhusat viisi kohandumiseks ühe kõrgemate temperatuuridega ja suurenevate muutustega sademete hulgas; rõhutab, et on tarvis sobilikke kriisiennetus- ja riskijuhtimismeetmeid nii ühenduse tasandil kui ka riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kuna kriiside arv tulevikus kasvab kindlasti, viidates eelkõige süstemaatilistele maahalduses tehtavatele jõupingutustele, mis tagavad pikema vee säilitamise aja ja metsatulekahjude väiksema arvu; usub, et riskijuhtimine tuleks muuta ELi ühtekuuluvuspoliitika lahutamatuks ja selgesõnaliseks osaks;
Stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; recalls the role that soil organic matter plays in terms of soil fertility and water retention capacity and as a carbon sink and invites the Community to adopt and support appropriate soil management practices that maintain soil organic matter levels across European soils as an effective way for adapting to increasing temperatures and changes in rainfall patterns; underlines the need for adequate crisis prevention and risk management measures at the Community level as well as at national and regional levels, as the number of crises will clearly rise in the future, with particular reference to a systematic land management effort ensuring longer water retention times and a lower fire burden on forests; believes that risk management should be made an integral and explicit part of EU cohesion policy;
palub komisjonil esitada ettepaneku kogu ELi hõlmava raamistiku loomiseks, mille eesmärk on kohanemise kavandamine ja valmisolek; rõhutab subsidiaarsuse põhimõtte arvesse võtmise vajadust kliimamuutuse tagajärgedega tegelemisel konkreetsete kohanemismeetmete abil, kuna Euroopa piirkonnad ja kohalikud omavalitsused suudavad paremini leida poliitilisi lahendusi oma kogemustele, kuid rõhutab siiski vajadust sidususe ja kohanemiskavade koordineerimise järele ELi tasandil;
Calls for the Commission to propose an EU-wide framework for adaptation planning and preparedness; emphasises the need to take due account of the subsidiarity principle in tackling the consequences of climate change through concrete adaptive measures, as regions and local authorities in Europe will be more able to respond with political answers to their own experiences; underlines, however, the need for coherence and coordination as regards adaptation plans at EU level;
rõhutab kohalike kogukondade võtmerolli kliimamuutusega võitlemisel; nõuab seetõttu, et rakendataks kompleksseid linnade, piirkondade ja maaelu säästva arengu strateegiaid, millega võetakse täiel määral arvesse leevendus- ja kohandusmeetmeid, ning teaduslike uuringute läbi viimist, et analüüsida, millised infrastruktuurid on kliimamuutusele vastu astumiseks sobivaimad;
Underlines the key role which local communities play in fighting climate change; calls, therefore, for the implementation of integrated sustainable urban, regional and rural development strategies which take full account of mitigation and adaptation measures, and for scientific studies to be conducted to analyse the infrastructures most suited to addressing climate change;
nõuab tihedamat koostööd ja heade tavade vahetamist Euroopa institutsioonide ning piirkondlike ja kohalike asutuste vahel, sealhulgas ehituse, kommunaalmajanduse ja teenuste arendamisel, mille eesmärk on saavutada süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes neutraalne seisund nende vastavates valdkondades, nagu kaugküttesüsteemid, täiustatud ringlussevõtuteenused, integreeritud ühistransport, energiatõhusad ja veetõhusad ehitised, alternatiivse energia tootmise ja kasutamise suurenemine ning avaliku teabe suurem edastamine energiatarbimise kohta;
Calls for closer cooperation and exchanges of best practises between European institutions and regional and local authorities and among those in the development of construction, utilities and services aiming to achieve a carbon-neutral status in their respective areas, such as district heating schemes, improved recycling services, integrated public transport, energy-efficient and water-efficient buildings, increased production and use of alternative energy, and more provision of public information on energy consumption;
rõhutab tõsiasja, et põllumajandussektori järkjärgulist kohanemist kliimamuutusest tulenevate uute vajadustega tuleks uurida osana "tervisekontrollist;
Underlines the fact that gradual adaptation of the agricultural sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the "health check";
rõhutab, et põllumajandussektor on võimeline kohanema kliimamuutusega ning leevendama kliimamuutuse mõju selliste õigusaktide kohaldamise teel, millega suurendatakse säästvust ning edendatakse uusi võimalusi vee ja teiste loodusvarade kasutamiseks ja haldamiseks;
Emphasises that the agricultural sector can adapt to climate change and mitigate the effects by implementing legislation that steps up sustainability and promotes new ways to use and manage water and other natural resources;
tervitab Balis toimunud MOP 3 olulist tulemust kohanemisfondi töölerakendamisel, mis ühendab konkreetsed kohanemisprojektid rahaliste vahenditega maksust puhta arengu mehhanismi projektidele, mida viiakse ellu arengumaades, kes on Kyoto protokolli osalised; rõhutab tõsiasja, et murranguline otsus rahastada kohanemist arengumaades rahastajatest sõltumatult võeti vastu enne Bali tegevuskava vastuvõtmist;
Applauds the significant outcome of MOP 3 in Bali to put into operation the Adaptation Fund, bringing together concrete adaptation projects with funds from a levy on Clean Development Mechanism (CDM) projects undertaken in developing countries that are parties to the Kyoto Protocol; underlines the fact that this breakthrough decision to finance adaptation in developing countries independently of donors was taken before the Bali Action Plan was adopted;