natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub ELi üles tunnistama arengumaade õigust sõltumatusele toiduainetega varustamisel ning neid sihipäraste meetmetega toetama, kusjuures esmatähtsal kohal on olemasolevate struktuuride ja ressursside – näiteks seemned, väetised, tootmisvahendid – kasutamine ja laiendamine, samuti piirkondliku integratsiooni edendamine;
Calls on the EU to recognise developing countries" right to food sovereignty and to support this with targeted measures, primarily using and developing the available structures and resources – such as seeds, manure and means of production – as well as fostering regional integration;
kutsub ELi üles seadma põllumajanduse taas oma arengukavade keskmesse, omistades erilist tähtsust põllumajanduse arenguprogrammidele, sealhulgas selgetele sihtidele vaesuse vähendamiseks ja teostatavatele eesmärkidele, eelkõige meetmetele, mis edendavad väikepõllumajandust ja toetavad toiduainete tootmist kohalikele turgudele, kasutades kohapealset bioloogilist mitmekesisust, keskendudes eriti väikeste põllumajandusettevõtjate ja naiste suutlikkuse suurendamisele;
Calls on the EU to put agriculture back at the centre of its development agenda, giving specific priority to programmes for agricultural development including clear targets for poverty reduction and feasible objectives, particularly measures promoting small-scale agriculture and the production of food for local markets through the use of biodiversity, with a particular focus on capacity-building for small-holder farmers and women;
nõuab, et EL teeks ühiseid jõupingutusi liikmesriikide, AKV riikide valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide, piirkondlike arengupankade ja erafondidega, valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike ametivõimudega, et lülitada järsult tõusvate toiduhindadega tegelemisele suunatud uued projektid ja sekkumisprogrammid paremini piirkondlikesse programmidesse;
Calls for the EU to join forces with Members States, ACP Governments, international organisations, regional development banks and private foundations, non-governmental organisations and local authorities, to incorporate new projects and programme interventions for soaring food prices into regional programmes in a better way;
nõuab meetmete võtmist koolituste tõhustamiseks, et võimaldada noortel taotleda põllumajanduslikku kõrgharidust, sealhulgas ELi sanitaar- ja fütosanitaarnõuete täitmise, samuti töövõimaluste loomise alast koolitust põllumajandusharidusega koolilõpetajatele, et vähendada vaesust ja rännet maapiirkondadest linnadesse ning vältida nn ajude äravoolu arengumaadest arenenud riikidesse;
Calls for measures to improve training to enable young people to pursue higher education in agriculture, including training on how to meet EU sanitary and phytosanitary standards, as well as to create job opportunities for agriculture graduates for the purpose of reducing poverty and migration from rural to urban areas, and for the purpose of avoiding "brain drain" – migration from developing countries to developed countries;
juhib tähelepanu toidukriisi ennetamise võrgustiku 2008. aasta toidukriisi ennetamise ja juhtimise käitumisjuhistele ning nõuab nende käitumisreeglite rakendamist ja järgimist ÜPPs; toetab ja nõuab lisaks kodanikuühiskonna kaasamist ning naiste, väiketalunike ühistute ja tootjate ühenduste tegevuse edendamist, et tagada toiduainetega kindlustatus ja toiduainetealane sõltumatus;
Recalls the Food Crisis Prevention Network's 2008 Code of Good Conduct in Food Crisis Prevention and Management, and calls for it to be implemented and observed in the CAP; furthermore supports and urges involving civil society and promoting the interests of women, small-scale farming cooperatives and producer groups in order to ensure food security and food self-sufficiency;
on väga mures asjaolu pärast, et paljudel juhtudel on sõjandus- ja kaitseeelarve suurem kui põllumajandus- ja toidueelarve;
Is very concerned by the fact that, in many instances, military and defence budgets are larger than budgets for agriculture and food;
on arvamusel, et väiketalunikud on põllumajandusliku tootmise alus; rõhutab mõningaid kõige teravamaid väiketalunike ees seisvaid probleeme arengumaades, nagu juurdepääs turgudele, maale, haridusele, rahastamisele, sisenditele ja tehnoloogiale; kordab, kui oluline on maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ning investeeringud väiketaludesse ja traditsioonilistesse kohalikke tingimusi arvestavatesse väheste sisenditega tootmismeetoditesse;
Believes that smallholders represent the cornerstone of agricultural development; stresses some of the most severe problems facing small farmers in the developing world, such as access to markets, land, training, financing, inputs and technology; reaffirms the importance of developing rural infrastructure and investment in small farms and traditional low-input methods of production suited to the location;
on seisukohal, et vähene toiduainetega kauplemine on kogu maailmas toiduainete tootmist mõjutav oluline tegur, ning märgib, et FAO andmetel kasvas 2007. aastal riisi tootmine kogu maailmas, kusjuures samal aastal riisiga kauplemine vähenes;
Notes that a lack of trade in foodstuffs is a significant factor in global food production and that, according to the FAO, although global rice production increased in 2007, trade in rice fell in the same year;
on arvamusel, et põllumajandustoodete kaubanduse täiendava õiguslikult reguleerimata liberaliseerimisega kaasneb veelgi suurem hindade kõikumine; rõhutab, et kõige hullemini mõjutab see kõige haavatavamaid, toiduaineid importivaid arenguriike; rõhutab samuti, et maailmakaubandust reguleerivad eeskirjad ei tohi mingil juhul kahjustada riikide ja piirkondade õigust toetada oma põllumajandust, et tagada elanikkonna toiduainetega kindlustatus;
Believes that further, unregulated liberalisation of agricultural trade would lead to a further increase in food prices and even higher price volatility; stresses that the worst affected would be the most vulnerable, food-importing developing countries; stresses, furthermore, that world trade rules must under no circumstances undermine the right of countries or regions to support their farming sectors with a view to ensuring food security for their population;
on veendunud, et põllumajandustoodete turgude avamise poliitika WTO ja kahepoolsete vabakaubanduslepingute raames on oluliselt vähendanud toiduainetega kindlustatust paljudes arenguriikides seoses praeguse toiduainetega kindlustatuse kriisiga kogu maailmas; palub komisjonil sellest lähtuvalt vaadata läbi oma vabaturumajanduslik lähenemisviis põllumajandustoodetega kauplemisele;
Believes that market opening policies for agricultural products in the framework of the WTO and bilateral free trade agreements have significantly contributed to a loss of food security in many developing countries and in the context of the current global food supply crisis; calls on the Commission to re-assess its free-market approach to agricultural trade accordingly;
kutsub suuri toiduaineid eksportivad riike, nagu Brasiilia, Argentina, Tai jt, käituma usaldusväärsete põhitoiduainete tarnijatena ning hoiduma ekspordipiirangute kehtestamisest, millel võivad olla hävitavad tagajärjed eelkõige vaestele, toiduaineid importivatele arenguriikidele;
Calls on the large food exporting countries (Brazil, Argentina, Thailand, etc.) to act as reliable suppliers of staple foods and to avoid export restrictions, which could have disastrous consequences, especially on poor food-importing developing countries;
tunneb sügavat muret praeguse ülemaailmse finantskriisi pärast, mille tagajärjeks võib olla ametlikule arenguabile eraldatavate rahaliste vahendite vähendamine; kutsub komisjoni üles analüüsima finantskriisi mõju arenguabi sektorile ning töötama jätkuvalt välja ettepanekuid eesmärgiga toetada kõige vaesemate riikide põllumajandust;
Is alarmed by the current world financial crisis which could lead to a reduction in the funding available for public development aid; calls on the Commission to analyse the impact of the financial crisis on the development aid sector and to continue devising proposals with a view to supporting agriculture in the world's poorest countries;
märgib, et ülemaailmne toidukriis on üks suurimatest ohtudest rahule ja stabiilsusele maailmas; väljendab sellega seoses rahulolu komisjoni hiljutiste jõupingutustega ülemaailmse toiduainetega kindlustamise küsimuse käsitlemisviiside uurimisel; kutsub liikmesriike üles toetama selliseid algatusi riigi ja kohalikul tasandil;
Notes that the global food crisis is among the great threats to peace and security in the world; welcomes, in that respect, the recent efforts of the Commission to investigate ways of tackling the global food security issue; calls on the Member States to support such initiatives at national and local level;
kinnitab oma kohustust investeerida tehnoloogiasse ja innovatsiooni põllumajanduses ja põllumajanduslikus tootmises;
Reaffirms its commitment to investment in technology and innovation in agriculture and farm production;
rõhutab selliste avalikest vahenditest rahastatavate teadusuuringute olulisust, mille eesmärk on edendada toiduainetega kindlustatust ja mitte ainult tööstuslikke huvisid; nõuab investeeringute tegemist mitte ainult uutesse üksiktehnoloogiatesse, vaid ka kõikehõlmavatesse põllumajandussüsteemidesse, mille eesmärk on pikaajaline toiduainetega kindlustatus; tõstab sealjuures esile teerajaja rolli, mida selles valdkonnas võiks näiteks mängida ELi mahepõllumajanduslike uuringute tehnoloogiaplatvorm;
Stresses the importance of publicly funded research which serves to promote food security rather than focusing one-sidedly on industrial interests; calls for investment in research not only into individual new technologies but also into comprehensive farming systems which will serve the aim of long-term food security; stresses in this connection the pioneering role which could be played in this field, for example, by a EU technology platform for ecological agricultural research;
rõhutab teadustöö tähtsust, kuid ka uurimustest saadud teadmiste edasiandmise tähtsust põllumajandustootjate tasandile tõhusa põllumajanduse tugiteenistuse kaudu, eeskätt arengumaades; nõuab põllumajandusliku teadustöö tugevdamist ja teadmistepagasi suurendamist;
Stresses the importance of research but also of transferring the knowledge gained through research down to farm level through an effective farm extension service, particularly in the developing world; calls for a strengthening of agricultural research and knowledge generation;
tunneb muret selle pärast, et ELis nõuetele vastavuse rõhutamine võib kahjustada põllumajandusliku tootmise alast teadustegevust ja nõustamist; rõhutab vajadust mõlema järele;
Is concerned that the emphasis in the EU on cross-compliance may be to the detriment of farm production research and advice; stresses the need for both;
nõuab säästva ja energiatõhusa põllumajanduse alast kiirendatud teadus- ja arendustegevuse programmi, milles arvestataks kohalike tingimustega; ergutab liikmesriike toetama teadustööd, mille eesmärk on suurendada tootlikkust põllumajanduslikes rakendustes; arvestab ELi tarbijate probleemidega;
Calls for an accelerated programme of research and development on sustainable and energy-efficient agriculture, suited to its location; encourages Member States to support research aimed at increasing productivity in respect of applications to agriculture; is mindful of the concerns of EU consumers;
Jätkusuutlik maailma põllumajandus
Sustainable world agriculture
tunneb muret kliimamuutustest tingitud ilmastikumuutuste pärast, mis prognooside kohaselt muudab põuad ja üleujutused sagedasemaks ning mõjutab negatiivselt saagikust ja maailma põllumajandustoodangu ennustatavust;
Is concerned by the alterations to weather patterns brought about by climate change which, it is predicted, will make droughts and floods more common, with negative impacts on harvest yields and predictability of global agricultural production;
tunneb muret selle pärast, et kasvuhoonegaaside edasise vähendamise ettepanekute rakendamine ELis võib mõjutada negatiivselt ELi toiduainete tootmist, eeskätt loomakasvatustoodangut;
Is concerned that the implementation in the EU of proposals to further reduce greenhouse gases may adversely affect EU food production, particularly livestock production;
tunnistab, et põllumajandussektoris, mis tekitab märkimisväärse osa kogu süsinikdioksiidi heitkogusest, on vaja parandada energiatõhusust;
Recognises that improved energy efficiency is needed in the agricultural sector, which generates a significant share of total CO2 emissions;
on seisukohal, et biokütuste ja bioenergia tootmise laiendamine võib avaldada positiivset mõju põllumajanduse ja toiduainete töötlevale tööstusele, mida iseloomustavad kõrgemad hinnad selliste sisendite puhul nagu väetised, taimekaitsevahendid ja diisel, ning transpordi ja töötlemise kulud;
Considers that expansion of biofuels and bioenergy production could impact positively on the agricultural and food processing sector which is suffering from higher prices for inputs such as fertilisers, pesticides, and diesel, as well as transport and processing costs;
tunnistab, et põllumajandussektor on paljudes arengumaades enamiku elanikkonna jaoks toetav elatusvahend, ning ergutab seepärast kõnealuseid riike töötama välja stabiilse ja läbipaistva põllumajanduspoliitika mehhanismi, mis tagaks pikaajalise planeerimise ja säästva arengu;
Recognises that the agricultural sector supports the livelihood of the majority of the population in many developing countries, and therefore encourages these countries to develop mechanisms of stable and transparent agricultural policies that will ensure long-term planning and sustainable development;
palub komisjonil hoolikalt jälgida suurenenud bioenergia tootmise mõju ELis ja kolmandates riikides seoses muutustega maakasutuses, toiduainete hindades ja juurdepääsul toidule;
Asks the Commission to monitor closely the effects of increased bioenergy production in the EU and in third countries as regards changes in land use, food commodity prices and access to foodstuff;
kordab, et ergutused energiakultuuride säästvaks viljelemiseks ei tohi ohustada toiduainete tootmist;
Reiterates that incentives for sustainable cultivation of energy crops should not jeopardise food production;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama teadus- ja arendustegevust kliimamuutuse ärahoidmiseks ja sellega kohanemiseks, sealhulgas järgmise põlvkonna biokütuste alast teadustegevust, eelkõige kõrge saagikusega energiakultuuride, võimalikult tõhusate keskkonnasõbralike väetiste ja uute põllumajandustehnoloogiate kasutamist, mis avaldavad maakasutusele minimaalset negatiivset mõju, uute taimesortide aretamist, mis on vastupidavad kliimamuutusele ja sellega kaasnevatele haigustele, ning jäätmete põllumajanduslike kasutusviiside alaseid teadusuuringuid;
Calls on the Commission and the Member States to promote research and development to prevent and adapt to climate change, including, inter alia, research into the next generation of biofuels, in particular the use of high-yield energy crops, environmentally friendly fertilisers that are as effective as possible, new agricultural technologies with minimum negative effects on land use, the development of new plant types that are resistant to changes in climate and related diseases and research into ways to use waste in agriculture;
on veendunud, et säästva põllumajanduse tootlikkuse suurendamiseks on vajalik täiendavate põllumajandusuuringute läbiviimine, ning kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ära võimalusi, mida Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm sellega seoses pakub, ning võtma vastu meetmeid, mis suurendavad põllumajandustoodangut säästval ja energiatõhusal viisil;
Believes that there is a need for further agricultural research, in order to increase sustainable farm productivity, and calls on the Member States to exploit fully the opportunities offered in this respect by the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, and to adopt measures that will improve agricultural output in a sustainable and energy-efficient way;
Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna dialoogi arendamise väljavaadete kohta Lissaboni lepingu põhjal ( 2008/2067(INI) )
European Parliament resolution of 13 January 2009 on the perspectives for developing civil dialogue under the Treaty of Lisbon ( 2008/2067(INI) )
võttes arvesse 13. detsembril 2007. aastal Lissabonis allkirjastatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;
having regard to the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, signed at Lisbon on 13 December 2007,
võttes arvesse erinevaid kodanikuühiskonda käsitlevaid resolutsioone, mille Euroopa Parlament on käesoleva ametiaja jooksul vastu võtnud;
having regard to the various resolutions dealing with civil society that it has adopted during the current parliamentary term,
võttes arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajatega 3. juunil 2008. aastal toimunud põhiseaduskomisjoni seminari;
having regard to the workshop held by the Committee on Constitutional Affairs with representatives of civil society organisations on 3 June 2008,
võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ( A6-0475/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Constitutional Affairs ( A6-0475/2008 ),
arvestades, et demokraatlik ja kodanikulähedane Euroopa Liit eeldab ELi institutsioonide ja liikmesriikide tihedat koostööd kodanikuühiskonnaga Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;
whereas a democratic European Union that is close to citizens requires close cooperation between the EU institutions and Member States and civil society at European, national, regional and local level,
arvestades, et ELi institutsioonide ning riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste avatus dialoogiks ja koostööks kodanike ning kodanikuühiskonna organisatsioonidega on põhiline eeldus nende kaasamiseks õigusloomesse ja valitsemisse kõikidel tasanditel;
whereas an openness on the part of EU institutions and national, regional and local authorities to dialogue and cooperation with citizens and civil society organisations is a basic prerequisite for the latter's involvement in lawmaking and governance at all levels,
arvestades, et Lissaboni lepinguga suurendatakse ELi kodanike õigusi Euroopa Liidu suhtes, hõlbustades kodanike ja kodanikuühiskonda esindavate ühenduste osalemist "kodanike Euroopat" käsitlevas arutelus;
whereas the Treaty of Lisbon enhances the rights of EU citizens vis-à-vis the Union by making it easier for citizens and representative civil society associations to take part in discussion on a "citizens' Europe",
arvestades, et kehtivate normidega, mida hõlmab ka Lissaboni leping, on loodud vajalik õiguslik raamistik kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi arendamiseks Euroopa tasandil; arvestades siiski, et neid norme ei rakendata alati nõuetekohaselt;
whereas the current provisions, which have also been included in the Treaty of Lisbon, establish a vital legal framework for the development of civil dialogue at European level; whereas, however, those provisions are not always satisfactorily implemented,
arvestades, et kodanikuühiskonna arengutase on 27 liikmesriigis erinev ning et osalusdemokraatias ja õigusloomeprotsessis osalemise ning riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega dialoogi pidamise võimalusi kasutatakse erineval määral;
whereas civil society is at different stages of development in the 27 Member States, taking advantage to differing degrees of opportunities for involvement in participatory democracy, the lawmaking process and dialogue with national, regional and local authorities,
arvestades, et mõiste "kodanikuühiskond" viitab arvukatele valitsusvälistele ja mittetulunduslikele, kodanike poolt vabatahtlikult asutatud organisatsioonidele, mis osalevad avalikus elus, väljendades oma liikmete või teiste isikute huve, ideid ja ideoloogiaid, mille aluseks on eetilised, kultuurilised, poliitilised, teaduslikud, usulised või heategevuslikud kaalutlused;
whereas the term "civil society" refers to the numerous non-governmental and not-for-profit organisations established by citizens, of their own will, that have a presence in public life, expressing the interests, ideas and ideologies of their members or others, based on ethical, cultural, political, scientific, religious or philanthropic considerations,
arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonide esindavuse määratlemise osas lähevad arvamused lahku, ning arvestades, et mõne organisatsiooni aktiivsus ja tõhusus oma seisukohtade edendamisel ei vasta alati tema esindavusele;
whereas the representativeness of civil society organisations is very much a moot point, and whereas the vigour and effectiveness with which some organisations promote their ideas does not always reflect their representativeness,
arvestades, et erinevad ELi institutsioonid on kodanikuühiskonnaga peetavaks dialoogiks valinud erinevad lähtekohad,
whereas the various EU institutions have different approaches to civil dialogue,
tunnustab Euroopa Liidu panust kodanikuühiskonnaga peetava dialoogi edendamisse nii Euroopa tasandil kui ka liikmesriikides riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil;
Welcomes the contribution made by the European Union to the development of civil dialogue, both at European level and at national, regional and local level in the Member States;
rõhutab, et Euroopa kodanikuühiskonnal on oluline osa Euroopa integratsiooniprotsessis, sest ta edastab ELi kodanike seisukohti ja nõudmisi Euroopa institutsioonidele; rõhutab kodanikuühiskonna poolt institutsioonide käsutusse antavate eriteadmiste tähtsust ning juhib tähelepanu kodanikuühiskonnaga peetavast dialoogist teavitamise ja teadlikkuse tõstmise olulisusele, eelkõige seoses ELi tegevuse ja eesmärkide edendamise, Euroopa koostöövõrgustike loomise ning Euroopa identiteedi ja kuuluvustunde tugevdamisega kodanikuühiskonnas;
Stresses that civil society in Europe plays an important role in the European integration process, since it communicates the positions and demands expressed by EU citizens to the European institutions; highlights the importance of the expertise that civil society makes available to the institutions, and stresses the importance of providing information on and raising awareness about civil dialogue, in particular in connection with promoting the activities and objectives of the EU, building European cooperation networks and strengthening the European identity and identification with Europe within civil society;
rõhutab, et ELi poliitiliste eesmärkide ja kavade elluviimine nõuab laiemat avalikku mõttevahetust, tõhusamat kodanikuühiskonna dialoogi ja suuremat poliitilist teadlikkust;
Stresses that broader public debate, more effective civil dialogue and greater political awareness are necessary if the EU is to achieve its political goals and objectives;
rõhutab oma erilist pühendumist kodanikuühiskonnaga peetavale dialoogile ja juhib tähelepanu selle dialoogi tähtsale kohale Lissaboni lepingus, kus see on saanud kõiki ELi tegevusvaldkondi läbivaks põhimõtteks;
Emphasises its special attachment to civil dialogue and draws attention to the importance accorded to such dialogue by the Treaty of Lisbon, which has made it an overriding principle across all spheres of EU activity;
tervitab esindus- ja osalusdemokraatia edendamist Lissaboni lepingus sätestatud kodanikualgatuse abil, mis võimaldab miljonil kodanikul erinevatest liikmesriikidest kutsuda komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut;
Welcomes the enhancement of representative democracy and participatory democracy resulting from the provision made in the Treaty of Lisbon for "citizens' initiatives" enabling one million citizens from a number of Member States to invite the Commission to submit a legislative proposal;