natgillin/translations-raw huggingface dataset:
III lisa – punkt b – alapunkt v
Annex III – point b – point v
v) ohutuskultuur – meetmed ohutuskultuuri hindamiseks ja arendamiseks ;
(v) safety culture — measures to assess and improve safety culture;
v) pidev kõrgetasemeline kaitse – meetmed , millega tagatakse pidev kõrgetasemeline kaitse seoses suurõnnetuse ohuga ;
(v) continuously high level of protection — measures to continuously ensure a high level of protection with respect to major-accident hazards;
III lisa – punkt b – alapunkt vii a (uus)
Annex III – point b – point vii a (new)
vii a) Käitajate ohutuse juhtimise süsteemides tuleb võtta arvesse parima olemasoleva seire- ja kontrollitehnoloogia võimalusi, et vähendada süsteemi rikke ohtu ja vältida suurõnnetusi.
(viia) Operators’ safety management systems shall consider the potential of best available monitoring and control technology to reduce the risk of system failure and to prevent major-accidents.
Ettepaneku projekti III lisas on loetletud ohutusnõuded ja ohutusalase tulemuslikkuse näitajad ning viidatakse tehaste seirele.
Annex III of the draft proposal lists safety requirements as well as safety performance indicators and makes reference to monitoring of plants.
Käitajate ohutuse juhtimise süsteemi optimeerimiseks tuleks kaaluda parima võimaliku tehnoloogia kasutamist.
Best available technology should be considered as a way to optimise the operators’ safety management system.
III lisa – punkt b – alapunkt viii a (uus)
Annex III – point b – point viii a (new)
viii a) Pädevad asutused võtavad võimalikult suures ulatuses arvesse teavet tööstusettevõtete heitekontrolli parima võimaliku tehnoloogia kohta, mis on kindlaks määratud direktiivi 2010/75/EL kohastes parimat võimalikku tehnikat käsitlevates viitedokumentides.
(viiia) Competent authorities shall consider the information on best available technologies for control of emission in industrial plants established in Best Available Technology Reference Documents under Directive 2010/75/EU to the extent possible.
IV lisa – punkt 1 – alapunkt e a (uus)
Annex IV – Part 1 – point e a (new)
e a) personali koolitamise kord vastavalt ülesannetele, mida nad peavad täitma, ja vajaduse korral selle korra kooskõlastamine väljaspool käitist paiknevate hädaabiteenistustega.
(ea) Arrangements for training staff in the duties they will be expected to perform and, where necessary, coordinating this with off-site emergency services.
Seveso II direktiivi (96/82/EÜ) IV lisa I osa punkti f kohaselt oli kohustuslik lisada hädaolukorras toimimise plaanidesse teave personali koolitamise kohta.
It was compulsory to include Information on the training of staff in the emergency plans under the Seveso II directive (96/82/EC) pursuant to point (f) of part I of Annex IV to the Directive.
Komisjon ei lisanud seda Seveso III direktiivi IV lisasse.
The Commission did not include this in Annex IV of the Seveso III directive.
Kuna koolitus on oluline, tuleks see lisasse taas sisestada.
As training is essential it should be reinserted in the Annex.
V lisa – 1. osa – punkt 3
Annex V – Part 1 – point 3
Käitise tegevusala(de) kergesti arusaadav selgitus.
An explanation in simple terms of the activity or activities undertaken at the establishment.
Käitise tegevusala(de) ja kasutatavate ohtlike ainete kergesti arusaadav selgitus.
An explanation in simple terms of the activity or activities undertaken at the establishment and of the dangerous substances involved.
On oluline, et üldsusele edastatav teave, sealhulgas teave ohtlike ainete kohta, on arusaadav ja lihtsalt sõnastatud.
It is important that the information provided to the public is comprehensible and presented in simple terms, including the information on the dangerous substances.
Tehnilisem teave võib mõnel juhul majanduslikel või turvakaalutlustel olla konfidentsiaalne.
More technical information might in some cases be confidential for economic or security reasons.
Liikmesriigid saavad ise otsustada, kas nad soovivad ka tehnilised nimetused ja tehnilise teabe internetis avaldada, kooskõlas V lisa 2 a. osa (uus) lõiget 1 käsitleva muudatusettepanekuga, või ei pea nad seda majanduslikel või turvakaalutlustel kohaseks.
It would be up to the Member States to decide whether they also want to put the technical names and technical information on the internet, in accordance with the amendment on Annex V, Part 2a (new), paragraph 1, or whether they consider this to be inappropriate for economic or security reasons .
V lisa – 1. osa – punkt 4
Annex V – Part 1 – point 4
Käitises olevate ja suurõnnetuse ohtu tekitada võivate ainete ja segude tavanimetused või I lisa 1. osaga hõlmatud ohtlike ainete puhul üldnimetused või üldised ohuklassifikatsioonid koos peamiste ohtlike omaduste loetlemisega .
The common names or, in the case of dangerous substances covered by Part 1 of Annex 1, the generic names or the hazard classification of the substances and mixtures involved at the establishment which could give rise to a major accident, with an indication of their principal dangerous characteristics.
Käitises olevate ja suurõnnetuse ohtu tekitada võivate ainete ja segude tavanimetused ja I lisa 1. osaga hõlmatud ohtlike ainete puhul üldnimetused ja üldised ohuklassifikatsioonid koos peamiste ohtlike omaduste kergesti arusaadava kirjeldusega .
The common names and, in the case of dangerous substances covered by Part 1 of Annex 1, the generic names and the hazard classification of the substances and mixtures involved at the establishment which could give rise to a major accident, with an indication of their principal dangerous characteristics in simple terms.
V lisa – 1. osa – punkt 5 a (uus)
Annex V – Part 1 – point 5 a (new)
Piisav teave selle kohta, kuidas pädevad asutused või nende kohalikud esindused asjaomaseid elanikerühmi hoiatatavad ja suurõnnetuse korral sündmustega kursis hoitavad.
Adequate information on how the population concerned will be warned and kept informed by the competent authorities or by their local offices in the event of a major accident.
V lisa – 1. osa – punkt 5 b (uus)
Annex V – Part 1 – point 5 b (new)
Ametiasutuste esitatav piisav teave meetmete kohta, mida asjaomane elanikkond peaks võtma, ja selle kohta, kuidas nad peaksid suurõnnetuse korral käituma.
Adequate information provided by the authorities on the actions the population concerned should take, and on the behaviour they should adopt, in the event of a major accident.
V lisa – 1. osa – punkt 6
Annex V – Part 1 – point 6
Kokkuvõtlik faktiteave artikli 19 kohaselt toimunud inspekteerimise kohta ja viimaste inspekteerimisaruannete tähtsamatest tulemustest ning viide või link sellekohasele inspekteerimisplaanile .
Summary details of the inspections carried out pursuant to Article 19 and of the main findings from the latest inspection conclusions, together with a reference or /link to the related inspection plan.
Teave selle kohta, millal toimus viimane artikli 19 kohane inspekteerimine, ja teave selle kohta , kust on võimalik taotleda inspekteerimiste tähtsamaid tulemusi ning asjaomast inspekteerimiskava .
Information on when the last inspections have been carried out pursuant to Article 19 , and information on where the main findings from the inspections and the related inspection plan can be requested .
V lisa – 2. osa – punkt 2
Annex V – Part 2 – point 2
Piisav teave selle kohta, kuidas asjaomaseid elanikerühmi hoiatatakse ja suurõnnetuse korral sündmustega kursis hoitakse.
Adequate information on how the population concerned will be warned and kept informed in the event of a major accident.
V lisa – 2. osa – punkt 3
Annex V – Part 2 – point 3
Piisav teave meetmete kohta, mida asjaomased elanikerühmad peavad võtma, ja selle kohta, kuidas nad peaksid suurõnnetuse korral käituma.
Adequate information on the actions the population concerned should take, and on the behaviour they should adopt, in the event of a major accident.
V lisa – 2. osa – punkt 5
Annex V – Part 2 – point 5
Vajalik teave käitisevälise hädaolukorras toimimise plaani kohta, mille alusel leevendatakse õnnetuse võimalikke tagajärgi väljaspool käitise territooriumi.
Appropriate information from the external emergency plan drawn up to cope with any off-site effects from an accident.
Selles peaks olema nõuanne järgida õnnetuse ajal kõiki hädaabiteenistuste juhtnööre ja korraldusi.
This should include advice to cooperate with any instructions or requests from the emergency services at the time of an accident.
V lisa – 2. osa – punkt 5 a (uus)
Annex V – Part 2– point 5 a (new)
Käitisevälised hädaolukorras toimimise plaanid
External emergency plans
V lisa – 2. osa – punkt 6 a (uus)
Annex V – Part 2 – point 6 a (new)
Ohutusaruande tehniliste üksikasjadeta kokkuvõtted
Non-technical summaries of the safety report
V lisa – 2 a. osa (uus) – pealkiri
Annex V – Part 2 a (new) - Title
Teave, mis tehakse kättesaadavaks vähemalt taotluse korral kõigi käesoleva direktiiviga hõlmatud käitiste puhul:
Information to be made available at least upon request for all establishments covered by this Directive:
V lisa – 2 a. osa (uus) – punkt 1
Annex V – Part 2 a (new) - point 1
Kokkuvõtlik faktiteave artikli 19 kohaselt toimunud inspekteerimiste ja viimaste inspekteerimisaruannete tähtsamate tulemuste kohta ning asjaomane inspekteerimiskava.
Summary details of the inspections carried out pursuant to Article 19 and of the main findings from the latest inspection conclusions and the related inspection plan.
VI lisa – 1. osa – punkt 1
Annex VI – Part I - point 1
Tulekahju või plahvatus või juhuslik leke, mis hõlmab sellist ohtlike ainete kogust, mis moodustab vähemalt 1% I lisa 3. veerus sätestatud piirkogusest.
Any fire or explosion or accidental discharge of a dangerous substance involving a quantity of at least 1 % of the qualifying quantity laid down in column 3 of Annex I.
Tulekahju või plahvatus või juhuslik leke, mis hõlmab sellist ohtlike ainete kogust, mis moodustab vähemalt 5% I lisa 3. veerus sätestatud piirkogusest.
Any fire or explosion or accidental discharge of a dangerous substance involving a quantity of at least 5 % of the qualifying quantity laid down in column 3 of Annex I.
Selline reeglite karmistamine, nagu ettepanekus soovitatakse, ei aitaks ohutust kuidagi suurendada.
The proposed tightening would not lead to any gain in safety.
Kogemused on näidanud, et teavitamine 5% künnisväärtuse alusel on täiesti piisav.
Practice has shown that notification according to the 5% threshold is perfectly sufficient.
Komisjoni ettepanek nõuaks aga nii käitajatelt kui ka ametiasutustelt ebaproportsionaalselt palju dokumenteerimist.
By contrast, the Commission proposal would mean a disproportionately high amount of documentation for both operators and authorities.
KRITEERIUMID ERANDI TEGEMISEKS VASTAVALT ARTIKLILE 4
CRITERIA FOR DEROGATIONS PURSUANT TO ARTICLE 4
Artikli 4 lõigete 1 ja 3 kohast erandit võib kohaldada, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest üldkriteeriumidest:
A derogation in accordance with Article 4(1) and 4(3) may be granted if at least one of the following generic criteria is fulfilled:
Aine füüsiline kuju
Physical form of substance
Tahked ained, millest tavapärastes tingimustes ja põhjendatult eeldatavates ebatavalistes tingimustes ei vabane ainet või energiat, mis võiks tekitada suurõnnetuse ohu.
Substances in solid form, such that, under both normal conditions and any abnormal conditions which can reasonably be foreseen, a release of matter or of energy, which could create a major-accident hazard, is not possible.
Säilitusviis ja kogused
Containment and quantities
Ained, mis on pakendatud või mida säilitatakse sellisel viisil ja sellistes kogustes, mille puhul mis tahes tingimustes vabanev maksimaalne kogus ei saa tekitada suurõnnetuse ohtu.
Substances packaged or contained in such a fashion and in such quantities that the maximum release possible under any circumstances cannot create a major-accident hazard.
Asukoht ja kogused
Location and quantities
Ained, mille kogused ja kaugus muudest ohtlikest ainetest (käitises või mujal) on selline, et need ei saa iseseisvalt ega koostoimes muude ohtlike ainetega tekitada suurõnnetuse ohtu.
Substances present in such quantities and at such distances from other dangerous substances (at the establishment or elsewhere) that they can neither create a major-accident hazard by themselves nor initiate a major accident involving other dangerous substances.
Ained, mida käsitletakse ohtlike ainetena vastavalt nende üldklassifikatsioonile käesoleva direktiivi I lisa 1. osas, kuid mis ei saa tekitada suurõnnetuse ohtu, mistõttu üldklassifikatsioon ei sobi sel eesmärgil kohaldamiseks.
Substances which are defined as dangerous substances by virtue of their generic classification in Part 1 of Annex I to this Directive, but which cannot create a major-accident hazard, and for which therefore the generic classification is inappropriate for this purpose.
Kuna VII lisas kehtestatud kriteeriumidega määratakse kindlaks vastavalt artikli 4 lõigetele 1 ja 3 tehtavate erandite ulatus, moodustavad need käesoleva direktiivi olulise osa.
As the criteria in Annex VII define the scope of the derogations in Article 4.1 and 4.3 they form an essential part of this Directive.
Muudatusettepanek hõlmab olemasolevaid kriteeriume, mida on täpsustatud komisjoni 26. juuni 2008. aasta otsuses 98/433/EÜ.
This amendment includes the existing criteria as specified in Commission decision 98/433/EC of 26 June 2008.
Suurtes tööstusõnnetustes, nagu Sevesos (Itaalia, 1976), Bhopalis (India, 1984), Schweizerhalles (Šveits, 1986), Enschedes (Madalmaad, 2000), Toulouse’is (Prantsusmaa, 2001) ja Buncefieldis (Ühendkuningriik, 2005) toimunud katastroofides on hukkunud palju inimesi, hävinud avalik ja eraomand ning need on kahjustanud keskkonda ja läinud maksma miljardeid eurosid.
Major industrial accidents, such as the accidents in Seveso (Italy, 1976) , Bhopal (India, 1984), Schweizerhalle (Switzerland, 1986), Enschede (Netherlands, 2000), Toulouse (France, 2001) and Buncefield (United Kingdom, 2005), have taken many lives, destroyed public and private properties and damaged the environment, resulting in costs up to billions of euro.
Selleks, et vähendada selliste õnnetuste tõenäosust ja leevendada nende tagajärgi, võttis EL esmalt vastu direktiivi 82/501/EMÜ (Seveso I direktiiv) ning hiljem praeguse direktiivi 96/82/EÜ (Seveso II direktiiv), mida on muudetud direktiiviga 2003/105/EÜ ja mis hõlmab ligikaudu 10 000 käitist, kus on ohtlikke aineid (või nende segusid) piisavalt suurtes kogustes, et tekitada suurõnnetuse oht .
To reduce the likelihood and the consequences of such accidents the EU first adopted Directive 82/501/EEC (Seveso I Directive) and later the current Directive 96/82/EC (Seveso II Directive; amended by Directive 2003/105/EC, covering around 10.000 establishments where dangerous substances (or mixtures thereof) are present in sufficiently large quantities to create a major-accident hazard .
Selles on ära toodud käitajate ja liikmesriikide ametiasutuste kohustused, et vältida õnnetusi ja piirata nende tagajärgi.
It contains obligations on operators and the Member States' authorities to prevent accidents and to limit their consequences.
Käitajate kohustused on direktiivi kohaselt astmelised – mida suuremad on ainete kogused, seda rangemad on eeskirjad.
There is a tiered approach to the level of obligations on the operators, with the larger the quantities of substances the stricter the rules.
Kõik käitajad, kelle käitised kuuluvad direktiivi reguleerimisalasse, peavad edastama teatise pädevale asutusele ning kehtestama suurõnnetuse vältimise põhimõtted .
All operators of establishments under the scope of the directive need to send notification to the competent authority and to establish a major accident prevention policy .
Lisaks peavad nn kõrgema tasandi käitiste käitajad töötama välja ohutusaruande , ohutuse juhtimise süsteemi ja hädaolukorras toimimise plaani .
In addition operators of so called "upper tier establishments" need to establish a safety report , a safety management system and an emergency plan .
Miks tuleks Seveso II direktiivi muuta?
Why should the Seveso II Directive be revised?
ELi CLP-määrusega (määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist) rakendatakse ÜRO ühtne ülemaailmne kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteem (GHS).
The EU’s CLP Regulation (Regulation (EC) No. 1272/2008 on Classification, Labelling and Packaging of dangerous substances and mixtures), implements the United Nations' Globally Harmonised System of Classification and Labelling of Chemicals (GHS).
Uued CLP-eeskirjad jõustuvad 1. juunil 2015 .
The new CLP rules will become definitive with effect from 1 June 2015 .
Seveso II direktiivi I lisas on loetletud selle reguleerimisalasse kuuluvad ohtlikud ained, viidates varasemates klassifikatsiooni käsitlevates direktiivides 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ sätestatule.
Annex I to the Seveso II Directive lists the dangerous substances falling within its scope, which refers to provisions of the earlier 'classification Directives' 67/548/EEC and 1999/45/EC.
Kuna CLP-määrus asendab need direktiivid , tuleb seega uued CLP-eeskirjad lisada Seveso II direktiivi järgmise tasandi õigusaktidega.
Since the CLP Regulation replaces these Directives , the integration of the new CLP rules into the Seveso II Directive is hence a downstream legislation issue.
Komisjoni lähenemisviis
The approach adopted by the Commission
Pidades silmas CLP-määrusega vastavusse viimise vajadust, otsustas komisjon 2008. aastal algatada Seveso direktiivi põhjalikuma läbivaatamise .
In the light of the needed CLP alignment, the Commission decided in 2008 to launch a wider review of the Seveso Directive .
Läbivaatamise põhjal jõudis komisjon järeldusele, et üldiselt on olemasolevad sätted asjakohased ja suuremaid muudatusi seoses põhistruktuuri ja põhiliste õigusnormidega ei ole vaja teha .
On the basis of this review the Commission concluded that overall the existing provisions are fit for purpose and that no major changes regarding the basic structure and the main provisions are required .
Komisjon tegi siiski ettepaneku oluliste muudatuste kohta seoses keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni rakendamisega ning interneti üha kasvava kasutamisega.
The Commission did however propose substantial changes related to the implementation of the Aarhus Convention on access to information, public participation in decision making and access to justice in environmental matters and to the increasing use of the internet .
Lisaks tegi komisjon ettepaneku muuta inspekteerimist käsitlevad olemasolevad nõuded rangemaks.
Furthermore the Commission proposed to strengthen the existing requirements in relation to inspections .
Oma muudatusettepanekutes komisjoni ettepaneku kohta juhindus raportöör järgmistest põhimõtetest:
For his amendments to the Commission proposal the Rapporteur used the following guiding principles:
- praegune direktiiv paistab hästi toimivat ; raportöör ei pea vajalikuks suuremate muudatuste tegemist seoses põhistruktuuri ja põhiliste õigusnormidega;
- The current Directive seems to function well ; the Rapporteur does not see the need for major changes regarding the basic structure and the main provisions.
- muutmine on vajalik, kuna direktiiv tuleb CLP-määrusega vastavusse viia ;
- The revision is necessary because of the required alignment to the CLP Regulation.
- kuna üksühene kohandamine ei ole võimalik, tuleks vastavusseviimisel säilitada vähemalt sama kaitsetase kui praeguses direktiivis;
- Since no one-to-one translation is possible, the used alignment method should at least maintain the same level of protection as the current Directive.
- parandusmehhanismid on vajalikud, et käsitleda ettekavatsemata muudatusi reguleerimisalas ;
- Correction mechanisms are necessary in order to handle unintended changes in the scope .
- ainete registreerimisest ja klassifitseerimisest tulenevad teatavad kohustused on juba kokku lepitud REACH- ja CLP-määruste raames; seega ei tohiks muutmist kasutada arutelude taasalustamiseks selliste kohustuste teemal (nt laboratoorsete uuringute teostamine);
- Certain obligations arising from the registration and classification of substances have already been agreed under the REACH and CLP Regulations; thus the revision should not be used to reopen discussions on such obligations (e.g. performing laboratory tests).
- muudatused, mis tehakse kehtivasse direktiivi, peaksid parandama rakendamist ja jõustatavust ning seega laiendama võrdseid tingimusi ja võimaluse korral vähendama tööstuse halduskoormust;
- Changes to the current Directive should improve implementation and enforceability and thereby increase the level playing field and where possible reduce the administrative burden for industry.
- kõrgetasemelise kaitse tagamiseks on oluline tagada juurdepääs teabele, üldsuse osalemine otsustamises ja juurdepääs õiguskaitsele ;
- Access to information, public participation in decision making and access to justice is essential for ensuring a high level of protection;
- võimaliku doominoefekti vältimiseks tuleks tagada sujuv koostöö ja teabevahetus pädevate asutuste, käitiste ja naaberobjektide vahel.
- To prevent possible domino effects, a smooth cooperation and exchange of information should be ensured between competent authorities, establishments and neighbouring sites
a) I lisa vastavusseviimine CLP-määrusega
a) The alignment of Annex I to the CLP Regulation
CLP-määrusega kehtestatakse uus, keerukam klassifitseerimissüsteem , eelkõige mis puudutab inimeste ohtlike ainetega kokkupuutumise ja sellest tulenevate terviseriskide põhjuslikku seost.
The CLP Regulation introduces a new, more sophisticated classification s ystem in particular regarding the cause to effect relationship between human contact with dangerous substances and the resulting health hazards.
Varasema klassifitseerimissüsteemi alusel jagati ained toksilisuse astme väljendamiseks vaid kahte toksilisuse kategooriasse (T ja T+) ning eristamine vastavalt kokkupuute viisile ohtliku ainega ei olnud võimalik .
Under the previous classification system, the degree of toxicity of a given substance was expressed by means of two toxicity classes (T and T+) only, and differentiation based on type of contact with the dangerous substance was not possible at all .
Uue klassifitseerimissüsteemiga kehtestatakse kolm toksilisuse kategooriat (1., 2. ja 3. kategooria akuutne toksilisus), mida on veelgi täpsustatud viie võimaliku kokkupuuteviisi abil (suukaudne, nahakaudne, sissehingatav gaas, sissehingatav aur ja sissehingatav aerosool).
The new classification system introduces 3 toxicity classes (Acute Toxic 1, 2 and 3) which are further fine tuned via 5 possible exposure routes (oral; dermal; inhalation gas; inhalation vapour; inhalation aerosol).
Uue süsteemi lisandväärtus seisneb inimeste elule ja tervisele põhjustatava otsese ohu täpsemas tuvastamismeetodis , võttes arvesse järgimisi tegureid :
The added value of the new system is a more exact identification method of the direct threat on human life and health, taking into account the following factors :
– inimeste ohtlike ainetega kokkupuute laad erinevate kokkupuuteviiside puhul;
— the nature of human contact with dangerous substances through the different exposure routes,
– ohtliku aine poolt inimeste elule põhjustatava ohu tase , mida näitab kõnealuse aine akuutse toksilisuse kategooria (tuleneb uuringutest aine surmava doosi või surmava kontsentratsiooni parameetri kohta).
— the level of threat on human life represented by the dangerous substance, expressed by the acute toxicity class of the substance in question (resulting from the examination of the Lethal Dose or Lethal Concentration parameter of the substance).