natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab, et komisjon hoolitseks kõigi audititurul tegutsevate ettevõtjate võrdsete konkurentsitingimuste eest ning lihtsustaks auditeerimisvaldkonda käsitlevaid sätteid Euroopa tasandil; on seisukohal, et lihtsam juurdepääs turule ja turule sisenemise piirangute kaotamine on olulised aspektid, mille abil suurendada audititurul osalejate arvu; on seisukohal, et mitte ettevõtja juhatus, vaid auditikomitee on kõige sobivam valima auditi tüüpi, mis täidab kõige paremini auditeeritava üksuse vajadusi, ja jälgima auditi tõhusust ja kvaliteeti, ning et erilist rõhku tuleks panna audiitori sõltumatusele; usub, et komisjon peaks uurima viise, mis võimaldaksid avalikku huvi esindavatel asutustel, avalikul sektoril ja Euroopa institutsioonidel paremini hinnata audititeenuste kvaliteeti, mida audiitorühingud olenemata suurusest pakuvad;
Calls on the Commission to establish equal competitive conditions for all firms operating on the auditing market and to simplify the rules governing auditing at European level; takes the view that easier access to the market and the removal of obstacles for firms wishing to enter the market are vital if a larger number of participants is to be attracted on to the auditing market; considers that audit committees and not the boards of companies are best placed to select the type of audit that best meets the audited entity's needs and to monitor the effectiveness and quality of that audit, and that particular emphasis should be placed on the auditor's independence; believes that the Commission should explore ways that will allow public-interest entities, the public sector and European institutions better to judge the quality of audit services provided by audit firms, irrespective of their size;
märgib, et ühisauditi kohaldamine võib aidata audititurgu mitmekesistada; tuletab meelde, et eri liikmesriikides valitsevad eri turuolukorrad ja neil on erinevad ühisauditi kogemused; palub komisjonil hinnata ühisauditi kohustusliku kasutuselevõtmise võimalikku kasu ja kulusid nii audiitorühingute, eelkõige väikeste audiitorühingute, kui ka auditeeritavate ettevõtjate – eelkõige finantsasutuste – jaoks, ning palub hinnata, kuidas see võib mõjutada auditituru kontsentreerumist ja finantsstabiilsust;
Recognises that the implementation of joint audits could have positive effects on the diversification of the audit market; recalls that different Member States have different market situations and different experiences of joint audits; calls on the Commission to assess the potential benefits and the costs of mandatory introduction both for audit firms, in particular small audit firms, and for audited companies – in particular financial institutions – and how it might affect the concentration of the audit market and financial stability;
arvab, et ülevõtmist suure neliku poolt tuleb hinnata seoses nende mõjuga teiste audiitorühingute või nende võrgustike kasvule;
Considers that takeovers by the Big Four must be considered in the light of their impact on the growth of other firms or networks;
kutsub komisjoni üles uurima pankade ja muude finantsasutuste piiravaid pakte, mis puudutavad ettevõtjatele suunatud laene ja muid finantstooteid ning millega võidakse piirata audiitori valimise võimalusi;
Calls on the Commission to investigate the use of restrictive covenants by banks and other financial institutions on loans and other financial products for companies, which may be limiting auditor choice;
peab ülioluliseks keelata lepingutes suurt nelikut pooldavad piiravad klauslid;
Considers it vital to introduce a ban on including in contracts restrictive clauses that favour the Big Four firms;
nõuab, et soodustataks väikeste ja keskmise suurusega audiitorühingute ühinemist; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks audiitorühingute sertifikaadi ja kvaliteediregistri loomist, mis võimaldaks väikestel ja keskmise suurusega audiitorühingutel näidata, et nad teevad piisavalt kvaliteetset tööd; on seisukohal, et riigihangete sektoris tuleks seada eesmärgiks kasutada muid audiitorühinguid kui suur nelik ning et avalikud organid sätestaksid sihttaseme, kui suures osakaalus tuleks kasutada suurde nelikusse mittekuuluvaid ühinguid;
Calls for mergers between small and medium-sized audit firms to be encouraged; urges the Commission to look into creating a quality certificate and register for audit companies, so that small and medium-sized audit firms can show that their work is of a satisfactory standard; considers that the public procurement sector should aim to use non-Big Four firms and that public bodies should set a benchmark percentage for use of such firms;
palub, et komisjon sätestaks avalikku huvi esindavate asutuste pakkumismenetluste puhul, et suurde nelikusse kuuluvate ühingute kõrval tuleb tagada õiglane juurdepääs pakkumismenetlusele veel vähemalt kahele suurde nelikusse mittekuuluvale ühingule; leiab, et selles protsessis tuleb juhtroll anda auditikomiteele ning selles peavad osalema ka aktsionärid; nõuab, et komisjon vaataks üle auditikomisjoni menetlused seoses pakkumismenetlustega, pöörates erilist tähelepanu ametliku pakkumismenetlusega seotud halduskoormuse aspektidele ja eesmärgiga tagada, et aktsionäride lõplik otsuse audiitori määramise kohta põhineks auditikomitee ettepanekul; on seisukohal, et kõnealune ettepanek peaks hõlmama järgneva menetluse kirjeldust, kasutatavaid kriteeriume ja auditikomitee soovituse põhjendusi;
Calls on the Commission, in connection with tendering by public-interest entities, to stipulate that fair access to the tendering process must be provided for at least two non-Big Four audit firms alongside the Big Four firms; takes the view that audit committees must be given a key role in this process, in which shareholders must also take part; calls on the Commission to review audit committee practices in relation to tendering processes, with a special focus on aspects of administrative burdens associated with a formal tendering process and with a view to ensuring that the shareholders' final decision on the appointment of auditors is based on a proposal from the audit committee; takes the view that this proposal should include a description of the procedure followed, the criteria used and the reasons underlying the audit committee's recommendation;
kutsub komisjoni (konkurentsi peadirektoraati) viima läbi üksikasjalikku auditituru uuringut;
Calls on the Commission (DG COMP) to conduct a detailed investigation of the audit market;
on seisukohal, et audit on ühtse turu taaselavdamise lahutamatu osa; kutsub komisjoni üles kontrollima, mil määral võiks piiriüleste auditeerimistegevuste lihtsustamine vähendada võimalikke takistusi turujuurdepääsule ja mahupiiranguid; kutsub komisjoni üles kontrollima, mil määral võiks auditeerimisteenuste Euroopa turg vähendada menetluse keerukust ja kulusid kõigi turuosaliste, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks; julgustab komisjoni võtma kõiki asjakohaseid meetmeid, et hõlmata ELi õigusaktidega ja rakendada rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid, mis aitavad luua audiitorühingutele tõeliselt võrdseid konkurentsitingimusi; tuletab meelde komisjoni soovitusi audiitori vastutuse kohta; palub komisjonil esitada eelmainitut arvesse võttes ettepanekuid tõhusamaks ühtlustamiseks, mis aitaks kaasa audiitorite Euroopa loa väljatöötamisele, pannes erilist rõhku kõigele, mis võiks tagada audiitorite sõltumatust;
Takes the view that auditing is crucial to the process of revitalising the internal market; calls on the Commission to examine to what extent measures to facilitate the cross-border provision of audit services might serve to eliminate barriers to market access and capacity bottlenecks; calls on the Commission to examine to what extent a European market for audit services might serve to reduce procedural complexity and costs for all market participants, in particular small and medium-sized audit firms; urges the Commission to take all appropriate steps to incorporate into EU law and enforce international auditing standards which can help to establish genuinely equal competitive conditions for audit firms; reminds the Commission of its recommendations concerning auditor liability; calls on the Commission, against this background, to come forward with proposals to enhance harmonisation with a view to creating a European passport for auditors, placing particular emphasis on everything that guarantees the auditor's independence;
palub komisjonil luua audiitori kutseala jaoks üleeuroopaline vastutuse kord;
Calls on the Commission to develop a pan-European liability regime for the auditing profession;
palub komisjonil teha suuremaid jõupingutusi, et tõhustada lähenemist;
Calls on the Commission to step up its efforts to increase convergence;
Euroopa Parlamendi 13. septembri 2011. aasta resolutsioon pensionieale lähenevate naiste olukorra kohta ( 2011/2091(INI) )
European Parliament resolution of 13 September 2011 on the situation of women approaching retirement age ( 2011/2091(INI) )
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikleid 2 ja 3,
having regard to the Treaty on European Union, in particular Articles 2 and 3,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 19,
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, in particular Article 19,
võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 21, 23 ja 25,
having regard to the Charter of Fundamental Rights, in particular Articles 21, 23 and 25,
võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2010. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” ( KOM(2010)0491 ),
having regard to the Commission Communication of 21 September 2010 entitled ‘Strategy for equality between women and men 2010-2015’ ( COM(2010)0491 ),
võttes arvesse komisjoni 29. aprilli 2009. aasta teatist „Toimetulek rahvastiku vananemise mõjuga ELis (2009. aasta aruanne rahvastiku vananemise kohta)” ( KOM(2009)0180 ),
having regard to the Commission Communication of 29 April 2009 dealing with the impact of an ageing population in the EU (2009 Ageing Report) ( COM(2009)0180 ),
võttes arvesse komisjoni tellitud 22. juuli 2010. aasta aruannet tervishoiuteenuste ja pikaajalise hoolduse kättesaadavuse võrdsuse kohta naistele ja meestele,
having regard to the report commissioned by the Commission of 22 July 2010 entitled ‘Access to healthcare and long-term care - Equal for women and men?’,
võttes arvesse komisjoni tellitud 24. novembri 2009. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise aktiivse kaasatuse poliitika kohta,
having regard to the report commissioned by the Commission of 24 November 2009 entitled ‘Gender mainstreaming active inclusion policies’,
võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta perioodiks 2011–2020,
having regard to the Council Conclusions of 7 March 2011 on the European Pact for Gender Equality for the period 2011-2020,
võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2010. aasta järeldusi tööjõu ja rahvastiku vananemise mõju kohta tööhõivepoliitikale,
having regard to the Council Conclusions of 6 December 2010 on the impact of an ageing workforce and population on employment policies,
võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2010. aasta järeldusi aktiivsena vananemise kohta,
having regard to the Council Conclusions of 7 June 2010 on active ageing,
võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta järeldusi tervena ja väärika vananemise kohta,
having regard to the Council Conclusions of 30 November 2009 on healthy and dignified ageing,
võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2009. aasta järeldusi „Võrdsed võimalused naistele ja meestele: aktiivsena ja väärikas vananemine”,
having regard to the Council Conclusions of 8 June 2009 on equal opportunities for women and men: active and dignified ageing,
võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi 1. mai 2008. aasta aruannet „Vananeva tööjõu töötingimused”,
having regard to the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions report of 1 May 2008 entitled ‘Working conditions of an ageing workforce’,
võttes arvesse 12. aprillil 2002. aastal toimunud teisel ÜRO ülemaailmsel vananemisküsimusi käsitleval assambleel vastu võetud Madridi rahvusvahelist vananemisalast tegevuskava (A/CONF.197/9 8),
having regard to the Madrid International Plan of Action on Ageing, adopted at the Second World Assembly on Ageing (A/CONF.197/9 8) on 12 April 2002,
võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,
having regard to the 1979 UN Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination against Women (CEDAW),
võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A7-0291/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0291/2011 ),
arvestades, et sooline võrdõiguslikkus ja mittediskrimineerimine, muu hulgas vanuse alusel, on Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud Euroopa Liidu oluline põhimõte ning üks ühenduse eesmärkidest ja ülesannetest;
whereas gender equality and non-discrimination, inter alia on the basis of age, is a fundamental principle of the European Union enshrined in the Treaty on the Functioning of the European Union and one of the objectives and tasks of the Community,
arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegias seatakse eesmärgiks saavutada nii naiste kui ka meeste 75-protsendiline tööhõivemäär ning vähendada vaesusriski piiril elavate inimeste arvu 20 miljoni võrra; arvestades, et üle 50-aastaste naiste rühm on seetõttu sellele rühmale iseloomuliku vaesuse ja töötuse kõrge taseme tõttu otsustavaks vanuserühmaks mõlema eesmärgi saavutamisel;
whereas the Europe 2020 Strategy sets a headline employment rate target of 75% for both women and men and states the objective of decreasing the number of those living at risk of poverty by 20 million; whereas the group of women over 50, due to the high levels of poverty and unemployment particular to this group, is therefore a decisive age-cohort in meeting both of these targets,
arvestades, et sooliste stereotüüpide püsimine koostoimes eakamate inimeste tööturul diskrimineerimisega vanuse tõttu vähendab eelkõige eakamate naiste töösaamis-, koolitus- ja edutamisvõimalusi ning põhjustab osaliselt vaesusriski suurenemist vanemas eas;
whereas the persistence of gender stereotypes, compounded by the age discrimination faced by older people in the labour market, particularly reduces employment, training and promotion opportunities for older women and is partly responsible for the increased risk of poverty in old age,
arvestades, et sooline diskrimineerimine on eripärane, kuna see on süstemaatiline ja süsteemne ning läbib ja täiendab kõiki teisi diskrimineerimise vorme;
whereas discrimination based on sex is a specific kind of discrimination to the extent that it is systematic and systemic and cuts across, and is added to, all other forms of discrimination,
arvestades, et tööturg on praegu palju dünaamilisem ja voolavam kui kunagi varem, mis tähendab, et ühes valdkonnas töötamine ei ole enam eluks ajaks garanteeritud; arvestades, et majanduskriis on seetõttu näidanud, et naistel on tööturul täita tähtis osa;
whereas the employment market is far more dynamic and fluid today than ever before, which means that employment in the same area is no longer guaranteed for life; whereas therefore the economic crisis has shown that women have an important role to play within the job market,
arvestades, et Euroopa majanduse edasine konkurentsivõime, õitseng ja kaasatus sõltuvad olulisel määral tema võimest parandada tulemuslikult oma tööjõuressursside kasutamist, seda mitte ainult pensioniea tõstmise kaudu, vaid ka selliste töötingimuste ja sotsiaalkindlustussüsteemide loomise kaudu, mis toetavad elu- ja töötingimuste parandamist ja toovad kasu majandusele, kusjuures see hõlmab ka asjaomast poliitikat, millega ühitada töö-, pere- ja eraelu ning tegeleda otsese ja kaudse diskrimineerimise ja sooliste stereotüüpidega, mis toovad kaasa soolise ebavõrdsuse tööturul;
whereas Europe's future economic competitiveness, prosperity and inclusiveness depend crucially on its ability to effectively improve the use of its labour resources, not only by extending the employment period of life but also by creating the working conditions and social security systems which both support an improvement in working and living conditions and benefit the economy, whereas this also includes appropriate policies to reconcile work, family and private life and to tackle direct and indirect discrimination and gender stereotypes which lead to gender gaps in the labour market,
arvestades, et ajavahemikus 1990–2010 suurenes tööealine elanikkond (20–64-aastased) ELi 27 liikmesriigis 1,8% võrra, eakam rahvastik (üle 65-aastased) suurenes 3,7% võrra ning noorte (0–19-aastased) osakaal kahanes 5,4% võrra; arvestades, et üle 65-aastaste osakaal suureneb eeldatavasti 17,4%-lt 2010. aastal 30%-le 2060. aastal Komisjoni talituste töödokument: 2010. aasta demograafiaalane aruanne, Euroopa Komisjon, lk 62.
whereas between 1990 and 2010 the working-age population (20-64 years) in the EU-27 increased by 1,8 %, the older population (aged 65+) increased by 3,7%, and the proportion of younger people (0-19 years) decreased by 5,4%; whereas the proportion of the population aged 65+ is projected to increase from 17,4% in 2010 to 30% in 2060 Staff working document: Demography report 2010, European Commission, page 62.
arvestades, et 2008. aastal oli vaesusrisk eakamate naiste seas 22% võrreldes 16%ga eakamate meeste seas 100 ebavõrdsuse nimekiri, Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.
whereas in 2008 the risk of poverty among elderly women stood at 22% as against 16% for elderly men List of 100 inequalities, European Institute for Gender Equality.
arvestades, et naiste osakaal eraldatud eakate inimeste seas on sageli ülearu suur ning see kasvab, mis on tingitud kasvavast lahutuste arvust ja meeste lühemast oodatavast elueast; arvestades, et leskedel ja üksikutel eakatel naistel on üldiselt suurem vaesuse, eraldatuse ja sotsiaalse tõrjutuse risk;
whereas women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and the shorter life expectancy of men; whereas widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion,
arvestades, et 55–64-aastaste naiste tööhõive määr oli 2009. aastal 37,8%, samas kui samaealiste meeste puhul oli see 54,8% Aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse arengu kohta 2010. aastal, Euroopa Komisjon, lk 31.
whereas the employment rate of women aged 55-64 years was 37,8% in 2009, as against 54,8% for men of the same age Report on Progress on Equality between Women and Men in 2010, European Commission, page 31.
arvestades, et naiste töötuse määr on 21 liikmesriigis meeste omast kõrgem ning vaatamata sellele, et pikaajalise töötuse määr on 12 riigis meeste puhul kõrgem kui naiste puhul, jääb naiste töötus suurema tõenäosusega „mitteaktiivsuse” varju, juhul kui nad on abielus või neil on lapsed;
whereas the unemployment rate is higher for women than men in 21 Member States and, even though the long-term unemployment rate is higher for men than women in 12 countries, women's unemployment is more likely to be disguised as ‘inactivity’ if they are married or have children,
arvestades, et alla 30-aastaste naiste keskmine tunnitasu moodustab 92% meeste omast ning 50–59-aastaste vanuserühmas on see näitaja 67,5% Statistiline portree meeste ja naiste elust Euroopas, Eurostat, 2008, lk 196.
whereas the average hourly earnings of women under 30 are 92% of those of men, and 67,5% in the 50-59 age group The life of women and men in Europe - A statistical portrait, Eurostat, 2008, page 196.
ning ELi keskmine meeste ja naiste palgaerinevus on endiselt 17,5%;
, and the average EU gender pay gap remains as high as 17,5%,
arvestades, et soolised erinevused sotsiaalmajanduslikus olukorras on suuresti tingitud traditsioonilisest sugudevahelisest rollide jaotusest, mille puhul arvatakse, et leivateenimise kohustus lasub peamiselt meestel ning naised tegelevad tasustamata majapidamistöödega ja perekonna eest hoolitsemisega, muu hulgas perekonna eest hoolitsemisega laiemas plaanis, mis avaldab tugevat mõju naiste – võrreldes meestega – võimele koguda sotsiaalkindlustusõigusi, nt pensioni jaoks, ja seega nende olukorrale vanaduspõlves, eelkõige lahutuse, eraldi elama asumise või leseks jäämise korral;
whereas gender differences in socio-economic status are largely rooted in the traditional gender division of roles, where men are considered to bear the primary responsibility for breadwinning and women for unpaid housework and family care, including wider family care, which has a huge impact on women's ability, compared with men's, to accumulate social security entitlements, for example for retirement, and consequently their situation in old age, particularly in the event of divorce, separation or being widowed,
arvestades, et naistel on suurema tõenäosusega aeglasem, lühem ja/või katkestatud karjäär ning madalam keskmine sissetulek kui meestel, mida kajastab suurem lõhe töötasudes ning mis tekitab soolise erinevuse isikliku pensionivara kogumisel, suurendades seega naiste vaesusriski vanaduspõlves;
whereas women are more likely to have slower, shorter and/or interrupted careers and lower average earnings than men, which is reflected in a higher gender pay gap and creates a gender differential in contributions to personal pension accounts, thus increasing women's risk of poverty in old age,
arvestades, et sooline ebavõrdsus on väiksem enne perekonna loomist ja suureneb pärast paarisuhte alustamist; arvestades, et naiste tööhõivemäär langeb esimese lapse sündimisel ja nende ebasoodne olukord tööturul suureneb seoses lapse eest hoolitsemisega naiste elutsükli varasematel etappidel, mis asendub hilisemal etapil eakate hooldamisega, millega sageli kaasneb töötajate vaesus;
whereas the gender gap is smaller before family formation and increases when individuals form a couple; whereas a fall in employment rate occurs for women at the birth of their first child and the labour market disadvantages accumulate in the earlier stages of their life cycle, connected to child-care, which at a later stage changes into care of elderly people, which often flows into in-work poverty,
arvestades, et meestega võrreldes valivad eakamad naised – või on sunnitud valima – sageli osalise tööaja ning lahkuvad – või on sunnitud lahkuma – sagedamini tööturult ennetähtaegsele pensionile;
whereas, compared with men, older women often choose or are compelled to choose part-time work and more often leave the labour market by opting or being compelled to opt for early retirement,
arvestades, et soopõhise lähenemisviisi tähtsust aktiivsele tööturupoliitikale tunnustavad laialdaselt peaaegu kõik Euroopa riigid, kuid aktiivse tööturupoliitika hindamistest ilmneb, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine on jätkuvalt ebavõrdne ja küllaltki kitsapiiriline;
whereas the importance of a gender-based approach to active labour market policies is widely acknowledged in almost all European countries but assessments of active labour market policies indicate that gender mainstreaming remains uneven and rather narrow in focus,