natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11. kutsub komisjoni üles uurima protokolli nr 26 mõju olemasolevatele suunistele, võttes eelkõige arvesse, et protokolli nr 26 artiklis 2 sätestatakse, et aluslepingute sätted ei mõjuta mingil moel liikmesriikide pädevust osutada, tellida ja korraldada majandushuvi mitte pakkuvaid üldhuviteenuseid; lisaks palub komisjonil olla paindlikum direktiivi 2004/18/EÜ artikli 9 lõikes 3 sätestatud nõudmise käsitlemisel, mille kohaselt „ühtegi ehitustööprojekti ega tarnete ja/või teenuste teatavate koguste kavandatavat ostu ei tohi osadeks jaotada, eesmärgiga takistada selle kuulumist käesoleva direktiivi reguleerimisalasse”, et võimaldada VKEde osalemist kõigis riigihangetes;
Calls upon the Commission to examine the implications of Protocol 26 on the existing guidelines, in particular taking into account that article 2 of Protocol 26 stipulates that "the provisions of the Treaties do not affect in any way the competence of Member States to provide, commission and organise non-economic services of general interest"; in addition, calls upon the Commission to be more flexible when dealing with the requirement laid down in Directive 2004/18/EC, Art. 9 Section 3, which states that ‘no works project or proposed purchase of a certain quantity of supplies and / or services may be subdivided to prevent its coming within the scope of the Directive’, in order to make it possible for SMEs to participate in all public procurement;
12. rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete valdkonnas valitseb ebaselgus, ning palub komisjonil anda abi vastavate käsiraamatute koostamisega; juhib sellega seoses tähelepanu ka õigusliku raamistiku muutustele tulenevalt Lissaboni lepingust ja põhiõiguste hartast ning loodab, et komisjon asjaomased õigusnormid nõuetekohaselt rakendab; rõhutab keskset probleemi, et sotsiaalsed kriteeriumid on seotud tootmisprotsessiga, mistõttu nende mõju on lõpptootes üldjuhul võimatu eristada, ning et nende täitmist on tootmise üleilmastumise ja keeruliste tarneahelate tõttu raske kontrollida; eeldab seetõttu, et sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete valdkonna jaoks töötatakse välja ka täpsed ja kontrollitavad kriteeriumid ning koostatakse andmebaas, mis sisaldab iga toote suhtes kohaldatavaid kriteeriume; juhib tähelepanu tellijate raskustele ja kuludele selliste kriteeriumite täitmise kontrollimisel, ning kutsub komisjoni üles andma vastavat abi ja edendama vahendeid, mille abil saab kontrollida tarneahelate usaldusväärsust;
Emphasises the lack of clarity in the area of socially responsible public procurement, and calls on the Commission to provide assistance in the form of manuals; draws attention, in this connection, to the changes in the legal framework brought about by the Lisbon Treaty and the Charter of Fundamental Rights, and looks to the Commission to implement the relevant provisions in an appropriate manner; emphasises the underlying problem that social criteria relate to the manufacturing process, so that their impact is generally indiscernible in the final product, and that globalised production systems and complex supply chains make compliance with the criteria difficult to monitor; expects, therefore, precise, verifiable criteria and a database containing product-specific criteria to be developed for the area of socially responsible public procurement as well; draws attention to the problems faced by contracting authorities, and the costs they incur, in verifying compliance with such criteria, and calls on the Commission to offer suitable assistance and to promote instruments which can be used to certify the reliability of supply chains;
14. palub komisjonil selgelt teatada, et ametiasutused võivad seada – ja neid tuleks ergutada seadma – riigihangete aluseks sotsiaalsed kriteeriumid, näiteks asjakohase standardse palgataseme ja muud nõuded; kutsub komisjoni üles töötama välja suuniseid või muud praktilist abi, mida antakse ametiasutustele ja muudele avaliku sektori asutustele seoses säästvate hangete korraldamisega, ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid korraldaksid sageli vastavaid koolitusi ja teadlikkuse tõstmise kampaaniaid; toetab mõtet kriteeriumite edasiarendamisest liikmesriike ja kohalikke omavalitsusi kaasava läbipaistva protsessi kaudu; märgib, et selline protsess tõotab kujuneda edukaks eelkõige sotsiaalsete kriteeriumite osas;
Calls on the Commission to make it clear that public authorities may, and should be encouraged to, base public procurement on social criteria such as the payment of relevant standard wages and other requirements; calls on the Commission to devise guidelines or other practical assistance for public authorities and other public bodies in connection with sustainable procurement, and urges the Commission and the Member States to organise frequent training courses and campaigns to raise awareness of this issue; supports the idea of a transparent process, involving the Member States and local authorities, with a view to developing the relevant criteria further; points out that, in the area of social criteria in particular, such a process offers good prospects for improvements;
17. palub komisjonil hinnata riigihankeid käsitlevate direktiivide mõju mikroettevõtetele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele kui alltöövõtjatele ning hinnata direktiivide edaspidise läbivaatamise huvides alltöövõtulepingute sõlmimise edasise reguleerimise vajadust, eriti selle vältimiseks, et alltöövõtjatest VKEde tingimused on riigihanke peatöövõtja tingimustest halvemad;
Asks the Commission to evaluate the impact of the public procurement directives on micro, small and medium-sized enterprises, especially in their role as sub-contractors, and to assess, with a view to a future review of the directives, whether we need further rules on the award of sub-contracts, specifically to avoid SMEs as subcontractors being subject to worse conditions than the main contractor awarded the public contract;
19. on seisukohal, et alltöövõtt on eritööde teostamiseks sobiv töökorralduse viis; rõhutab, et alltöövõtulepingutes tuleb järgida kõiki peatöövõtjatele pandud kohustusi, eelkõige tööseadusandluse ja tööohutuse osas; arvab, et seda silmas pidades oleks soovitav vastutuse jagamine pea- ja alltöövõtja vahel;
Takes the view that sub-contracting is a form of organisation of labour suited to the specialised aspects of the execution of works; emphasises that sub-contracting contracts must comply with all the obligations imposed on the main contractors, especially as regards labour law and safety; takes the view that, to this end, it would be advisable to establish a link between contractor and sub-contractor in terms of responsibility;
24. palub komisjonil tagada läbi vaadatud WTO riigihankeid käsitlevasse kokkuleppesse sellise sätte lisamine, mis võimaldaks Euroopa Liidul eelistada riigihankelepingute andmisel VKEsid, sarnaselt sätetele, mille on juba vastu võtnud teised selle kokkuleppe osalisriigid;
Calls on the Commission to secure the inclusion, in the renegotiated WTO Government Procurement Agreement (GPA), of a clause enabling the European Union to give preference to SMEs when awarding public contracts, along the lines of those already applied by other States Parties to this agreement;
25. juhib tähelepanu sellele, et komisjoni selgituste kohaselt ei sätesta hankeid reguleeriv õigus kogu ametiasutuste tegevust, ning kuni Euroopa õigusaktide sätted ei nõua teatavas valdkonnas turutingimuste loomist, võivad liikmesriigid ise otsustada, kas ja mis ulatuses nad soovivad avalikke ülesandeid ise täita;
Points out that the Commission has clarified that not every action taken by public authorities is subject to procurement law, and that as long as European law provisions do not require the creation of a market in a certain area, it remains up to the Member States to decide whether and to what extent they want to perform public functions themselves;
27. juhib tähelepanu asjaolule, et kontsessioonid teenustele direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti b ja direktiivi 2004/18/EÜ artikli 4 mõistes on lepingud, mille kohaselt tasu teenuste osutamise eest seisneb kas ainult õiguses kasutada seda teenust või sellises õiguses koos tasuga; rõhutab, et teenuste kontsessioonid jäeti riigihankedirektiivide kohaldamisalast välja, et võimaldada tellijatele ja töövõtjatele suuremat paindlikkust; tuletab meelde, et ka Euroopa Liidu Kohus on kinnitanud, et teenuste kontsessioone ei reguleerita mitte nimetatud direktiivide, vaid pigem Euroopa Liidu toimimise lepingu üldpõhimõtete (diskrimineerimise keeld, võrdse kohtlemise kohustus ja läbipaistvus) kaudu ja et tellijatel peab olema lubatud tellida teenuste osutamist kontsessiooni teel juhul, kui nad peavad seda parimaks asjaomase avaliku teenuste osutamise viisiks, ning ehkki teenuse realiseerimisega seotud risk on väike, kantakse see piiratud risk tervikuna üle kontsessiooni valdajale (10. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas C-206/09);
Points out that service concessions within the meaning of Article 1(3)(b) of Directive 2004/17/EC and Article 4 of Directive 2004/18/EC are contracts in connection with which ‘the consideration for the provision of services consists either solely in the right to exploit the work or in this right together with payment’; emphasises that service concessions were excluded from the scope of the public procurement directives in order to offer contracting authorities and contractors a greater degree of flexibility; points out that in several judgments the CJEU has confirmed that service concessions are not covered by those directives, but rather by the general principles laid down in the Treaty on the Functioning of the European Union (ban on discrimination, principle of equal treatment and transparency), and that it must remain open to public contracting authorities to ensure the provision of services by way of a concession if they consider that to be the best method of providing the public service in question, even if the risk associated with such an operation is limited, but this limited risk is transferred in full to the concession-holder (judgment in Case C-206/09 of 10 September 2009;
31. märgib, kui olulised on riigihangete standardid, kuna need võivad aidata tellijatel saavutada oma eesmärgid, kasutades toodete ja teenuste hankimisel läbiproovitud menetlusi ja kulutõhusamat pakkumismenetlust ning tagades hanke vastavuse muudele poliitika eesmärkidele nagu jätkusuutlikkus või väikeettevõtetelt ostmine;
Notes the importance of standards for public procurement in that they can help public procurers meet their targets, allowing them to use tried and tested processes to procure products and services, delivering a more cost-effective tender procedure and ensuring that procurement meets other policy objectives such as sustainability or buying from small businesses;
Piirkondlik areng
Regional development
36. palub komisjonil uurida võimalust kasutada ka pärast 2010. aastat struktuurifondidega seotud menetluste puhul kiirmenetlusi ning pikendada künniste ajutise tõstmise tähtaega, seades eesmärgiks just investeeringute kiirendamise;
Calls on the Commission to consider the possibility of continuing to use accelerated procedures in connection with the Structural Funds, even beyond 2010, and extending the temporary threshold increase, with the specific aim of speeding up investment;
37. juhib tähelepanu sellele, et siseturg ja rahvusvahelised turud on üha rohkem omavahel seotud; on sellega seoses seisukohal, et ELi siseturu valdkonna õigusloojad ja ELi läbirääkijad rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas peaksid oma tegevuses alati mõtlema mõlemapoolsetele võimalikele tagajärgedele ning võtma omaks sidusa poliitika, mis on riigihangete poliitikas alati suunatud selliste ELi väärtuste edendamisele nagu läbipaistvus, põhimõtteline korruptsiooni vastustamine ning sotsiaalsete ja inimõiguste edendamine; kutsub sünergia suurendamiseks siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni korraldama ühiseid infotunde;
Points out that the internal market and international markets are increasingly interlinked; takes the view, in this context, that the EU internal market legislators and EU negotiators in the field of international trade should be mindful of the possible consequences for one another when conducting their activities, and that they should adopt a coherent policy that is always directed to the promotion of EU values in procurement policies, including transparency, a principled stance against corruption and the advancement of social and human rights; invites the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on International Trade to hold joint briefing sessions in order to foster synergies;
40. palub komisjonil hinnata võimalust täiendada rahvusvaheliste partneritega sõlmitavaid riigihankelepinguid sätetega, milles nõutakse konventsioonides ja rahvusvahelistes lepingutes sätestatud põhiliste inimõigustega seotud kohustuste täitmist;
Calls on the Commission to evaluate the possibility of incorporating into public procurement agreements with international partners provisions requiring compliance with the fundamental human rights obligations laid down in conventions and international agreements;
4.5.2011 B7-0286/2011 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK suuliselt vastatavate küsimuste B7‑0301/2011 ja B7‑0302/2011 alusel
4.5.2011 B7-0286/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0301/2011 and B7‑0302/2011
Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine
on the Small Business Act Review
PE465.590v01-00 B7‑0286/2011 Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamise kohta
PE465.590v01-00 B7‑0286/2011 European Parliament resolution on the Small Business Act Review
– võttes arvesse 23. veebruari 2011. aasta komisjoni teatist „Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamine” ( KOM(2011)0078 );
– having regard to the Commission communication of 23 February 2011 entitled 'Review of the "Small Business Act" for Europe' ( COM(2011)0078 ),
– võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0100
– having regard to its resolution of 10 March 2009 on the Small Business Act Texts adopted, P6_TA(2009)0100
– võttes arvesse oma 16. veebruari 2011. aasta resolutsiooni VKEde rahastamist toetavate ELi vahendite läbivaatamise praktiliste küsimuste kohta seoses järgmise programmiperioodiga Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0057
– having regard to its resolution of 16 February 2011 on practical aspects regarding the revision of EU instruments to support SME finance in the next programming period Texts adopted, P7_TA(2011)0057
A. arvestades, et ELi 23 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtjat (VKEd), mis moodustavad 99% kõigist ettevõtjatest ja on loonud üle 100 miljoni töökoha, annavad suurima panuse majanduskasvu, sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja uute töökohtade loomisse, on suureks innovatsiooniallikaks, etendavad olulist osa tööhõive säilitamisel ja suurendamisel ning aitavad kaasa ELi 2020. aasta juhtalgatuste peamiste eesmärkide saavutamisele;
A. whereas the 23 million small and medium-sized enterprises (SMEs) in the EU, which account for around 99% of all businesses and provide over 100 million jobs, make a fundamental contribution to economic growth, social cohesion and job creation, are a major source of innovation, play a vital role in sustaining and increasing employment, and contribute to achieving the main goals of the EU 2020 flagship initiatives,
B. arvestades, et Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (SBA) põhineb mitmel olulisel poliitikasambal, nagu juurdepääs rahastamisele, turulepääs (ühtsele turule, rahvusvahelistele turgudele, avalikele hangetele) ja parem õiguslik reguleerimine; arvestades, et konkreetsete meetmete võtmine VKEde ettevõtluskeskkonna parandamiseks on liikmesriigiti erinev ja sageli marginaalse tähtsusega, vaatamata poliitilisel tasandil antud lubadustele SBA põhimõtteid järgida;
B. whereas the Small Business Act (SBA) is based on a number of important policy pillars, such as access to finance, access to markets (single market, international markets, public procurement) and better regulation; whereas progress within Member States in taking concrete steps to improve the business environment for SMEs is variable and often marginal in spite of declared political commitment to the SBA principles,
C. arvestades, et oma tegevuse laiendamisel, innovatsioonivõime suurendamisel ning turulepääsul puutuvad VKEd endiselt kokku probleemidega, mis seisnevad eelkõige raskustes rahaliste vahendite saamisel ning endiselt suures halduskoormuses, mida tuleks veelgi väiksemaks muuta;
C. whereas SMEs continue to face significant problems in extending their activities, improving their ability to innovate and accessing markets, which stem primarily from their difficulties in obtaining financing as well as persistent administrative burdens that should be further reduced,
D. arvestades, et konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm on osutunud tulemuslikuks, sest see on aidanud 100 000 osalevat VKEd ning 2013. aasta lõpuks, mil programm lõpeb, on see arv eeldatavasti veel suurem,
D. whereas the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) has proved successful, with 100 000 participating SMEs benefiting from the programme and further ones expected to do so by the end of its term in 2013,
SBA rakendamine
SBA i mplementation
5. on seisukohal, et komisjoni korrapärane järelevalve peab tagama, et rakendamine toimub järjepidevalt ning terviklikult; on seisukohal, et komisjonil peaks olema tõhusamad vahendid, millega innustada liikmesriike SBA põhimõtteid rakendama, ning kutsub komisjoni üles andma kord aastas SBA rakendamise edenemisest nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil aru;
Considers that the Commission's regular monitoring has to ensure that implementation is carried out in a systematic and comprehensive manner; believes that the Commission should dispose of more effective tools to encourage the Member States to implement the principles of the SBA and calls on it to report annually on progress in SBA implementation at both the European and Member State levels;
9. rõhutab, et VKE testi hõlmav mõju hindamine peab toimuma sõltumatult ning see peab alati põhinema potentsiaalse mõju objektiivsel ja põhjendatud analüüsil; on seetõttu seisukohal, et mõju hindamise komitee liikmed peaksid komisjoni ettepaneku alusel ametisse nimetama Euroopa Parlament ja nõukogu, ning et liikmed ei peaks enam saama korraldusi komisjoni presidendilt; on seisukohal, VKEde saadik peaks olema mõjuhindamise komitee alaline liige, et tal oleks võimalik kontrollida VKE testi nõuetekohast kohaldamist;
Stresses that impact assessments including the SME test need to be carried out in an independent manner and to be always based on an objective, reasoned analysis of potential effects; considers therefore that members of the Impact Assessment Board should be appointed by the European Parliament and the Council on the basis of a Commission proposal, and no longer subject to the instructions of the Commission President; suggests that the SME Envoy should be a permanent member of the Impact Assessment Board to overview the proper execution of the SME test;
10. hoiatab jätkuva bürokraatia ja halduskoormuse eest, mis on VKEdele suureks takistuseks; tunneb heameelt komisjoni seisukoha üle, mille kohaselt peaksid liikmesriigid direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmisel vältima ülepingutamist, st ELi õigusaktiga ettenähtust rangemate nõuete kehtestamist; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ELi direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmisel kohaldama korrelatsioonitabeleid, milles on selgelt näidatud, milline osa ettepanekust on pärit Euroopa Liidu ja milline siseriiklikust täiendavast õigusaktist;
Warns against continued bureaucracy and administrative burdens which present a major impediment for SMEs; welcomes the view of the Commission that Member States should avoid ‘gold-plating’ by exceeding the requirements of EU legislation when transposing Directives into national law; is of the opinion that Member States should apply correlation tables when transposing European directives into national laws, thus clearly showing which part of the proposal stems from European and which form additional national legislation;
13. rõhutab, et halduskoormus on üldiselt seda suurem, mida väiksem on ettevõtja, ning nõuab seetõttu mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate eristamist; rõhutab, et mikroettevõtjad (st vähem kui 10 töötajaga ettevõtjad) moodustavad kõigist ELi ettevõtjatest 91,8% ning seetõttu väärivad need rohkem tähelepanu ja spetsiaalset käsitlust;
Stresses that administrative burden is relatively higher the smaller the size of the company and calls therefore for the differentiation between micro-, small and medium sized businesses; underlines that microbusinesses (<10 employees) constitute 91.8% of all EU businesses and therefore deserve more attention and the corresponding tailored approach;
15. nõuab eelkõige, et uuendustegevuse algusetapis oleks alustavatele ja uuenduslikele väikeettevõtjatele nii Euroopa Liidu kui ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil tagatud parem juurdepääs rahalisele toetusele algkapitali ja investorite kaudu rahastamise vormis, samuti suuremale omakapitali ja kvaasikapitali rahastamisele; rõhutab, et sellega seoses tuleb luua Euroopa riskikapitali fond; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks laiendama riskijagamisrahastu kaudu Euroopa Investeerimispanga pakutavaid alalisi riskijagamistooteid;
Calls in particular for improved access to financial support for the initial stages of innovation in the form of seed and angel funding, more equity and quasi-equity financing for start-ups and small innovative companies at the European, regional and local level; stresses the need, as regards this aspect, to set up a European Fund for Venture Capital; considers that the Union should expand the permanent risk-sharing products offered by the European Investment Bank (EIB) via the Risk Sharing Finance Facility (RSFF);
22. kutsub komisjoni üles tagama peatselt esitatavates ettepanekutes Euroopa standardimissüsteemi ajakohastamise kohta VKEde huvide asjakohane esindatus Euroopa standardiasutustes ning tegema standardid VKEdele kättesaadavamaks;
Calls on the Commission, in the forthcoming proposals for the modernisation of the European standardisation system, to ensure SMEs’ interests are adequately represented in the European standardisation bodies and to make standards more accessible for SMEs;
25. on seisukohal, et väikeettevõtjaid tuleks aidata, et paraneks nende suutlikkus rahvusvahelistel turgudel konkureerida, suurendades nende ekspordisuutlikkust, levitades teavet VKEde kaupade ja teenuste rahvusvahelisele turule pääsemist ja selle hõlvamist hõlbustavate programmide ja algatuste kohta, tagades selle, et väikeettevõtjate huvid oleksid kahe- ja mitmepoolsetel kaubandusläbirääkimistel asjakohaselt esindatud;
Considers that small businesses should be assisted to increase their ability to compete in international markets by: enhancing their ability to export; disseminating information concerning programs and initiatives facilitating international market access and penetration of SME goods and services; ensuring that the interests of small businesses are adequately represented in bilateral and multilateral trade negotiations;
Oskused, haridus ja kutsealane koolitus
Skills, education and professional training