natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab globaalse tasakaalustamatusega kiire kohanemise ohtu, mis võib viia nõudluse vähenemisele USAs, mille tulemusena väheneb ELi eksport ja majanduskasv, ning rõhutab, et euro vahetuskursi kõikumine USA dollari suhtes võib kõnealust mõju veelgi suurendada;
Stresses the risk of rapid adjustments to global imbalances, which could lead to a decrease in demand in the US thus resulting in lower exports and weaker growth in the EU, and stresses that this effect could be further magnified by fluctuations in the euro exchange rate against the US dollar;
märgib naftahinna kõikumise ja tõusude negatiivset mõju sisenõudlusele ning majanduskasvule ELs ja sellest tulenevate teiseste mõjude ohtu, tervitab sotsiaal- ja majandusprotsessis osalejate vastutustundlikku käitumist nende mõjude vältimiseks nõrgast kodutarbimisest olenemata; juhib tähelepanu, et stabiilse, väljapoole suunatud ja konkurentsivõimelise makromajanduspoliitika kujundamine on riigi jätkusuutliku rahanduspoliitika vajalik eeltingimus;
Notes the adverse implications of oil-price volatility and increases on internal demand and growth in the EU and the threat of its secondary effects; welcomes the responsible behaviour of social and economic actors to prevent these implications, notwithstanding weak household consumption; points out that stable, outward-looking and competitive macro-economic policy-setting is a necessary precondition for a sustainable public finance policy;
on mures vähese eratarbimise pärast, eriti mõnes liikmesriigis, mis on aidanud kaasa madalatele kasvumääradele ELis ja seega praegusele globaalsele tasakaalustamatusele ja mis tuleneb valdavalt ebakindlast olukorrast seoses töökohtade ja pensionidega, püsivalt kõrgest tööpuudusest ja reaalpalga aeglasest kasvust; tuletab meelde kompleksses suunises nr 4 nimetatud kohustust edendada nominaalpalkade ja tööjõukulude arengut kooskõlas hinnastabiilsuse ja keskpikaajalise tootlikkuse suundumusega;
Expresses its concern in regard to weak private consumption, especially in certain Member States, which has contributed to low growth rates in the EU and thus to the current global imbalances, and which is due to the prevailing climate of uncertainty about jobs and pensions, the persistent high level of unemployment, and the slow growth of real wages; recalls the commitment to promote nominal wages and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term in Integrated guideline No 4;
tervitab investeerimiskulude kasvu tänu ettevõtete taastunud usaldusele ja praegustele stabiliseerunud kasumimarginaalidele, millele on 2005. aasta sügise majanduse väljavaadetes osutanud nii IMF kui ka komisjon; arvab, et on olemas võimalus ja vajadus jätkuvalt investeerimistegevust kiirendada ning seetõttu nõuab struktuurireforme ja täiendavate meetmete vastuvõtmist, mis alaliselt parandaksid investeerimiskliimat ja suurendaksid investeeringuid;
Welcomes the upturn in the pace of investment expenditure due to the revival of confidence among entrepreneurs and current stabilised profit margins, as referred to in the Autumn 2005 economic outlooks of both the IMF and the Commission; considers that there is still room and need for further acceleration in investment activity and thus calls for structural reforms and additional measures that would permanently improve the investment climate and boost investments;
toetab riiklike poliitikate ja kulutuste ümbersuunamist innovatsiooni, taastuvenergia, hariduse ja koolituse, teadusuuringute, infotehnoloogia, telekommunikatsiooni, transpordivõrkude jms valdkonda;
Supports the reorientation of public policies and expenditure towards innovation, renewable energies, education and training, research, information technologies, telecommunication, and transportation networks etc;
avaldab kahetsust, et ELi finantsraamistik (2007–2013) ei kajasta piisavalt prioriteeti, mis on antud Lissaboni strateegia eesmärkide rahastamisele; rõhutab, et makseid EL eelarvesse tuleks arvestada seoses tulevase kasuga, võttes arvesse nende positiivset ülekandumise ja võimendavat mõju, tingimusel et ELi eelarve on piisavalt suunatud selget lisaväärtust toovatele kuludele;
Regrets that the EU Financial Framework for 2007-2013 does not reflect sufficiently the priority given to the expenditures in the objectives of the Lisbon Strategy; stresses that the contributions to the EU budget should be considered against future benefits, taking into account their positive spill-over and leverage effects, providing that the EU budget is sufficiently orientated towards expenditures bringing clear added value;
märgib, et tugeval alusel olev riigi rahandus ei ole eesmärk iseeneses, vaid vahend, mille abil liikmesriigid täidavad oma avalikke kohustusi; rõhutab tugevama fiskaalpositsiooni tähtsust kvalitatiivse kasvu, töökohtade loomise ja Lissaboni eesmärkide saavutamise seisukohalt, kuid märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti ebaõige kohaldamise tõttu finantsraamistikule vaatamata ei ole liikmesriikide fiskaalolukorras alates möödunud aastast märkimisväärset paranemist saavutatud; märgib, et enamus liikmesriike ei ole veel saavutanud keskpikaks perioodiks seatud eesmärke maksebilansi tasakaalu osas; märgib, et 2005. aasta defitsiit ulatus eurotsoonis 2,9%ni SKTst ja ELi lõikes 2,7%ni ning et üheteistkümne liikmesriigi, sealhulgas nelja suurima majandusega ELi riigi, nimelt Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia ja Ühendkuningriigi defitsiidid ületavad 3% nende SKTst ning et alates 2004. aasta suvest on kümne liikmesriigi suhtes kohaldatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust;
Notes that healthy public finances is not a goal in itself but a means by which Member States meet their public duties; stresses the importance of healthier fiscal positions for qualitative growth, job creation and the Lisbon Strategy but notes that, owing to the incorrect application of the Stability and Growth Pact in spite of the fiscal framework, no significant improvement regarding the Member States' fiscal positions has been achieved since last year; notes that most Member States have not yet achieved the medium-term objectives as regards their balance of payments; notes that the deficit for 2005 reached 2.9% of GDP in the euro zone and 2.7% across the EU, and that eleven Member States have deficits exceeding 3% of their GDP, among which are the four largest EU economies, namely, France, Germany, Italy, and the UK, and that since summer 2004, ten Member States have been subject to the excessive deficit procedure;
rõhutab meetmete tähtsust püsiva maksukoormuse probleemiga tegelemiseks; tervitab liikmesriikide ametkondade koostatud poliitikaid riigikassa puudujäägi vähendamiseks ja seoses sellega avalikult võetud kohustusi;
Stresses the importance of actions to address persistent fiscal pressures; welcomes Member State authorities' articulation of policies and public commitments to reduce fiscal deficits;
väljendab muret pikaajalise eelarvealase stabiilsuse väljavaadete üle, arvestades riigivõla suhtarvu suurenemist 69,2%lt 2002. aastal 71,7%ni 2005. aastal eurotsoonis ning 61,4%lt 2002. aastal 64,1%ni 2005. aastal EL-25s, mis tuleneb nõrgast SKT kasvust, lühiajalisest puudujäägi kontrolli all hoidmise poliitikast ja sihikindlate jõupingutuste puudumisest vähendada eelarve tasakaalustamatust struktuurireformide abil;
Expresses its concern about the prospects of long-term budgetary sustainability considering the increase of public debt ratios from 69,2% in 2002 to 71,7% in 2005 in the euro zone and from 61,4% in 2002 to 64,1% in 2005 in EU-25, due to the weak growth of GDP, short-term policies of deficit control and the lack of a determined effort to reduce budgetary imbalances through structural reforms;
rõhutab, et ELi madala tarbija- ja investorite usalduse kontekstis on avaliku sektori eelarvepuudujäägi korrigeerimine äärmiselt vajalik; on pettunud viimase aja suundumustes riikide rahanduses; märgib, et liikmesriikide puudujääk on jätkuvalt palju suurem, kui Euroopa majandus nõuab; märgib, et valitsused kasutavad aeglast majanduskasvu puudujäägi õigustamise argumendina, vaatamata tõsiasjale, et puudujääk takistab majanduse elavnemist ja raskendab tsüklit; nõuab avaliku sektori eelarvepuudujäägi vähendamist 2006. aastal palju suuremas ulatuses, kui kiirema Euroopa majanduskasvu ootuses tehtud lihtsad majanduslikud korrektsioonid;
Stresses that, in the context of an EU with low consumer and investor confidence, it is vital to correct public deficits; is disappointed by the recent trends in public finances, noting that the Member States' deficits remain much higher than required by the European economy; notes that governments are using the low growth argument to justify the deficits, despite the fact that the deficits are impeding economic recovery and making the cycle more acute; calls for a more ambitious reduction in public deficits in 2006 than a mere economic adjustment made in anticipation of higher European growth;
nõuab üksikute liikmesriikide rahanduses suuremat läbipaistvust, sealhulgas kaudsete kohustuste osas, nagu avaliku sektori pensionikohustused, mis suurendavad lähiaastatel märkimisväärselt avaliku sektori võlakoormust;
Calls for more transparency in the public finances of individual Member States, including as regards implicit liabilities such as public sector pension commitments, which will significantly raise the burden of debt of the public sector over the coming years;
tuletab meelde oma nõudmist vältida tsükleid toetavat poliitikat; rõhutab struktuuri- ja maksureformide teostamise tähtsust ja samal ajal rõhutab, et asjakohast tähelepanu tuleks pöörata nende õigele ajastusele;
Recalls its demand to avoid pro-cyclical policies; stresses the importance of undertaking structural and tax reforms and simultaneously underlines that due attention should be paid to their proper timing;
soovitab teha täiendavaid uuringuid struktuuri- ja makromajanduslike reformide eri liikide ja meetmete ning nende vastastoime ja vastastikuse mõju kohta majandustsükli eri faasides, et teha kindlaks parim võimalik vahend riigi rahanduse tugevdamiseks, viies samas ellu Lissaboni strateegiat;
Encourages further research into the different kinds and measures of structural and macroeconomic reforms and their interaction and mutual impact at different phases of the economic cycle in order to identify the best possible means of strengthening public finances while at the same time realising the Lisbon Strategy;
rõhutab, et poliitilise tahte puudumine riigi kulutuste piiramiseks, liiga optimistlikud tulude prognoosid, loominguline raamatupidamine ja peamiselt ühekordsetel meetmetel põhinev eelarve stabiliseerimine on aidanud suuresti kaasa eelarvet puudutavate eesmärkide täitmatajätmisele ja maksuraamistiku nõrkusele;
Underlines that the lack of political will to contain public spending, overoptimistic revenue projections, creative accounting, and fiscal consolidation based mainly on one-off measures, have largely contributed to budgetary slippage and the weakness of the fiscal framework;
soovitab uurida, kas kehtestada eelarvemenetluste ühtne ajakava kogu ELis, võimaluse korral poolaasta kaupa; võtab seisukoha, et eelarve planeerimine liikmesriikides peab põhinema ühtsetel, tähtsamaid majandusparameetreid, näiteks naftahinna ja valuutakursside suundumusi käsitlevatel eeldustel; kutsub sellest tulenevalt üles tähtsamaid majandusparameetreid ühetaoliselt hindama ja kõikjal ELis kehtestama;
Recommends exploring whether to set a uniform calendar for budgetary procedures across the EU, possibly on a biannual basis; takes the view that the Member States" budget planning must be based on uniform assumptions regarding key economic parameters such as trends in oil prices and exchange rates; thus calls for key economic parameters to be uniformly assessed and established across the EU;
palub liikmesriikidel tegelda viivitamatult vananevast ühiskonnast tulenevate probleemidega ja võlgade dünaamikaga, eelkõige liikmesriikides, mille ees seisab tõsine oht, et nad ei suuda tagada pikaajalist stabiilsust;
Calls upon the Member States to address urgently the challenge of an ageing society and to cope with the debt dynamics in particular in the Member States facing serious risks to their long-term sustainability;
soovitab keskenduda eelarvereformides kindlamalt jätkusuutlikkusele nii kulude kui tulude meetmete osas, säilitades stabiilse olukorra riigi rahanduses ning avalike teenuste nõuetekohase osutamise, mis puudutab ka eelarvedistsipliini ja otseste ning kaudsete tingimuslike kohustuste riske;
Encourages a stronger focus on sustainability in budgetary reforms, as regards both expenditure and revenue measures, preserving sustainable public finance positions and the adequate provision of public services including fiscal discipline and the risks of explicit and implicit contingent liabilities;
rõhutab komisjoni ja nõukogu jõupingutuste tähtsust statistika haldamise arendamisel, mis aitab parandada fiskaalandmete esitamist ja sisaldab soovituse liikmesriikidele kogu ELs kehtivate statistikaasutuste standardite kohta, hõlmates kutselise sõltumatuse, põhimõtted, andmete konfidentsiaalsuse, usaldusväärsuse ja õigeaegsuse, statistikaasutuste ressursside piisavuse ja järelevalve parandamise komisjoni poolt;
Underlines the importance of the efforts of the Commission and the Council to improve statistical governance improving the reporting of fiscal data with a recommendation to Member States on EU-wide standards concerning statistical institutes, including principles on professional independence, the confidentiality, reliability, and timeliness of data and the adequacy of resources of statistical institutes and improved monitoring by the Commission;
arvab, et riigivara ja bilansivälise vara raamatupidamisarvestust saab paremaks muuta, et parandada läbipaistvust ja võrreldavust ning võtta otsuseid vastu kindlamal alusel; arvab, et komisjon võiks teha selles valdkonnas algatuse;
Considers that there is room for improvement in the accounting of public assets and implicit liabilities in order to increase transparency and comparability and to provide a sounder basis for taking decisions; considers that the Commission should launch an initiative in this field;
soovitab, et komisjon koostaks parimate tavade uuringu seoses fiskaalandmete aruandluse ja riigivara ning kohustuste raamatupidamisarvestuse statistika haldamisega liikmesriikides;
Recommends that the Commission prepare a study on best practices concerning the statistical governance of fiscal data reporting and the accounting of public assets and liabilities in Member States;
soovitab riiklike aruannete koostamist riigi rahanduse pikaajalise stabiilsuse kohta, et suurendada teadlikkust ja usaldusväärsust seoses riigi kohustustega ja leiab, et riikide parlamendid peaksid nende koostamises osalema;
Encourages the production of national reports on the long-term sustainability of public finances in order to increase awareness and credibility of national commitments and deems that national parliaments should be involved in such an exercise;
rõhutab, et on väga tähtis, et uued liikmesriigid jõuaksid oma maksupoliitikas keskmisele ELi sissetulekute ja finantsarengu tasemele maksu- ja kulupoliitika abil, mida iseloomustab tõhusus, läbipaistvus ja usaldusväärsus ja mis on suunatud kiiremale kasvule, stabiilsusele ja nii majanduse kaasajastamisele kui ka stabiliseerimisele;
Stresses the importance for the new Member States" fiscal policies to catch up with average EU income levels and financial development through tax and expenditure policies characterised by efficiency, transparency and reliability and geared towards increased growth, sustainability, and towards both modernising and stabilising the economy;
taunib poliitika koordineerimise puudumist eurotsoonis ja juhib tähelepanu eurotsooni liikmesriikide maksupoliitika erinevustele ning on mures sellise koordineerimatuse võimalike vastandlike mõjude pärast;
Deplores the lack of policy coordination in the euro zone and draws attention to the divergence in fiscal policies of the Member States in the euro zone and is concerned about possible antagonistic effects of such a lack of coordination;
avaldab kahetsust puuduste üle makromajandusliku koordineerimise praeguses raamistikus majandus- ja rahandusministrite nõukogus, samuti liikmesriikide vahelise koordineerimatuse üle; kutsub komisjoni üles viima läbi uuringut seoses suurema majanduspoliitilise koordineerimise majanduslike eeliste ja puudustega; kutsub üles aktiivsemale makromajanduslikule dialoogile majandus- ja rahandusministrite nõukogu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa tööturu osapoolte vahel Kölni protsessi alusel;
Regrets deficiencies in the current framework of macroeconomic coordination within the ECOFIN Council, as well as the lack of coordination among the Member States; calls on the Commission to carry out a study concerning the economic advantages and limitations of greater economic policy coordination; calls for a more active macro-economic dialogue under the Cologne process between ECOFIN, the European Central Bank, and the European social partners;
palub nõukogul korrigeerida makromajandusliku koordineerimise ajakava, et anda Euroopa Parlamendile piisavalt aega omapoolse panuse esitamiseks;
Calls on the Council to adjust the timetable for macroeconomic coordination to enable the Parliament to have sufficient time to submit its contribution;
kutsub eurorühma esimeest üles esitama üksikasjaliku tegevusplaani ettepanekut oma ametiajaks, milles on selgelt määratletud tema eesmärgid ja plaanitud meetmed; ootab korrapäraseid aruandeid saavutatud täitmistaseme kohta;
Calls on the Eurogroup chairman to propose a detailed action plan for the duration of his term of office, clearly defining his objectives and planned measures; expects regular reports on the level of implementation achieved;
palub liikmesriikidel võtta EÜ asutamislepingu artikli 99 kohane kohustus pidada oma majanduspoliitikat ühise huvi küsimuseks ja seda poliitikat paremini koordineerida; tuletab liikmesriikidele meelde, et paremini koordineeritud poliitika ja poliitikate sobivam kombinatsioon võiksid parandada nende poliitikate koondtulemust; nõuab riigi majanduspoliitika poolt ELi tasandile avaldatava mõju ja majanduspoliitika ühiseks huviks pidamise kohustuse suuremat teadvustamist ning selle poliitika koordineerimist;
Calls upon the Member States to assume their obligation under Article 99 of the Treaty to regard their economic policies as a matter of common concern and to coordinate those policies; reminds the Member States that better coordinated policies and a better policy mix could improve the aggregate result of their policies; calls for more awareness of the impact of national economic policy at the EU level and of the obligation to consider economic policy of common interest and to coordinate such policy;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa tööturu osapooltele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, and the European social partners.
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 projekti kohta, III jagu – Komisjon (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD) )
European Parliament resolution on Draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, Section III – Commission (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD) )
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eelkõige selle artikli 272 lõike 4 eelviimast lõiku;
having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 272(4), penultimate subparagraph, thereof,
võttes arvesse Euroopa Liidu 2006. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 15. detsembril 2005 ELT L 78, 15.3.2006.
having regard to the general budget of the European Union for the financial year 2006, as finally adopted on 15 December 2005 OJ L 78, 15.3.2006.
võttes arvesse komisjoni poolt 12. aprillil 2006 esitatud Euroopa Liidu 2006. eelarveaasta paranduseelarve nr 2/2006 esialgset projekti ( SEK(2006)0490 );
having regard to Preliminary draft amending budget No 2/2006 of the European Union for the financial year 2006, which the Commission presented on 12 April 2006 ( SEC(2006)0490 ),
võttes arvesse nõukogu poolt 21. aprillil 2006 koostatud paranduseelarve nr 2/2006 projekti (8513/2006 – C6-0127/2006 );
having regard to Draft amending budget No 2/2006, which the Council established on 21 April 2006 (8513/2006 – C6-0127/2006 ),
võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ( A6-0181/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets ( A6-0181/2006 ),
arvestades, et paranduseelarve nr 2/2006 projekti eesmärk on kirjendada 2006. aasta eelarvesse ülejääk 2005. eelarveaastast summas 2,41 miljardit eurot;
whereas Draft amending budget No 2/2006 aims to enter in the 2006 budget the surplus from the financial year 2005, amounting to EUR 2 410 million;
arvestades, et selle ülejäägi kaks põhielementi on kavandatust suuremad tulud (1,292 miljardit eurot) ja kavandatust väiksemad kulud (1,077 miljardit eurot);
whereas the two main elements of this surplus are an over-registering in revenue of EUR 1 292 million and an under-spending in expenditure of EUR 1 077 million;
arvestades, et maksete assigneeringute alakasutamine on varasemate aastatega võrreldes kokku vähenenud umbes 1%ni eelarvest, s.t jäi kasutamata ainult 1,077 miljardit eurot ELi 2005. aasta 105 684 048 940 euro suurusest eelarvest;
whereas the under-spending of payment appropriations, compared to the years before, has decreased overall to about 1% of the budget, i.e. only EUR 1 077 million of the total EU 2005 budget of EUR 105 684 048 940 were not used;
arvestades, et põllumajanduses oli kasutamata jäänud summa 157 miljonit eurot, mis moodustab 48,510 miljardist eurost 0,3%; struktuurifondide osas oli vastav summa 58 miljonit eurot (0,2%) 32,641 miljardi euro suurusest kogusummast; välistegevuse valdkonnas ulatus näitaja 181 miljoni euroni (3,5%) 5,171 miljardi euro suurustest kogutoetustest; halduses oli vastav näitaja 66 miljonit eurot (1,0%) kokku 6,292 miljardist eurost ja ühinemiseelse strateegia osas 463 miljonit eurot (13,5%) kokku 3,428 miljardist eurost;
whereas for agriculture, the sum not spent amounted to EUR 157 million, or 0,3%, of EUR 48 510 million, for structural funding it was EUR 58 million (0,2%) of a total EUR 32 641 million, for external action it amounted to EUR 181 million (3,5%) of the total allowance of EUR 5 171 million, for administration it was EUR 66 million (1,0%) of a total EUR 6 292 million and for pre-accession strategy it amounted to EUR 463 million (13,5%) of a total of EUR 3 428 million;
arvestades, et 2004. aastaga võrreldes on üldiselt märkimisväärselt paranenud assigneeringute kasutamine struktuurifondide osas, kus 2004. aastal jäi kasutamata 232 miljonit eurot ehk 0,7% 34,451 miljardi euro suurusest kogueelarvest, ja sisepoliitika osas, kus 2004. aastal jäi kasutamata 50 miljonit eurot (0,7%) kokku 7,432 miljardist eurost;
whereas, compared to 2004, there have been considerable general improvements in the uptake of allocations in the fields of structural funds, where in 2004, EUR 232 million or 0,7% of the total budget of EUR 34 451 million were not spent, and internal policies, where an amount of EUR 50 million (0,7%) of a total of EUR 7 432 million was left unused in 2004;
arvestades, et olukorda annab veel parandada, eriti välistegevuse valdkonnas, kus 2005. aastal jäi kasutamata 181 miljonit eurot, mis on 3,5% koguassigneeringutest, ja ühinemiseelse strateegia valdkonnas, kus kasutamata jäänud summa on 2004. aastaga võrreldes suurenenud 463 miljoni euroni, mis moodustab 13,5% algselt kavandatud summast,
whereas there is still some room for improvement, especially in the field of external action, where EUR 181 million equalling 3,5% of the total allowance were not spent in 2005, and in pre-accession strategy where the amount unused, compared to 2004, has actually gone up to EUR 463 million or 13,5% of the allowance initially planned;