natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et maailma paljud piirkonnad kannatavad juba praegu maailma keskmise temperatuuri tõusu mõjude käes, ning arvestades, et hiljutiste teaduslike tõendite põhjal võib oletada, et ELis kokku lepitud pikaajaline eesmärk hoida soojenemine alla 2 °C (võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega) ei pruugi olla piisav, et vältida kliimamuutuse olulisi negatiivseid mõjusid;
whereas many areas in the world have already been affected by the effects of an increase in global average temperatures, and whereas the latest scientific evidence suggests that the EU's agreed long-term goal of limiting warming to +2°C compared to pre-industrial levels might not be sufficient to avoid significant negative effects of climate change,
arvestades, et eelnimetatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 4. hindamisaruandes väidetakse, et maailma keskmine temperatuur on viimase saja aasta jooksul tõusnud 0,74 °C ning juba õhku paisatud kasvuhoonegaaside tõttu jätkab tõusu umbes 0,7 °C võrra; ning arvestades, et aruande kohaselt tõuseb maailma keskmine temperatuur sel sajandil hinnanguliselt 1,8-4 °C olenevalt ühiskonna arengust;
whereas the abovementioned IPCC 4th Assessment Report states that the global mean temperature has risen by 0,74 °C over the last 100 years and will continue to increase by about 0,7 °C due to greenhouse gas (GHG) emissions already emitted; whereas the report also estimates a further increase in the global mean temperature of between 1,8 and 4 °C during this century, depending on the development of society,
arvestades, et tööstusriigid kannavad peamist vastutust kasvuhoonegaaside heitkoguste atmosfääri kogunemise eest; arvestades, et kõige tugevamini mõjutab ebastabiilsem kliima vaeseimaid riike ja elanikkondi;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of GHG emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
arvestades, et 25 enim saastavat riiki toodab 83 % maailma kasvuhoonegaaside heitmetest ning heitkogused inimese kohta arenenud riikides on mitu korda suuremad kui arenguriikides;
whereas the 25 biggest polluter countries account for 83% of global GHG emissions, and the emissions per capita in developed countries are many times higher than those of developing countries,
arvestades, et tegevusetusest põhjustatud majandus-, sotsiaalseid ja tervisekulusid hinnati Stern Reviews vastavat 5–20 protsendile maailma SKTst aastas; arvestades, et UNFCCC ja Euroopa Komisjoni hinnangul vähendaks mõistlik kliimapoliitika maailma SKT kasvu aastas vaid murdosa võrra eeldatud kasvust, kõigest 0,12 %–0,19 %, võtmata arvesse keskkonnale ja tervisele tõusvaid kõrvaltulusid ja parendatud energiavarustuse kindlust;
whereas the economic, social and health costs of inaction were estimated in the Stern Review to correspond to 5-20% of global GDP per year; whereas according to the UNFCCC and the European Commission the cost of sound climate policy would reduce annual global GDP growth by only a fraction of the expected growth, at between 0,12 and 0,19%, without taking into account the ancillary environmental and health benefits or improvements in energy security,
arvestades, et nii IPCC kui ka Sterni aruannetes kinnitatakse, et arenguriigid on kliimamuutusest eriti ohustatud, sest nad on selle suhtes rohkem avatud ja vastuvõtlikud; arvestades, et inimtegevusest põhjustatud kliimamuutusel on kahjulikud tagajärjed põllumajandusele ja hüdrosüsteemidele, metsadele, kalandusele, tervisele ja majanduslikule infrastruktuurile, ning arvestades, et selline mõju teravdab vaesust ja kujutab tõsist ohtu aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;
whereas both the IPCC and Stern reports confirm that developing countries are particularly threatened by climate change because of their higher exposure and vulnerability; whereas human-induced climate change will result in harmful impacts on farming and hydrological systems, forests, fisheries, health and economic infrastructure and whereas such impacts will exacerbate poverty and pose a serious threat to the achievement of the Millennium Development Goals,
arvestades, et Maailmapanga hinnangul on vaja aastas 10–40 miljardit USA dollarit, et muuta areng arenguriikides kliimamuutusest sõltumatuks, ning arvestades, et sissemaksete hulka sihtotstarbelistesse kohanemisfondidesse prognoositakse ulatuvat ainult 150–300 miljoni USA dollarini;
whereas the World Bank estimates that USD 10-40 billion will be required annually in order to 'climate proof' development in the poorest countries and whereas contributions to dedicated adaptation funds so far are only projected to amount to between USD 150 and USD 300 million per year,
arvestades, et on hädavajalik sõlmida heitkoguste vähendamise pikaajalisi eesmärke käsitlev ulatuslik rahvusvaheline kokkulepe, et tagada investeerimiskindlus väikesel hulgal kasvuhoonegaase tekitavatesse tehnoloogiatesse ja energiasäästu ning vältida investeeringuid nende eesmärkidega kokkusobimatusse energiainfrastruktuuri,
whereas a broad international agreement on long-term targets for emission reductions is absolutely essential to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency, and to avoid investments in incompatible energy infrastructure,
nõuab tungivalt, et EL kinnitaks Bali kliimakonverentsil ja edaspidi oma juhtivat rolli ja püüaks saavutada konkreetset koostööd ning lepiks selle kohtumise ajaks kokku kõik vajalikud läbirääkimisvolitused, et luua realistlik raamistik 2012. aasta järgseks rahvusvaheliseks kliimakokkuleppeks, mis on kooskõlas kliimamuutuse mõju vähendamisega alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; on seisukohal, et EL saab kinnitada oma juhtivat rolli, saates Balile mitmed riigipead, mis samal ajal annaks teada, et kliimamuutus on mitmetahuline probleem ning et selle üle ei peaks arutama ainult keskkonnaministrid;
Urges the EU to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the forthcoming Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial levels; considers that the EU can assert its leading role by sending a number of heads of governments to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should be debated not only by environment ministers
pikaajaline eesmärk hoida maailma keskmise temperatuuri tõus alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, mis tähendab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist 2050. aastaks kogu maailmas vähemalt 50 % võrra võrreldes 1990. aasta tasemega;
a long-term goal of limiting average global temperature increase to less than 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
siduvad sihtarvud kõigile tööstusriikidele;
binding targets for all industrialised countries,
laiem osalemine vähendamispüüdlustes, eelkõige kiiresti areneva majandusega riikide poolt õiglaste ja proportsionaalsete eesmärkide kaudu;
broader participation in reduction efforts, in particular by emerging economies through fair and proportionate targets,
ülemaailmne saastekvootidega kauplemise süsteem;
a global 'cap and trade' system,
tugevdatud rahastamismehhanism kohanemiseks, erilise tähelepanuga veevarudele;
strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
mõjusad stiimulid, sealhulgas vajaduse korral turupõhised vahendid, et vältida raadamist ja maakasutusest tingitud heitkoguseid, kaasa arvatud säästvate põllumajandustavade edendamine;
effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
puhta arengu, tehnosiirde ja selle kasutamise rahastamis- ja muud vahendid;
financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
kokkulepe hiljemalt 2009. aastaks;
agreement by 2009 at the latest;
rõhutab, et ressursside säästva kasutuse ja heitkoguste vähendamise sihtarvud peavad rajanema pikaajalisel eesmärgil; on arvamusel, et praegustele teadmistele tuginedes on ülioluline, et ülemaailmsed heitkogused saavutaksid tipu 10 järgmise aasta jooksul, et CO2 ekvivalendi kontsentratsioon atmosfääris oleks jätkuvalt alla 450 miljondiku mahuosa ning et kasvuhoonegaaside heitkogused langeksid sellisele tasemele, mis jääks püsima tänu looduslike neeldajate absorbeerimisvõimele;
Emphasises that targets for a sustainable use of resources and emission cuts must be based on the long-term goal; considers that, in the light of current knowledge, it is imperative that global emissions should peak within the next ten years, that the CO2-eq concentration in the atmosphere be maintained below 450 ppm, and that GHG emissions continue to decline to a level which can be sustained by the absorption capacity of natural sinks;
kutsub üles tõsiselt arvesse võtma teadusringkondade hoiatust, et maailma soojenemise piiramist 2 °C-ga, mis on juba iseenesest raske ülesanne, ei hakataks pidama ohutusstandardiks, sest sellega kaasnevad ikkagi äärmiselt tõsised mõjud ja tagajärjed;
Calls for due account to be taken of the warnings of the scientific community to the effect that the already difficult task of limiting global warming to 2°C does not in itself constitute a safety standard, since it still entails extremely serious effects and consequences;
tuletab meelde, et tööstusriigid, sealhulgas need, kes veel ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud, peavad kliimamuutusega maailma tasandil võitlemisel täitma juhtivat rolli ning kohustuma vähendama heitkoguseid vähemalt 30 % võrra aastaks 2020 ning 60–80 % võrra aastaks 2050 (võrreldes aastaga 1990); usub, et tulevases režiimis tuleks ette näha pikaajalise eesmärgi saavutamine kuni aastani 2050 ja vaheeesmärgid iga viie aasta tagant, milleks kehtestatakse kohustuslikud sihtarvud, mida vaadatakse läbi uusimate teaduslike teadmiste põhjal;
Recalls that industrialised countries, including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990; believes that the future regime should foresee a pathway up to 2050 in line with the long-term goal, with compliance at five-year intervals with intermediate targets, where binding targets should be set and reviewed on the basis of the latest scientific knowledge;
tervitab sellega seoses eelnimetatud 8. ja 9. märtsil 2007. aastal toimunud Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi sihtarvu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 30 % võrra 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega, tingimusel et muud arenenud riigid võtavad endale samasugused kohustused ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad annavad panuse, mis on vastavuses nende kohustuste ja suutlikkusega, ning tunnustab ELi võetud kohustust – olenemata sellest, kas sõlmitakse ülemaailmne kokkulepe pärast 2012. aastat algava perioodi kohta – vähendada aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes;
Welcomes in this connection the EU target adopted at the abovementioned European Council of 8-9 March 2007 of a 30% reduction of GHG emissions from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities, and acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce GHG emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020;
rõhutab, et märkimisväärset CO2 heitkoguste vähenemist saab saavutada ainult rahvusvaheliselt, kaasates tööstusriikide peamised heitkoguste tekitajad ning tagades hiljuti tööstusriikideks saanud riikide osalemise;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can only be achieved on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
on arvamusel, et EL ja teised tööstusriigid peaksid abistama arengumaid säästvate ja tõhusate tehnoloogiate kasutuses kaasrahastamisega, sealhulgas ametliku arenguabi kaudu, ning suutlikkuse tõstmise meetmetega, et majanduslikult kõige enam arenenud riigid nende hulgas saaksid alustada heitkoguste või süsinikuintensiivsuse vähendamist niipea, kui nende areng seda lubab, kuid hiljemalt 2020. aastal;
Considers that the EU and other industrialised countries should assist developing countries in the deployment of sustainable and efficient technologies by means of co-financing, including Official Development Assistance (ODA), and capacity-building measures in order for the more economically advanced among them to be able to begin emission or carbon intensity reductions as soon as their development permits, at the latest by 2020;
tuletab meelde, et oma hiljutises aruandes poliitikakujundajatele tunnustab valitsustevaheline kliimamuutuste rühm tuumaenergia rolli kui võimalust kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks; usub, et kus see on õigustatud, tuleks energiavajadusi rahuldada kõigi saadavalolevate süsinikuvabade allikate või vähese heitkogusega tehnoloogiate – kaasa arvatud tuumaenergia – abil;
Recalls that the IPCC in its recent report for policy makers acknowledges the role of nuclear energy as an option for reducing greenhouse gas emissions; believes that, where reasonable, energy needs should be met from all available carbon-free sources or low-emission technologies, including nuclear energy;
on arvamusel, et vajalik on ka julgustada lahenduste leidmist, mis võimaldavad saavutada kasvuhoonegaaside 30 %lise vähendamise eesmärgi aastaks 2020;
Considers that it is also necessary to encourage solutions making it possible to attain the objective of reducing GHG emissions by 30% by 2020;
tunneb muret troopiliste metsade kiire raadamise pärast, mis põhjustab umbes 20 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest, ning negatiivse mõju pärast maailma looduslike neeldajate absorbeerimisvõimele ja bioloogilisele mitmekesisusele ning vaeste riikide elanikkonna elatisele, ning kutsub seetõttu üles selliste stiimulite intensiivsemale arvestamisele arenguabi andmisel Euroopa ja muu maailma poolt;
Is concerned about the pace of tropical deforestation accounting for some 20% of global GHG emissions and the negative impact on the global absorption capacity of natural sinks and biodiversity as well as on the livelihoods of poor communities, and calls, therefore, for more intensive incorporation of such incentives in the allocation of development aid by donors in Europe and worldwide;
on arvamusel, et sellised stiimulid peaksid vastama riigi võrdlusalusele (milles on arvesse võetud varaseid meetmeid) ning nendega peaksid kaasnema ökoloogilised kriteeriumid, jätkusuutlikkuse normid ja hea valitsemistava tagamine; on jätkuvalt arvamusel, et neeldajatega absorbeeritud süsinikdioksiidi hüvitussüsteemi ajutine iseloom tähendab seda, et riigid peavad vastutama nende püsimise eest, kui neid kasutatakse siduvate sihtarvude saavutamiseks;
Considers that such incentives would need to be in reference to country specific baselines (taking into account early action) and be accompanied by ecological criteria, rules on sustainability and guarantees of good governance; maintains that the temporary nature of sink credits means countries must carry liability for their permanence when they are used for compliance with binding targets;
rõhutab tööstusriikide moraalset kohustust pakkuda suuremat rahalist ja suutlikkuse tõstmiseks vajalikku tuge ohtude vähendamiseks ja kliimamuutusega kohanemiseks madala sissetulekuga haavatavates riikides prognoositaval ja ühtsel viisil; nõuab eelkõige ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames olemasolevate rahaliste vahendite tugevdamist, näiteks kohanemisfond, vähimarenenud riikide fond, kliimamuutuste erifond ja Ülemaailmse Keskkonnafondi strateegiline prioriteet kohanemisel;
Emphasises the moral obligation on industrialised countries to provide increased financial and capacity-building support for risk reduction and adaptation to climate change in low-income vulnerable countries in a predictable and coherent manner; calls, in particular, for the strengthening of existing funds under the UNFCCC such as the Adaptation Fund, the Least Developed Countries Fund (LDCF), the Special Climate Change Fund (SCCF) and the GEF's Strategic Priority on Adaptation (SPA);
kinnitab taas oma toetust puhta arengu mehhanismide jätkuvale kasutamisele kui vahendile, mille abil arendada kliimasõbralikke tehnoloogiaid; rõhutab, et tingimused puhta arengu mehhanismi jätkamiseks ja edasiarendamiseks pärast 2012. aastat tuleb luua niipea kui võimalik; rõhutab vajadust parandada tõhusust rangemate jätkusuutlikkuse kriteeriumide, parandatud juhtimistava ja lihtsustatud haldusmenetluste abil, ning võimalikku liikumist valdkondliku puhta arengu mehhanismi suunas; rõhutab siiski, et korvamismehhanismina on see vaid ajutine lahendus ning eesmärk peab jääma samaks: kehtestada ülemaailmne saastekvootide ülemmäär, mis põhineb õiglasel ja proportsionaalsel kvootide eraldamisel; toetab Kyoto protokolli raames kokku lepitud põhimõtet, mille kohaselt riigisisest vähendamist tuleb täiendada paindlike mehhanismide kasutamisega;
Reconfirms its support for the continuing use of the Clean Development Mechanism (CDM) as a means of promoting climate-friendly technologies; emphasises that conditions should be created as soon as possible for the continuation and further development of the CDM beyond 2012; highlights the need to improve effectiveness through stricter sustainability criteria, improved governance, simplified administrative procedures and the possible movement towards sectoral CDM; emphasises however that, as an offset mechanism, it is only a temporary solution and the goal should remain to establish a global carbon cap based on a fair and proportionate allocation of quotas; maintains the principle agreed under the Kyoto Protocol that the use of flexible mechanisms must be supplemental to domestic reductions;
kutsub komisjoni üles, selleks et täiustada puhta arengu mehhanismi, Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamisel algatama uut suunda metsastamise ja metsa uuendamise projektide ning jätkusuutlike metsamajandusprojektide eest antavate heitkoguste lubatud ühikute hindamisel;
Calls on the Commission, when revising the European Union Emission Trading Scheme (EU ETS), in order to improve the CDM, to initiate a change of course in the assessment of emission credits for afforestation and reforestation projects and sustainable forest management projects;
kordab oma nõudmist lisada lennunduse ja meretranspordi heitkogused rahvusvahelistesse kasvuhoonegaaside vähendamise kohustustesse 2012. aastale järgnevaks ajavahemikuks;
21, Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international GHG reduction commitments for the post-2012;
avaldab kahetsust, et Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) ei ole olnud valmis leidma ühtegi õiguslikku vahendit, et piirata lennundusest tulenevaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kuigi see ülesanne anti ICAOle juba üle 10 aasta tagasi;
Regrets that the ICAO has not been prepared to find any kind of legal instrument to limit greenhouse gas emissions from aviation even though this task was already given to the ICAO more than 10 years ago;
on mures, et järjest suuremat osa maailma ressurssidest kasutatakse karjakasvatuseks; tuletab meelde ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 2006. aasta novembri aruannet "Livestock's Long Shadow", mille järgi lihatööstus ja karjakasvatus annavad hinnanguliselt 18 % kogu maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest; rõhutab, et rahvusvaheline kliimakokkulepe ajavahemikuks pärast 2012. aastat peaks sisaldama ka jätkusuutliku karjakasvatuse raamistikku;
Is concerned that a growing proportion of the earth's resources are used for livestock raising; recalls the report of the Food and Agriculture Organization of November 2006 entitled 'Livestock's Long Shadow', which estimates that the meat industry and livestock raising account for 18% of the world's total GHG emissions; stresses the need for an international post-2012 climate agreement to include a framework for sustainable livestock production;
teeb ettepaneku läbi vaadata, kui suurel määral oleks võimalik lõpetada prügimägede tegevus, millest üle maailma eraldub aastas õhku kuni 60 miljonit tonni metaani, ning kasutada neid energia tootmiseks, et vähendada kasvuhooneefekti ja ohtu inimestele;
Proposes reviewing the extent to which rubbish dumps, which emit up to 60 million tons of methane per year worldwide, can be decommissioned and used to produce energy in order to reduce the greenhouse effect and dangers to human beings;
tunnistab võimalusi, mida loob kliimamuutuse vastu võitlemine, sundides tagant tehnoloogia arengut ja jätkusuutlikumate ühiskondade loomist; leiab, et süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist majanduses käsitlev poliitika pakub olulisi ärivõimalusi paljudes tehnoloogiavaldkondades, nagu energiatõhusus, taastuvad energiaallikad, tehnoloogia jagamine, süsiniku sidumine ja ladustamine jne; kutsub liikmesriike üles tegema edasisi pingutusi, et stimuleerida selliseid investeeringuid ja teha maksusoodustusi puhaste tehnoloogiate alase teadustöö edendamiseks;
Recognises the possibilities that combating climate change brings by forcing technological development and the creation of more sustainable societies; considers that policies to decarbonise the economy will offer significant business opportunities in many technology areas, such as energy efficiency, renewables, sharing technology, carbon capture and storage (CCS) etc.; calls for further efforts by Member States to boost such investment and provide fiscal incentives to encourage research into clean technologies;
on seisukohal, et puhaste tehnoloogiate turuleviimist raskendavad sellised takistused nagu fossiilkütuste toetused, imporditollimaksud ja teadmusbaasi puudumine; nõuab resoluutseid jõupingutusi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames, et kaotada säärased takistused ja kehtestada positiivsed stiimulid investeeringute eest säästvatesse tehnoloogiatesse ning ettevõtlust stimuleerivate mudelite suuremasse kasutusse, eelkõige erakordselt tugevasse ja ulatuslikku partnerlusse tööstusriikide ja kiiresti arenevate riikide vahel;
Considers that the market entry of clean technologies is hampered by barriers, such as subsidies for fossil fuels, import tariffs and lack of a knowledge base; calls for conclusive efforts under the UNFCCC and the Kyoto Protocol to remove such barriers and to put in place positive incentives for investments in sustainable technologies and greater use of entrepreneurial incentive models, in particular exceptionally strong and comprehensive partnership between industrialised countries and emerging economies;
jääb arvamuse juurde, et globaalsete heitkoguste vähendamine ei tohi tuua kaasa teisi ohte, nagu tuumarelva levik või terrorism; usub seepärast, et tuumaenergia peaks jääma väljapoole puhta arengu mehhanismi ja ühisrakendust või muid mehhanisme, mille eesmärk on anda heitkoguste vähendamise eest arengumaades hüvitust;
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; believes, therefore, that nuclear power should remain excluded from the CDM and Joint Implementation (JI) or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;