natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab transpordipoliitika ja laiema hulga keskkonnaküsimustega tegelemise tähtsust kliimamuutuse vastu võitlemisel; toetab poliitika väljatöötamist, mis vähendaks ebavajalikku transporti mitmesuguste meetmete abil ja nõuab põhjaliku strateegilise keskkonnamõju hindamise teostamist üleeuroopalistele transpordivõrkudele;
Emphasises the importance of transport policy for fighting climate change and addressing a broader set of environmental concerns, advocates policies that reduce unnecessary transport through a variety of measures and calls for Trans-European Transport Networks to be subject to a thorough strategic environmental impact assessment;
palub liikmesriikidel kiirelt laiendada omavahel ühendatud ja koostalitlusvõimelist üleeuroopalist transpordivõrku, pidades eriti silmas uute liikmesriikide vajadusi, tehes seda tõhusa, säästliku ja keskkonnasõbraliku transpordipoliitika raames; palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada asjakohast poliitikat, et täielikult ära kasutada keskkonnasõbralike ja arukate transpordisüsteemide ning tehnoloogiainnovatsiooni potentsiaali;
Calls on the Member States rapidly to expand the interconnected, interoperable Trans-European Transport Networks with particular regard to the needs in the new Member States within an efficient, sustainable and environmentally friendly transport policy; calls on the Commission and the Member States to apply the appropriate policy mix in order fully to exploit the potential of environmentally friendly, intelligent transport systems and technological innovations;
tunnistab, et majanduskasvu ja tööhõivet käsitlev ELi strateegia on kasulik, kuid rõhutab samal ajal, et mitte kõik ELi kodanikud ei ole sellest kasu saanud; rõhutab, et globaliseerumisega ja demograafiliste küsimustega toimetulekuks on äärmiselt tähtis varustada inimesed vajalike oskuste ja võimalustega, et meelitada rohkem inimesi tööturule ning muuta töötamine reaalseks valikuvõimaluseks kõigile, eelkõige meetmete kaudu, mis on suunatud inimestele, kes on tööturult kõige rohkem eemaldunud;
Recognises that the EU Strategy for Growth and Jobs is showing benefits, but stresses, at the same time, that not all EU citizens have benefited thereunder; stresses that in order to face globalisation and the challenge of demographic change it is of the utmost importance to provide people with the necessary skills and opportunities in order attract more people into the labour market and make work a real option for everyone, especially through measures targeting people who are furthest away from the labour market;
rõhutab, et vaba liikumise ja mobiilsuse tagamiseks tööturul peab nõukogu viivitamatult vastu võtma direktiivid tööaja korralduse, ajutiste töötajate töötingimuste ja pensioniõiguste kaasaskantavuse kohta ning läbi vaatama nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise kohta EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64.
Stresses that in order to ensure free movement and mobility on the labour market, the Council needs to adopt the directives on the organisation of working time, working conditions for temporary workers and the portability of pension rights and should revise Council Directive 94/45/EC of 22 September 1994 on the establishment of a European Works Council OJ L 254 , 30.09.1994, p.64.
; rõhutab, et Euroopa tööturu mobiilsusega seotud takistuste kõrvaldamine tagab Euroopa tööjõu parema kaitse; märgib, et EL peab püüdma seletada kodanikele laienemist, integratsiooni, solidaarsust ja tööjõu liikuvust tõhusalt ühendava lähenemisviisi eeliseid;
without delay; stresses that the removal of barriers to mobility on the European labour market allows greater protection for the European workforce; notes that the European Union must make an effort to explain to citizens the benefits of an approach that effectively combines enlargement, integration, solidarity and labour mobility;
kinnitab veel kord, et Euroopa ei saa endale lubada praegusi kõrgeid töötuse näitajaid; märgib, et Euroopa sotsiaalne mudel ei saa jääda puutumatuks mujal maailmas asetleidvatest murrangulistest sündmustest; on seisukohal, et demograafilise probleemi lahendamiseks ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks peab Euroopa Liit püüdlema reformide teostamise poole tööturul ja hoolekandesüsteemis, et tugevdada inimeste motivatsiooni töötada ning pakkuda neile võimalusi ja oskusi tulla toime muutustega ning soodustada nende tagasipöördumist palgatööle; juhib tähelepanu sellele, et oma konkurentsivõime säilitamiseks maailmatasandil peab EL viima läbi suure hulga reforme; usub, et ettevõtete ja töötajate vahelise usalduse tase, mis on vajalik nimetatud tegevuse teostamiseks, suureneb sotsiaalse dialoogi tihenedes; rõhutab kui oluline on kaitstud paindlikkust käsitlevate kokkulepitud ühiste põhimõtete rakendamine igakülgsel ja tasakaalustatud viisil nii töötajate ja kui ka tööandjate jaoks;
Reaffirms that Europe cannot afford the present high unemployment figures; notes that the European social model will not remain untouched by the upheavals that are happening worldwide; takes the view that, in order to face demographic challenge and secure sustainable public finances, Europe must pursue reforms of the labour markets and welfare systems so as to strengthen the incentives to work and provide people with the opportunities and skills to cope with change and facilitate their return to paid work; points out that, in order to maintain its competitiveness on the world scene, the European Union must undertake numerous reforms; believes that the level of trust between enterprises and workers that is needed for this course of action will increase as the social dialogue intensifies; underlines the importance of implementing the agreed common principles of flexicurity in a comprehensive and balanced way for both employees and employers;
rõhutab, et nii tööandjad kui töötajad nõuavad üha rohkem paindlikku töötamist, ja avaldab toetust kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete tasakaalustatud kogumi vastuvõtmisele; tuletab meelde, et haridus, kvalifikatsioonid ja koolitus mängivad rolli paremas tööhõivepoliitikas ning lastehoiu võimaluste pakkumist tuleb pidada üheks eeltingimuseks eelkõige naiste osalemise suurendamisele tööturul; ergutab liikmesriike süvalaiendama neid ühiseid põhimõtteid riiklikke reformikavasid käsitlevasse konsultatsiooni tööturu osapooltega ning rõhutab töö- ja eraelu tasakaalustamise, kõigi jaoks võrdsete võimaluste edendamise, koolituse ja ümberõppe, aktiivse tööturupoliitika, asjakohase sotsiaalkaitse ja tööturu killustatuse kaotamise meetmete keskset rolli tööalaste õiguste tagamisel kõikidele töötajatele;
Stresses that flexible working is increasingly demanded by both employers and employees, and supports the adoption of a balanced set of common principles regarding flexicurity; recalls that education, qualification and training form part of best employment policy and that childcare infrastructure is to be regarded as one of the preconditions for increasing participation, particularly by women in the labour market; encourages the Member States to mainstream these common principles in consultation with the social partners regarding their NRPs, and highlights the central role of work-life balance measures, the promotion of equal opportunities for all, training and retraining, active labour market policies, adequate social protection and the breakdown of labour market segmentation by ensuring employment rights for all workers;
tunnistab paindliku, mobiilse, turvalise ja tõhusalt toimiva tööturu panust sotsiaalse kaasatuse tagamisse ühiskonna kõigile rühmadele töövõimaluste loomise kaudu; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid hindaksid ja parandaksid töötamist käsitlevaid eeskirju ning investeeriksid haridusse, elukestvasse õppesse ja aktiivsesse tööturupoliitikasse, et luua tööhõive kõrge taseme saavutamiseks ja tööjõu liikuvuse jaoks parimad võimalused; rõhutab, et on vaja tõsta noorte põhioskuste taset, ennetada koolist väljalangemist ja vähendada ebakindlaid töökohti ning hõlbustada kõigi sotsiaalset ja tööturule integreerumist; juhib tähelepanu asjaolule, et 21. sajandi infoühiskonda ja teadmistepõhist majandust arvesse võttes on digitaalsel kaasatusel äärmiselt oluline tähtsus, eriti ebasoodsamas olukorras isikutele, eakatele ja ääremaadel asuvate maapiirkondade elanikele;
Acknowledges the contribution of flexible, mobile, secure and efficiently functioning labour markets to social inclusion through the creation of employment opportunities for all groups in society; urges the Member States, therefore, to assess and improve employment regulations and invest in education, lifelong learning and active labour market policies so as to create the best possible conditions for high employment and labour mobility; emphasises the need to raise the basic skills of young people, prevent early school leaving, reduce precarious jobs and enhance the social and labour integration of all; points out that in the context of the 21st century's information society and knowledge-based economy, digital inclusion is of outstanding importance, particularly with regard to the disadvantaged, the elderly and the inhabitants of remote rural areas;
märgib, et mõnedes liikmesriikides on võetud kasutusele miinimumpalga mõiste; soovitab, et teised liikmesriigid võiksid kasu saada saadud kogemusi uurides; kutsub liikmesriike tagama kõigile isikutele ühiskonna- ja majanduselus osalemise eeltingimuste kaitse ning kehtestama eelkõige nt miinimumpalka sätestavad normid või muud õiguslikult ja üldiselt siduvad eeskirjad või vastavalt riiklikele traditsioonidele normid kollektiivlepingutes, mis tagavad täisajaga töötajatele inimväärset elu võimaldava sissetuleku;
Notes that some Member States have introduced the concept of a minimum wage; suggests that other Member States might benefit from studying their experience; calls on the Member States to safeguard the preconditions for social and economic participation for all and, in particular, to provide for regulations on such matters as minimum wages or other legal and generally binding arrangements or through collective agreements in accordance with national traditions that enable full-time workers to make a decent living from their earnings;
tunneb heameelt komisjoni teatise "Ettepanek ühenduse Lissaboni programmi kohta aastateks 2008–2010" üle, milles pakutakse välja enam prioritiseeritud programm vaid 10 peamise eesmärgiga, mille saavutamine jääb ajavahemikku 2008–2010; rõhutab siiski, et Lissaboni strateegia poolt pakutav peamine võimalus seisneb erinevate reformi vajaduste ja majandus-, keskkonna ja tööhõivevahendite ühendamises ühte reformikavasse; palub seetõttu komisjonil jääda selle sidusa ja integreeriva poliitiliste vahendite kombinatsiooni juurde ning seda mitte lõhkuda üksikute poliitiliste meetmete poole liikumisega;
Welcomes the Commission Communication on a Proposal for a Community Lisbon Programme 2008-2010 in that it proposes a more prioritised programme with only ten key objectives, which can be delivered during the period 2008-2010; underlines, however, that the major opportunity offered by the Lisbon Strategy is that of interconnecting different reform necessities and economic, environmental and employment instruments into a single reform agenda; calls on the Commission, therefore, to retain that coherent and integrative policy-mix approach and not to dismantle it by a move towards isolated policy measures;
tervitab komisjoni pingutusi bürokraatia vähendamisel, eelkõige eesmärgiga aidata VKEsid ning parandada õigusloome mõju hindamist; taunib samal ajal asjaolu, et Euroopa Parlament ja komisjon ei ole ikka jõudnud kokkuleppele nõutava mõjuhinnangu tüübi suhtes; sellega seoses kordab oma nõuet sõltumatu välise kontrolliga mõjuhinnangu osas;
Welcomes the Commission's efforts to reduce bureaucracy, in particular with a view to helping SMEs, and to improve legislative impact assessment; at the same time, deplores the fact that Parliament and the Commission have still not reached agreement on the type of impact assessment required; in that connection, reiterates its call for independent, external scrutiny of impact assessments;
tervitab komisjoni eesmärki vähendada ettevõtete halduskoormust; ootab konkreetseid viiteid selle eesmärgi saavutamise kohta, tagades samal ajal hea valitsemistava tingimused; rõhutab, et kõik valitsustasandid saavad nimetatud eesmärgi saavutamisele kaasa aidata ja peaksid seetõttu olema kaasatud asjaomaste poliitiliste otsuste langetamisse; nõuab seoses bürokraatia vähendamise ja Euroopa õigusloome lihtsustamisega selget järelevalvet, eesmärgiga selgitada välja mil määral liikmesriigid Euroopa õigusaktide poolt pakutavat tegevusruumi tegelikult kasutavad, et võtta arvesse riiklikke eripärasid ja uuenduste kitsaskohti nimetatud õigusaktide ülevõtmisel;
Welcomes the Commission's target of reducing the administrative burden on business; looks forward to receiving concrete indications of how that target is being achieved while ensuring conditions of good governance; stresses that all levels of government can contribute to achieving that target and should therefore be involved in related policy decisions; calls, in connection with reducing bureaucracy and simplifying European legislation, for clear monitoring with a view to determining to what extent the leeway offered by European legislative acts is actually exploited by the Member States to take account of national specificities and innovation bottlenecks when transposing them;
on seisukohal, et liikmesriigid koos sidusrühmadega riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on peamised osalejad Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisel; juhib tähelepanu, et riigid, mis on avatud välisele konkurentsile, viivad läbi reforme ja püüdlevad eelarve tasakaalu ning samuti kõrge kvaliteediliste avaliku- ja erasektori investeeringute poole, on kasvanud kõige rohkem ja loonud enim töökohti; tunneb kahetsust Lissaboni strateegia endiselt nõrga nähtavuse pärast paljude liikmesriikide sisepoliitikas; on seisukohal, et kõikide majanduslike sidusrühmade mobiliseerimine on oluline selle tõhusa rakendamise tagamiseks; usub eriti, et tööturu osapoolte, riikide parlamentide, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kodanikuühiskonna parem kaasamine parandab Lissaboni strateegia tulemusi ja soodustab avalikku arutelu asjakohaste reformide üle; toetab komisjoni ettepanekut liikmesriikidele süvendada koostööd liikmesriikide ja piirkondlike parlamentidega, korraldades samas iga-aastaseid arutelusid nende riiklike reformikavade rakendamise üle;
Considers that Member States, together with stakeholders at national, regional and local level, are the main actors in delivering the Lisbon Strategy objectives; points out that those countries which are open to external competition, implementing reforms and pursuing budgetary balance, as well as high-quality public and private investment, are the ones that have experienced the greatest growth and created the most employment; regrets the fact that visibility of the Lisbon Strategy remains weak in the national politics of many Member States; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensuring its effective implementation; in particular, believes that a better involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities, and civil society would improve the results of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; supports the Commission's proposal to the Member States to deepen the collaboration with national and regional parliaments, while providing for annual debates on the implementation of their NRPs;
rõhutab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning sidusrühmade kaasamise tähtsust edusammude ulatuse ja innovatiivse olemuse seisukohast; tervitab sellega seoses Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja Regioonide Komitee suurt huvi Lissaboni strateegia jälgimise vastu;
Stresses the importance of the commitment of regional and local authorities and stakeholders to both the range and the innovative character of achievements; welcomes, in this context, the strong interest of the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions in monitoring the Lisbon Strategy;
tuletab meelde, et koondsuuniste näol on tegemist tähtsa kooskõlastamisvahendiga ja ühtse raamistikuga erinevate liikmesriikide jaoks oma riiklike reformikavade suunas püüdlemisel; on seisukohal, et analüüsid ja tagasiside liikmesriikide poolt näitavad, et suunised toimivad, kuid siiski on vaja teha parendusi uute majandus- ja tööhõive tingimustega kohanemiseks ja võrdlusuuringute teostamiseks liikmesriikide vahel; nõuab näitajate ja eesmärkide üldisemat kohaldamist ja rakendamist;
Recalls that the integrated guidelines provide an important instrument of coordination and a common framework for diverse Member States to pursue their own national reform agendas; considers that analysis and feedback from Member States show that the guidelines are working, but that improvements are nevertheless needed when it comes to adapting to new economic and employment conditions as well as following up (benchmarking) the Member States; calls for a more comprehensive application and implementation of indicators and targets;
tervitab komisjoni koostatud aruandeid riikide kohta; nõuab siiski süstemaatilisemat lähenemist, mis tooks välja nii edusammud kui ka puudused; toetab komisjoni ettepanekut viia sisse "teravdatud tähelepanu nõudvate küsimuste" süsteem kui osa mitmepoolsest järelevalveprotsessist, andes samuti võimaluse liikmesriikidele täiustada vastavalt oma riigi poliitikat;
Welcomes the country reports drawn up by the Commission; calls, however, for a more systematic approach which highlights successes as well as shortcomings; supports the Commission's proposal to introduce particular "points to watch" as part of multilateral surveillance, also providing a chance to improve national policy responses;
tervitab seetõttu Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadise kohtumise otsust leevendada jälgitavate andmete vähesust ning lasta Regioonide Komiteel koostada järelevalveuuring "Majanduskasvu ja tööhõive strateegia",, hõlmates 104 ELi piirkonda ja linna, mis jagavad oma arvamusi Lissaboni strateegia rakendamise kohta – uurimus esitatakse Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisel kohtumisel; rõhutab, et nimetatud uuring näitab, kas struktuurifondide vahendite eraldamise sätestamine aitab suunata suurema osa struktuurifondide kulutustest innovatsiooni- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisele; ootab nimetatud Lissaboni strateegia piirkondliku tasandi lisandväärtuse uuringu hindamist;
Welcomes, therefore, the Spring 2006 European Council decision to remedy the lack of monitoring data by instructing the Committee of the Regions to draft a study monitoring the "Growth and Jobs Strategy", which involved 104 EU regions and cities sharing their views on the implementation of the Lisbon Strategy – a study to be presented to the Spring 2008 European Council; underlines that the study shows whether the Structural Funds" earmarking provision helps channel a greater share of Structural Fund expenditure towards innovation and environmental goals; awaits the evaluation in the study of the added value of the regionalisation of the Lisbon Strategy;
on arvamusel, et Lissaboni strateegia edukuse mõõtmise viisid või edasiliikumise mõõtmise näitajad üldisemalt ei ole sugugi iseenesestmõistetavad; on siiski kindlal seisukohal, et edu ja ebaedu mõõtmine ei saa piirduda üksnes selliste majandusnäitajatega nagu SKT/RKT, kuna need näitavad – parimal juhul – jõukuse loomist konkreetsel ajavahemikul, kuid ei väljenda isegi mitte usaldusväärset teavet ühiskonna jõukuse taseme kohta ning ei anna kaugeltki mitte vihjeid selle kohta, milliste sotsiaalsete ja keskkonnakulude arvelt jõukus lisandub;
Believes that it is not at all self-evident how to measure the success of the Lisbon Strategy or, more generally speaking, which indicators would be appropriate ways to measure "progress"; takes the definite view, however, that monitoring successes and failures cannot be restricted to economic indicators such as GDP/GNI alone, since they are – at best – indicators of wealth creation over a given period, but do not even give reliable information about the level of wealth in a society, and far from give any hint of the social and environmental costs at which such additional wealth creation comes;
tervitab seetõttu komisjoni erinevate peadirektoraatide poolt võetud ülesandeid arendada uusi ja kvalitatiivseid näitajaid; nõuab tungivalt nimetatud näitajate – olgu need seotud kas sotsiaalse dimensiooniga, nagu vaesuse näitaja, või keskkonnadimensiooniga, nagu bioloogilise mitmekesisuse näitaja – kasutamist riiklike reformikavade läheneval hindamisel ja nende lisamist komisjoni järelevalvesse, luues sellega täielikum kogum näitajaid Lissaboni strateegia edu mõõtmiseks;
Welcomes, therefore, the work undertaken by various Commission Directorate Generals in developing new qualitative indicators; urges that those indicators – whether they relate to the social dimension, like the poverty indicator, or the environmental dimension, like the biodiversity indicator – be used in upcoming evaluations of the NRPs and incorporated in the Commission's monitoring, thereby creating a more complete set of indicators to measure the success of the Lisbon Strategy;
nõuab tungivalt, et tagataks kolme ELi institutsiooni vajalik koostöö ja täielik kaasatus Lissaboni strateegia järelevalve valdkonnas; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon tunnustaksid rolli, mida etendab Euroopa Parlament, kes kontrollib tähelepanelikult Lissaboni strateegia ja riikide reformikavade kulgemist, tagab Lissaboni eesmärkide tarbeks ulatuslike eelarvevahendite eraldamise ning teeb tihedat koostööd riikide parlamentidega oluliste õigusaktide kehtestamisel;
Insists on guarantees of proper cooperation between, and full involvement of, the three EU institutions in the follow-up to the Lisbon Strategy; urges the Council and the Commission to acknowledge the role of the European Parliament, which is closely monitoring the Lisbon Strategy and NRPs, ensuring important budgetary resources for the Lisbon goals and cooperating closely with national parliaments on important legislative provisions;
Euroopa Parlamendi 20. veebruari 2008. aasta resolutsioon majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste osa): uue etapi käivitamine (2008–2010) ( KOM(2007)0803 – 2007/2275(INI) )
European Parliament resolution of 20 February 2008 on the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (Part: broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community): Launching the new cycle (2008–2010) ( COM(2007)0803 – 2007/2275(INI) )
võttes arvesse komisjoni teatist majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste kohta (2008-2010) ( KOM(2007)0803 , V osa)
having regard to the Commission communication on Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2008-2010) ( COM(2007)0803 , Part V),
võttes arvesse komisjoni teatist majanduskasvu ning tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia rakendamise kohta liikmesriikides ja piirkondades ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu ajavahemikus 2007-2013 ( KOM(2007)0798 );
having regard to the Commission communication on Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013 ( COM(2007)0798 ),
võttes arvesse liikmesriikide esitatud 27 riiklikku Lissaboni reformikava;
having regard to the 27 Lisbon National Reform Programmes (NRPs) as presented by the Member States,
võttes arvesse 2000. aasta märtsis, 2001. aasta märtsis ja 2005. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumiste eesistujariigi lõppjäreldusi;
having regard to the Presidency conclusions following the meetings of the European Council in March 2000, March 2001, and March 2005,
võttes arvesse komisjoni majanduskasvu ja töökohtade loomise kompleksseid suuniseid (2005–2008) ( KOM(2005)0141 ) (komplekssed suunised);
having regard to the Commission Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008) ( COM(2005)0141 ) (the Integrated Guidelines),