natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm ( KOM(2010)0758 lõplik). , ning arvestades, et vaesus peegeldab lubamatult ebavõrdset rikkuste, sissetulekute ja ressursside jaotamist eduka majandusega Euroopas; arvestades, et finants-, majandus- ja sotsiaalkriis on kõige karmimalt puudutanud kõige kaitsetumaid elanikkonnarühmi, nagu vanurid ja puuetega inimesed; arvestades, et Euroopa Liidus praegu või edaspidi võetavad kokkuhoiumeetmed ei tohi eelkõige avalikke teenuseid ja sotsiaalabi puudutavate eelarvekärbete tõttu kahjustada tööhõivet ja sotsiaalkaitset, raskendada kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnarühmade olukorda ega ähvardada töötuse, ebakindluse või vaesusega miljoneid inimesi, kes seni veel suutsid oma elu ja vajadustega toime tulla oma palga või vanaduspensioni abil; arvestades, et kriisiga toimetulekuks võetavate sotsiaalse aktiveerimise meetmete tingimuste ja sanktsioonide karmistamine suurendab kõige kaitsetumate elanikkonnarühmade raskusi ajal, mil pakutakse vähe inimväärseid töökohti; arvestades, et vaeste ja rikaste vaheline lõhe kriisi käigus üha laieneb;
Commission communication entitled ‘European Platform against Poverty and Social Exclusion’, ( COM(2010)0758 ). ; whereas poverty is the unacceptable reflection of an uneven distribution of wealth, income and resources in a prosperous European economy; whereas the most vulnerable groups, such as the elderly and people with disabilities, have been those most severely affected by the financial, economic and social crisis; whereas the austerity measures currently being taken in the EU, and those to be taken in the future, must not undermine employment and social protection, worsen the situation for the most disadvantaged or put at risk of unemployment, economic insecurity or poverty millions of people who were previously still managing to live on, and meet their basic needs from, their wages or retirement pensions, notably as a result of cuts in public service and social assistance budgets; whereas the application of tougher conditions and penalties as part of social activation policies designed to address the crisis is exacerbating the difficulties faced by the most vulnerable people at a time when few decent jobs are on offer; whereas the gap between rich and poor is continuing to widen as a result of the crisis;
Põhiõiguste rikkumine
Violations of fundamental rights
B. arvestades komisjoni põhiõiguste harta rakendamise uut strateegiat, mille eesmärk on eelkõige edendada kõige halvemas olukorras olevate inimeste juurdepääsu põhiõigustele; arvestades, et põhiõiguste hartat tuleb järgida tervikuna ning et suur vaesus kujutab endast põhiõiguste rikkumist ja riivab tõsiselt inimväärikust, soodustades inimeste sildistamist ja ebaõiglust; arvestades, et sissetulekutoetuse süsteemide keskne eesmärk peab olema inimeste vaesusest väljatoomine, võimaldades neil elada inimväärselt;
B. whereas the Commission’s new strategy for implementing the Charter of Fundamental Rights aims, inter alia, to improve access to fundamental rights for the most disadvantaged; whereas the Charter must be respected in its entirety, and whereas severe poverty represents a violation of human rights and a serious erosion of human dignity and encourages stigmatisation and injustice; whereas the key objective of income support schemes must be to lift people out of poverty and enable them to live in dignity;
Täitmata kohustused
Commitments not honoured
C. arvestades, et vaatamata 23. ja 24. märtsil 2000. aastal Lissaboni tippkohtumisel vastu võetud eesmärgile kaotada vaesus ELis 2010. aastaks ning 7.–9. detsembri 2000. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumisel Nice’is sõlmitud kokkuleppele teha selles valdkonnas olulisi edusamme, on aastatel 2000–2008 vaesus ja sotsiaalne tõrjutus suurenenud ning laienenud uutele ühiskonnarühmadele; arvestades, et vaesuse ja tõrjutuse vähendamine ja kaasava majanduskasvu käivitamine on võimalik üksnes juhul, kui võideldakse ebavõrdsuse ja diskrimineerimise vastu ning kui on tagatud riikide majanduse areng ja solidaarsus ühiskonna kõige nõrgemate rühmadega ning riigi heaolu õiglane ja piisav jagunemine;
C. whereas poverty and social exclusion increased and involved new social categories between 2000 and 2008 despite the undertakings given by the Union in relation to the target, set at the Lisbon summit of 23 and 24 March 2000, of eradicating poverty in the EU by 2010, and the progress which the Nice European Council of 7 and 9 December 2000 agreed should be made; whereas it is impossible to reduce poverty and social exclusion, or to boost inclusive growth, if nothing is done to combat inequality and discrimination, or if countries’ economies do not develop and there is no solidarity with the weakest groups in society, that is, if national wealth is not shared fairly;
D. arvestades, et vaesuseoht puudutab otseselt maapiirkondi ja eriti väikesi põllumajandusettevõtteid ning noori põllumajandustootjaid, kes on ohustatud majanduskriisi mõjudest ja tooraine hinna ülemäärasest kõikumisest;
D. whereas the risk of poverty directly affects rural communities and especially small farms and young farmers threatened by the effects of the economic crisis and by excessive fluctuations in commodity prices;
20 miljonit inimest
20 million people
E. arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia viie peamise eesmärgi hulka kuulub paindlik eesmärk (st ilma võimalike sanktsioonideta eesmärk) vähendada 20 miljoni võrra vaesusest ohustatute arvu, mille mõõtmiseks kasutatakse kolme liikmesriikide poolt kokku lepitud näitajat (sotsiaaltoetuste maksmise järgne vaesusriski määr, suure materiaalse puuduse indeks ja inimeste osakaal, kes elavad väga madala tööhõivega või töötutes leibkondades), ning arvestades, et kui võrrelda 116 miljonit vaesuseohus inimest ja 42 miljonit suures materiaalses puuduses elavat inimest, siis see eesmärk, mis kindlasti tunnustab vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise olulisust, tähendab algusest peale miljonite inimeste tähelepanuta jätmist Euroopas, jättes poliitikast välja kõige nõrgemad, pidades silmas kvantitatiivseid tulemusi; arvestades, et kui ei alustata esmajoones kõige raskemini lahendatavatest olukordadest, siis elluviidav poliitika nendeni ei jõuagi; arvestades, et vaesuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm on üks seitsmest Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatusest;
E. whereas one of the five major objectives of the Europe 2020 strategy is the soft target – i.e. not coupled with sanctions – of reducing the number of people at risk of poverty by 20 million, on the basis of three indicators agreed upon by the Member States (the at-risk-of-poverty rate after social transfers, the severe material deprivation index and the percentage of people living in jobless households or households with very low work intensity); whereas, although this target acknowledges the importance of combating poverty and social exclusion, the figures of 116 million people at risk of poverty and 42 million living in conditions of severe material deprivation mean that, from the outset, it reflects the abandonment of millions of people in Europe, with the associated risk of generating threshold effects which exclude the most vulnerable people from the scope of policies geared to measurable results; whereas, if the most intractable situations are not addressed from the outset, the policies implemented will have no impact on them; whereas the European Platform against Poverty is one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy;
F. arvestades sotsiaalse ebavõrdsuse suurenemist mõnes liikmesriigis, mis tuleneb eelkõige majanduslikust ebavõrdsusest tulu ja rikkuse jaotumisel, ebavõrdsusest tööturul, sotsiaalsest ebakindlusest ja ebavõrdsusest juurdepääsul riigi sotsiaalteenustele, nagu sotsiaalkindlustus, tervishoid, haridus, õigus ja teised teenused;
F. whereas social inequality is increasing in some Member States, in particular as a result of economic inequality in terms of income and wealth distribution, labour market inequalities, social insecurity and unequal access to the social functions of the state, such as welfare, health, education and the legal system;
Majanduse ja vaesuse suhe
Relationship between the economy and poverty
G. arvestades, et vaesus, mille tase on ELi liikmesriikides kõrge juba palju aastaid, mõjutab üha enam majandust, pärsib majanduskasvu, suurendab avaliku sektori eelarvepuudujääki ja vähendab Euroopa konkurentsivõimet, mis omakorda toob kaasa vaesust ja eelkõige pikaajalist tööpuudust, mis puudutab iga kolmandat töötut, kusjuures olukord on veelgi halvem nõrgema majandusega riikides; arvestades, et sotsiaalsete õiguste säilitamine ELis on vaesuse vastu võitlemisel väga oluline;
G. whereas poverty – which has been running at a high level in the EU Member States for many years – is having a steadily increasing impact on the economy, is detrimental to growth, increases public budget deficits and undermines the EU’s competitiveness, and whereas these factors in themselves create poverty and unemployment, particularly long-term unemployment, which affects one-third of the jobless, and whereas this situation that is worse in the more economically vulnerable countries; whereas the preservation of social rights in the European Union is crucial to any attempt to address poverty;
H. arvestades, et vaesus, mis on võrreldav inimõiguste rikkumisega, peegeldab jõupingutusi, mida tuleb veel teha, et saavutada Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3 nimetatud eesmärgid;
H. whereas poverty can be classed as a human rights violation and is thus proof of the effort still needed to achieve the aims set out in Article 3(3) of the Treaty on European Union;
I. arvestades, et igasugune säästupoliitika peab olema läbimõeldud ja võimaldama peamiste poliitiliste prioriteetide valdkonnas antitsüklilisi investeeringuid;
I. whereas any stringent budgetary policy needs to be intelligent, with scope for counter-cyclical investment in major policy priorities;
J. arvestades, et struktuurireformide vastuvõtmine on oluline Euroopa konkurentsivõime tagamisel, töökohtade loomisel ja vaesusega võitlemisel;
J. whereas structural reforms must be adopted in order to keep Europe competitive, create jobs and fight poverty;
Mitmemõõtmeline vaesus
Multidimensional poverty
K. arvestades, et vaesus on mitmetahuline nähtus, millega võitlemiseks on vaja integreeritud tegevusplaani, mis võtaks arvesse erinevaid eluetappe ja inimeste mitmemõõtmelisi vajadusi ning tagaks samas neile võimaluse kasutada õigusi, ressursse ja teenuseid, nagu need on kajastatud sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise avatud koordinatsiooni meetodi ühistes eesmärkides (2006), et katta põhivajadused ja ennetada sotsiaalset tõrjutust;
K. whereas poverty is a multi-faceted problem requiring an integrated response which is tailored to different stages of life and to people’s multidimensional needs, and which is also based on guaranteeing access to rights, resources and services, as reflected in the common objectives of the Open Method of Coordination for social protection and social inclusion (2006), in order to meet basic needs and prevent social exclusion;
L. arvestades, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) on edukalt avalikkuse teadlikkust ja poliitilist tahet suurendanud;
L. whereas the 2010 European Year against Poverty and Social Exclusion was successful in raising public awareness and encouraging political commitment;
Inimväärne töö / vaesed töötajad
Decent work/the working poor
M. arvestades, et majanduskasv ja tööhõive, isegi kui on tegu kvaliteetse tööhõivega, ei võimalda iseenesest töötajatel vaesusest üle saada, et tööturu killustatus on suurenenud, et töö- ja elutingimused on eriti finantskriisi ajal oluliselt halvenenud, et töötingimused on muutunud üha ebakindlamaks ja seda tuleb vältida, et viimastel aastatel on üha enam hakatud kõnelema nn vaeste töötajate fenomenist, kuid see on endiselt probleem, mida ei võeta piisavalt tõsiselt võrreldes ülesannetega, mida see meie ühiskonnale pakub, ning et vaeste töötajate arv on märkimisväärselt kasvanud, kusjuures 8% töötajatest elab vaesuses ja 22% töötavatest inimestest on vaesuseohus
M. whereas growth and employment – even in a decent job – alone are not sufficient to lift people out of poverty, and whereas the labour market has become increasingly fragmented, working and living conditions have deteriorated considerably, particularly in the wake of the financial crisis, and work has become much less secure – a trend which must be combated; whereas the problem of the working poor has gained increasing recognition in recent years, but does not yet appear to be being addressed to an extent commensurate with the challenges it represents for our societies; whereas the number of working poor has grown considerably in recent years, with 8% of the working population living in poverty and 22% of those at risk of poverty holding jobs
EUROSTAT (2009), „Sotsiaalkaitsekomitee hinnang Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalsele mõõtmele“ (10. veebruar 2011). ; arvestades, et juurdepääs väärikaile ja võrdväärseile töötingimustele on samm edasi pidurdamaks perekondade ja üksikisikute vaesust ja sotsiaalset tõrjutust;
EUROSTAT (2009), ‘SPC Assessment of the social dimension of the Europe 2020 Strategy’, 10 February 2011. ; whereas the availability of decent, egalitarian working conditions is a step towards reducing poverty and social exclusion among families and people living alone;
N. arvestades, et madala kvalifikatsioonitasemega või kvalifikatsioonita isikud on tööturul suuremas ohus ning sattuvad sagedamini ebakindlale ja madala palgaga tööle ning vaesusse;
N. whereas, nevertheless, people with few or no qualifications are more exposed to labour market hazards, insecure and poorly paid employment, and poverty;
O. arvestades, et kodutus on üks vaesuse ja puuduse äärmuslikemaid vorme ning üks probleemidest, mis on kõigis liikmesriikides lahenduseta; arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriikides üldiselt on eri põhjustel palju kodutuid inimesi, mis nõuab erimeetmeid nende integreerimiseks ühiskonda; arvestades, et Eurobaromeetri andmetel on ligi üks eurooplane neljast arvamusel, et üks peamisi vaesuse põhjuseid on korraliku elukoha ülemääraselt suur hind, ning ligi üks eurooplane üheksast arvab, et vaesus takistab juurdepääsu korralikule elukohale; arvestades, et kui isik kaotab oma kodu, siis riigiasutused kaotavad selle isikuga kontakti, ja see mitte ainult ei takista tema abistamist, vaid näitab ka seda, et isik on jõudnud äärmise tõrjutuse etappi;
O. whereas homelessness is one of the most extreme forms of poverty and deprivation, and a problem which remains unresolved in all the Member States; whereas, for various reasons, most of the Member States now have large numbers of homeless people, necessitating specific measures with a view to integrating them into society; whereas, according to Eurobarometer, almost one European in four regards the excessive cost of decent housing as one of the main causes of poverty, and almost nine Europeans in ten believe poverty makes it harder to gain access to decent housing; whereas public authorities may lose contact with their citizens if the latter lose their housing, and whereas this not only makes it much harder to help them, but is also indicative of an advanced stage in the process whereby an individual becomes excluded from society;
P. arvestades, et vaesust mõjutavad samuti sotsiaalteenuste, nagu tervis, kultuur, elukoht ja haridus, kättesaadavus ja kvaliteet;
P. whereas the accessibility and quality of social services such as health care, cultural services, housing and education are additional factors that have an impact on poverty;
Q. arvestades, et elukoha või korraliku elukoha puudumine kahjustab rängalt inimväärikust, mille tagajärjed kõigile muudele õigustele on märkimisväärsed;
Q. whereas homelessness – or not having a decent home – severely erodes human dignity and has major consequences in relation to all other rights;
Esmavajalike kaupade ja teenuste ostukorv
Basket of basic goods and services
R. arvestades, et vaesuspiir 60% tasemel riigi mediaanpalgast on suhtelise vaesuse esmane, asjakohane ja vajalik näitaja, kuid seda tuleks riiklikul tasemel täiendada esmavajalike kaupade ja teenuste ostukorvi mõiste ja arvutusega (mis on vaid esmane vastus vaesusse sattunud inimeste konkreetsele olukorrale) ning 2010. aasta juunis tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) poolt kokku lepitud mõistetega (vaesusoht, materiaalne puudus ja väga madala tööhõivega leibkond), et vastata riikliku poliitika vajadustele;
R. whereas the poverty threshold of 60% of median national income is a compelling, helpful and necessary indicator of relative poverty, but should be complemented by other indicators such as the concept and calculation of a ‘basket of basic goods and services’ at national level (which is merely a short-term response to the specific situation of people suffering from poverty) and those agreed by the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council (EPSCO) in June 2010 (risk of poverty, material deprivation and households with very low work intensity) in response to public policy needs;
S. arvestades, et sotsiaalkaitse, sealhulgas miinimumsissetuleku tagamise skeemid, on nüüdisaegsete demokraatlike riikide aluselement, mis tagab olulisel määral inimõigused, mis lubavad sotsiaalset, majanduslikku, poliitilist ja kultuurilist osalemist ühiskonnas ja millel on võtmeroll kriiside mõju piirava majandusliku stabilisaatorina ja kogu eluea jooksul toimiva sissetulekute ümberjaotajana, mis kaitseb sotsiaalsete riskide eest ning hoiab ära ja leevendab vaesusse langemist ja sotsiaalset tõrjutust kõigis eluetappides;
S. whereas social protection, including minimum income systems, is a basic element of modern democracies that substantially guarantees the human right to social, economic, political and cultural participation in society and plays a key role in stabilising the economy by limiting the impact of crises, and in redistributing resources at every stage of life, while also affording protection against social risks and preventing and alleviating poverty and social exclusion, throughout the life cycle;
T. arvestades, et OECD andmetel jääb 20–40% sotsiaaltoetustest kasutamata;
T. whereas, according to the OECD, the proportion of social benefits unclaimed ranges from 20% to 40%;
U. arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on peamised sotsiaalsed tegurid, mis määravad tervisliku seisundi
U. whereas poverty and social exclusion remain a key social determinant of health
V. arvestades, et kindlad ühiskonnarühmad, nagu üksikvanemaga perekonnad, eakad naised, vähemused, puuetega inimesed ja kodutud, on kõige haavatavamad ja vaesuse ohus;
V. whereas certain sectors of society, such as one-parent families, elderly women, minorities, people with disabilities and the homeless, are among the most vulnerable groups at risk of poverty;
W. arvestades, et mittediskrimineerimise põhimõte on põhiõiguste nurgakivi, kaasa arvatud sotsiaalse päritolu alusel diskrimineerimine;
W. whereas the principle of non-discrimination, including the rejection of social discrimination, is a cornerstone of the system of fundamental rights;
X. arvestades, et meie ühiskonna vananemise tõttu suureneb ülalpeetavate inimeste arv lähitulevikus märgatavalt; arvestades, et eakad, eriti naised, satuvad paljudes riikides nii pensionieaga kaasneva sissetulekute vähenemise kui ka muude põhjuste, näiteks füüsiliselt abist sõltuvaks muutumise, üksinduse ja sotsiaalse tõrjutuse tõttu kõrgendatud vaesuse ohtu; arvestades, et põlvkondadevahelise sideme katkemine on meie ühiskonnas suur probleem;
X. whereas, because our society is ageing, the number of dependent people will increase considerably in the near future; whereas, in a number of countries, elderly people – in particular women – are at greater risk of poverty than the general population as a result of their loss of income on retirement and other factors such as physical dependence, solitude and social exclusion; whereas the breakdown of intergenerational social bonds is a major problem facing our societies;
Y. arvestades, et pensionipoliitika on vaesuse vastu võitlemise alus;
Y. whereas pension policies are crucial to any attempt to address poverty;
Z. arvestades, et naised satuvad vaesusse üldiselt kergemini kui mehed, ja seda erinevatel põhjustel, näiteks soolise diskrimineerimise tõttu töökeskkonnas, mis toob kaasa meeste ja naiste püsiva palgaerinevuse ja sellest tulenevalt pensionierinevuse, aga ajutise töölt eemaloleku tõttu ülalpeetavate eest hoolitsemiseks või diskrimineerimise tõttu töökohal; arvestades, et Euroopas töötab ainult 63% naistest, samas kui töötavate meeste osakaal on 76%, ning arvestades, et ei ole loodud toetusvõrgustikke ega võetud konkreetseid meetmeid, eelkõige mõistliku hinnaga tugiteenuste pakkumiseks, mis aitaksid tööinimestel ühitada pere- ja tööelu;
Z. whereas women are in general more vulnerable to poverty than men, owing to various factors such as gender discrimination at work (which results in a persistent gender pay gap and subsequent pension disparities), career breaks to care for dependants, and labour market discrimination; whereas only 63% of women work in Europe, compared with 76% of men, and whereas there is a lack of support networks and concrete measures to help working people achieve a work/life balance, such as affordable care services;
AA. arvestades, et vaesus mõjutab erinevalt naisi ja mehi ning poisse ja tütarlapsi, kuna vaestel naistel ja tütarlastel on sageli raskem pääseda sobivate sotsiaalteenuste ja sissetuleku juurde;
AA. whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
AB. arvestades, et tegevusprogrammis ei võeta arvesse naisi ja mehi mõjutavaid konkreetseid soospetsiifilisi aspekte ega pöörata piisavalt tähelepanu vaesuse naisekeskseks muutumisele;
AB. whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
AC. arvestades, et meeste ja naiste palgaerinevused viivad erinevusteni kogu elu jooksul teenitud sissetulekutes, mis tähendab, et naised saavad madalamat pensioni ja on seetõttu meestest suuremas püsiva ja äärmise vaesuse ohus: 65-aastastest ja vanematest naistest on vaesusohus 22%, kuid meestest on seda 16%;
AC. whereas the effect of the gender pay gap on lifetime earning indicates that women will have lower pensions and whereas, as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty: 22 % of women aged 65 and over are at risk of poverty as compared to 16 % of men;
AD. arvestades, et 20% lastest elab vaesuse ohus, samas kui kogu Euroopa rahvastiku sama näitaja on 17% ning madala sissetulekuga perekonnad on vaesusest kõige rohkem ohustatud;
AD. whereas 20% of children are at risk of poverty, compared with 17% of the EU’s overall population, and whereas low-income families are one of the groups at greatest risk of poverty;
AE. arvestades, et perepoliitika on hädavajalik vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise poliitika kontekstis;
AE. whereas family policies are an essential part of policies to address poverty and social exclusion;
AF. arvestades, et esimesed kooli poolelijätmise märgid on olulised vaesuse tsükli kordumise signaalid;
AF. whereas the first indications that a young person is likely to drop out of school are an early warning sign of a recurring cycle of poverty;