natgillin/translations-raw huggingface dataset:
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Central Bank and the governments and parliaments of the Member States.
suuliselt vastatava küsimuse B6‑0014/2009 alusel
further to Question for Oral Answer B6‑0014/2009
Ümberasujate päritoluriiki jäetud lapsed
on migrant children left behind in the country of origin
Euroopa Parlamendi resolutsioon ümberasujate päritoluriiki jäetud laste kohta
European Parliament resolution on migrant children left behind in the country of origin
võttes arvesse 20. novembri 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni, eriti selle artikleid 3 ja 20;
having regard to the United Nations Convention on the Rights of the Child of 20 November 1989, in particular its Articles 3 and 20,
võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, eriti selle artikleid 38, 42 ja 45;
having regard to the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of their Families, in particular its Articles 38, 42 and 45,
võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 24;
having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, in particular its Article 24,
arvestades, et töötajate vaba liikumine on kasulik kõikide liikmesriikide majandusele ning pakub Euroopa töötajatele võimaluse majanduslikuks ja isiklikuks arenguks;
whereas the free movement of workers is beneficial for the economies of all Member States and offers to the employees of Europe the chance for economic and personal development,
arvestades, et kõnealust positiivset mõju võib vähendada rände soovimatu kõrvalmõju, mille hulka kuuluvad niisuguste laste kesised elutingimused, kes jäävad päritoluriiki, kui nende vanemad asuvad ümber muusse liikmesriiki;
whereas these positive effects may be reduced by undesired side-effects of migration, among them the poor situation in which children remaining in the country of origin when their parents migrate to another PlaceNameplaceMemberPlaceType State have to live,
arvestades, et tööjõuränne on möödunud aastakümnetel pidevalt kasvanud ning et tänapäeval elab enamik rahvusvahelisi ümberasujaid (64 miljonit) Euroopas;
whereas labour migration has steadily increased over the past decades and nowadays most of the world’s international migrants – 64 million – reside in placeEurope,
arvestades, et rändel on ülimalt suur potentsiaal arengu edendamiseks, kuid nii lähte- kui ka vastuvõtjariikides on ka lahendamata probleeme;
whereas migration has a huge potential to enhance development but there are also unresolved problems in both sending and host countries,
arvestades, et UNICEFi ja sihtasutuse „Social Alternatives” Rumeenias läbi viidud uuringu kohaselt oli 2008. aastal peaaegu 350 000 lapsel vähemalt üks vanematest välismaal tööl ja ligi126 000 lapsel olid mõlemad vanemad rändega seotud;
whereas, according to a study made by UNICEF and Social Alternatives in country-regionplaceRomania, in 2008 almost 350 000 children had at least one parent who was working abroad, and nearly 126 000 were affected by the migration of both parents,
arvestades, et rändel võib olla positiivne mõju lähteriigi majapidamistele, kuna see vähendab raha ülekandmiste ja muude kanalite kaudu vaesust ja suurendab investeerimist inimkapitali;
whereas migration can have a positive impact on households in the sending country, because through remittances and other channels it reduces poverty and increases investment in human capital,
arvestades, et muus liikmesriigis töötavate vanemate mahajäetud laste jaoks on rändel siiski ka võimalikud kahjulikud aspektid, sealhulgas üldise hoolitsuse puudumine nii füüsilise kui ka vaimse tervise mõttes ning vaimse tervisega seotud mõjud, näiteks depressioon, mängimiseks ja arenguks vajaliku vaba aja puudumine, koolist ja kõige üldisemalt hariduselust ja õpingutest kõrvalejäämine, alatoitumus ja laste kuritarvitamine;
whereas, however, for the children that are left behind by parents working in another Member State, there are also possible negative aspects including the risk of general lack of care as regards physical and mental health, and mental-health related effects such as: depression; losing free time to play and develop; lack of school participation and general participation in education and training; malnutrition; and child abuse,
arvestades, et välja on töötatud küll laiaulatuslik poliitika ümberasujate niisuguste laste elutingimuste ja hariduse parandamiseks, kes siirduvad koos oma vanematega sihtriiki, kuid päritoluriiki jäetud laste problemaatikale on samal ajal pööratud vähe tähelepanu;
whereas, while there is a comprehensive policy in place to improve the living conditions and education of migrant children who move with their parents to the country of destination, the phenomenon of children left behind in the country of origin has received little attention,
arvestades, et lapsed jäetakse päritoluriiki sageli seetõttu, et puudub teave sihtriigi pakutavate võimaluste ja eeliste kohta,
whereas children are often left behind in the country of origin due to lack of information on opportunities and benefits offered by the countries of destination,
kutsub komisjoni üles viima läbi uuringu, et hinnata Euroopa tasandil ümberasujate päritoluriiki jäetud laste problemaatika ulatust ja koguda kõnealuse problemaatika kohta kogu ELi hõlmavaid andmeid;
Calls on the Commission to undertake a study to assess the extent of the phenomenon of migrants’ children left in the country of origin at the European level and to collect EU-wide data on this phenomenon;
kutsub liikmesriike üles astuma samme vanemate poolt päritoluriiki jäetud laste olukorra parandamiseks ning hariduse ja ühiskondliku elu osas nende tavapärase arengu tagamiseks;
Calls on the Member States to take steps to improve the situation of the children left by their parents in the country of origin and ensure their normal development in terms of education and social life;
kutsub liikmesriike üles looma koostöömehhanismid, mille abil hoida ära lahus ja üksteisest kaugel elamise kahjulikku mõju perekondadele ja eriti lastele;
Calls on the Member States to set up cooperation mechanisms to prevent the detrimental effects on families, especially children, of living apart and of the distances they have to bridge;
kutsub liikmesriike üles teavitama ümberasujaid paremini nende endi ja nende pereliikmete õigustest vaba liikumise osas ning samuti teabest, mis on olemas riigi ja Euroopa tasandil välismaal elamise ning muus liikmesriigis töötamise tingimuste kohta;
Calls on the Member States to inform migrants better about their rights and the rights of their family members concerning free movement and about the information available at national and European level on living abroad and the terms and conditions of working in another Member State;
kutsub komisjoni üles tegema kõikidele huvitatud osalistele ettepaneku kohaldada asjakohaselt juba olemasolevaid vahendeid nii ümberasujate kui ka nende päritoluriiki jäänud laste aitamiseks;
Calls on the Commission to propose to all interested parties the adequate application of the already existing means to help migrants as well as their children who have not left the country of origin;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaasama aktiivselt tööturu osapooli ja valitsusväliseid organisatsioone meetmetesse, mille eesmärk on parandada ümberasujate laste olukorda;
Calls on the Commission and the PlaceNameplaceMemberPlaceType States to actively involve the social partners and the NGOs in actions targeting the improvement of migrants’ children;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule, Regioonide Komiteele, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning tööturu osapooltele.
Instructs its President to forward this resolution to the Commission, the Council, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee and the social partners.
suuliselt vastatava küsimuse O‑0026/2009 alusel
further to Question for Oral Answer B6‑0015/2009
Esitaja(d): Thijs Berman
by Thijs Berman
Veeressursid, pidades silmas viiendat ülemaailmset veefoorumit Istanbulis 16.–22. märtsil 2009
on water in the light of the 5th World Water Forum to be held in CityplaceIstanbul on 16-22 March 2009
Euroopa Parlamendi resolutsioon veeressursside kohta, pidades silmas viiendat ülemaailmset veefoorumit Istanbulis 16.–22. märtsil 2009
European Parliament resolution on placewater in the light of the 5th World Water Forum to be held in CityIstanbul on 16-22 March 2009
võttes arvesse 1997. aastal Marrakechis, 2000. aastal Haagis, 2003. aastal Kyotos ja 2006. aastal Méxicos toimunud nelja eelmise ülemaailmse veefoorumi lõppdeklaratsioone;
having regard to the final declarations of the first four World Water Fora, held in Marrakech (1997), The Hague (2000), Kyoto (2003) and Mexico (2006),
võttes arvese Dublini konverentsi deklaratsiooni (1992), milles soovitatakse veevarude integreeritud haldamist, tunnistatakse vee väärtust kõikides selle kasutusvaldkondades ja võetakse kasutusele veehinna määramise põhimõte;
having regard to the declaration of the Dublin Conference (1992), which recommends adopting integrated water management and recognises the value of water in all its uses and introduces the principle of water tarification,
võttes arvesse ülemaailmse veenõukogu loomist 1996. aastal eesmärgiga soodustada arutelu rahvusvahelise veepoliitika oluliste küsimuste üle;
having regard to the establishment of the World Water Council in 1966 to stimulate discussions on the implications of international water policy,
võttes arvesse Bonnis 2001. aastal toimunud rahvusvahelise veekonverentsi ministrite deklaratsiooni, milles rõhutatakse pakilist vajadust soodustada kõigi võimalike investorrühmade poolset rahastamist ning täiendada veepoliitika riiklikku rahastamist erakapitali lisamisega ja edendada samal ajal kohaliku tasandi meetmeid;
having regard to the ministerial declaration of the International Water Conference held in Bonn in 2001, which stresses the urgent need to stimulate new financing from every possible category of investor and the need to strengthen public funding of water through the contribution of private capital, while encouraging action at local level,
võttes arvesse Monterrey konverentsi, millel võeti kasutusele ülemaailmse veepartnerluse mõiste, mis tähistab mitmemõõtmelist dialoogi võrsete partnerite vahel, kelle hulka kuuluvad ettevõtted, finantsasutused ja kodanikuühiskond, ning mis võeti kasutusele 2001. aastal Aafrika uues arengupartnerluses, Genovas toimunud G8 kohtumisel ning 2003. aastal Aafrika partnerlusfoorumil;
having regard to the Monterrey Conference, which introduced the concept of a Global Water Partnership as a multidimensional dialogue among equals extending to businesses, financial institutions and civil society, an initiative that was taken up by NEPAD and the G8 in Genoa in 2001 and by the Africa Partnership Forum in 2003,
võttes arvesse Helsingis 1992. aastal sõlmitud ja 1996. aastal jõustunud ELi-ÜRO konventsiooni, millega kehtestati õiguslik raamistik piirkondlikuks koostööks piiriüleste vooluveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise alal;
having regard to the EU-UN Convention, which was adopted in Helsinki in 1992 and entered into force in 1996, and which provides a legal framework for regional cooperation on the protection and use of transboundary watercourses and international lakes,
võttes arvesse New Yorgis toimunud konverentsi aastatuhande arengueesmärkide kohta, mille siht on vähendada 2015. aastaks poole võrra nende inimeste osakaalu, kellel puudub püsiv juurdepääs joogiveele;
having regard to the New York Conference on the Millennium Development Goals, which provided for the halving by 2015 of the proportion of people without sustainable access to safe drinking water,
võttes arvesse ÜRO teist veevarude haldamist käsitlevat aruannet „Vesi, jagatud vastutus”;
having regard to the second UN World Water Development Report, entitled 'Water, a shared responsibility',
võttes arvesse oma 15. märtsi 2007. aasta resolutsiooni kohalike omavalitsuste ja arengukoostöö kohta;
having regard to its resolution of 15 March 2007 on local authorities and development cooperation Texts adopted , P6_TA(2007)0083 . ,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni neljanda ülemaailmse veefoorumi kohta Méxicos (16.–22. märts 2006);
having regard to its resolution of 15 March 2006 on the Fourth World Water Forum in CityplaceMexico City (16-22 March 2006) Texts adopted , P6_TA(2006)0087 . ,
võttes arvesse komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust O-0026/09 viienda ülemaailmse veefoorumi kohta Istanbulis 16.–22. märtsil 2009;
having regard to Oral Question B6-0015/2009 to the Commission on the 5th World Water Forum in placeCityIstanbul from 16 to 22 March 2009,
arvestades, et vee ja kanalisatsiooni puudumine põhjustab igal aastal 8 miljoni inimese surma, rohkem kui miljardil inimesel puudub lihtne ja taskukohane juurdepääs joogiveele ning peaaegu kahel ja poolel miljardil inimesel puudub juurdepääs kanalisatsioonile;
whereas the shortage of water and sanitation is causing 8 million deaths a year, whereas more than one billion people have no convenient access to drink water at an acceptable price and whereas around two-and-a-half billion have no access of sanitation,
arvestades, et 2,8 miljardit inimest elavad piirkondades, mis kannatavad veenappuse all, ning see arv suureneb 2030. aastaks 3,9 miljardini;
whereas 2.8 billion people live in places affected by water tress and whereas this figure will rise to 3.9 billion by 2030,
arvestades, et kliimamuutus ohustab kõige enam vaeseid elanikkonna rühmi, kelle suutlikkus sellega kohaneda on ühtlasi kõige väiksem;
whereas poor populations are the most vulnerable to climate change and are also least capable of adapting to it,
arvestades, et 70 % maailma veetarbimisest ei järgi mingit majandusloogikat, sest põllumajandusvaldkonnas ei maksa keegi vee eest hinda, mis oleks lähedane ressursi hinnale;
whereas 70% of global water consumption is disconnected from any financial logic since, in the agricultural sector, nobody pays a price for water that is close to the cost of the resource,
arvestades, et ratsionaalsed veevarustusteenused ja veemajandus peaksid määratlema hinnataseme, mis hoiab ära vee liigse kasutamise teatud sektorites ja võimaldab investeerida infrastruktuuri hooldamisse ja parandamisse, ning sellele peavad lisanduma kõrvalmeetmed, et tagada õiglane veejaotus ja valitsuste toetus, mis võimaldaks vaestel perekondadel maksta põhilisi vajadusi rahuldava veekasutuse eest;
whereas rational water services and management should determine a level of pricing that avoids an overuse by some sectors and should allow investments to maintain and improve infrastructure, combined with flanking measures to ensure equitable water distribution and government support to enable poor families to pay for their basic water needs,
arvestades, et veele eraldatavad üldised toetused, mis viivad vee hinna kunstlikult alla, toovad kaasa vee liigse kasutamise teatud sektorites ja on üks peamine veepuuduse põhjus;
whereas general water subsidies, resulting in artificially low water prices, lead to overuse by some sectors and are one of the main causes of water shortage,
arvestades, et vee jaotus on äärmiselt ebavõrdne, kuigi see peaks olema üldine põhiõigus, mida kavandatakse ja hallatakse selleks kõige sobivamal kohalikul tasandil;
whereas water distribution is extremely unequal, while it should be a fundamental and universal right, and whereas it is most appropriately determined and managed at local level,
arvestades, et veevarustuse liberaliseerimine ja dereguleerimine arengumaades ja eelkõige vähimarenenud riikides võib range reguleeriva raamistiku puudumise korral tuua kaasa hinnatõusu, mis mõjutab kõige vaesemaid ja vähendab nende jaoks vee kättesaadavust;
whereas liberalisation and deregulation of water distribution in developing countries, and in particular in the Least Developed Countries, without a proper accompanying regulatory framework, can result in price increases that hit the poorest and reduce their access to water,
arvestades, et avaliku ja erasektori partnerlused, kus ranged ja läbipaistvad eeskirjad on ühendatud avaliku sektori omandi ja erainvesteeringutega, võivad seevastu aidata kaasa vee ja kanalisatsiooni kättesaadavuse parandamisele ning tagada kulutõhusa kasutamise;
whereas, however, public-private partnerships, that combine tight and transparent regulations, public ownership and private investment, can result in improved access to water and sanitation, as well as a more cost-efficient use,
arvestades, et vee tõhusa haldamise peamised takistused on järgmised: veele omistatud vähene poliitiline ja majanduslik tähtsus, halb haldamine, ebapiisav õiguslik raamistik, läbipaistvuse puudumine läbirääkimistel ja lepingute sõlmimisel, korruptsioon ning hinnataseme teemalise arutelu puudumine;
whereas the main obstacles to efficient water management are: the low political and financial priority given to water, poor management, an inadequate legal framework, a lack of transparency in negotiating and awarding contracts, corruption and a lack of discussion on price levels,
arvestades, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni sõnul on veele ja kanalisatsioonile ametlikust arenguabist eraldatav osa 9 % kahepoolsest ja 4,5 % mitmepoolsest ametlikust arenguabist ning see on halvasti jaotatud, sest vähimarenenud riigid on saanud nendest vahenditest 24 %, kuigi nemad vajavad seda kõige rohkem;
whereas, according to the OECD, the share of official development assistance (ODA) devoted to water and sanitation is only 9% of bilateral ODA and 4.5% of multilateral ODA and whereas distribution is unsatisfactory since the least developed countries (LDCs), which are the most needy, have only received 24% of funding,
arvestades, et iga kolme aasta tagant korraldatav ülemaailmne veefoorum on võimalus arutada vee ja veevarude haldamisega seotud ülemaailmseid poliitilisi otsuseid ja seada sellealaseid suuniseid,
whereas the World Water Forum, which meets every three years, provides an opportunity for discussion and shaping global policy decisions on management of water and water resources,
kinnitab, et vesi on inimkonna ühine ressurss ja juurdepääs veele peab olema üldine põhiõigus; nõuab kõigi vajalike meetmete võtmist, et tagada enim puudustkannatavatele elanikkonnarühmadele 2015. aastaks juurdepääs veele;
Declares that water is a shared resource of mankind and that access to water should constitute a fundamental and universal right; calls for all necessary efforts to be made to guarantee access to water for the most deprived populations by 2015;
märgib, et vesi on avalik hüvis, mis peab olema avaliku sektori kontrolli all ka siis, kui seda haldab kas osaliselt või täielikult erasektor;
Declares that water is assumed as a public good and should be under public control, irrespective of whether it is managed partly or totally by the private sector;
rõhutab, et veeressursside haldamise poliitika peab ühtlasi kaasama rahvatervise ja keskkonna kaitsmise valdkondi ning ülemaailmne veefoorum peaks aitama kaasa strateegiate väljatöötamisele, mis soodustavad vee kõrgetasemelist kvaliteeti tagavaid majandus- ja põllumajandusarengu vorme;
Stresses that any water management policy should also cover the protection of public health and the environment; stresses also that the World Forum should help to develop strategies conducive to a type of economic and agricultural development that can guarantee a high level of water quality;
soovib selliste vee jaotamise üldiste toetussüsteemide kaotamist, mis ohustavad veeressursside tõhusa haldamise stiimuleid ja soodustavad vee liigset kasutamist, et vabastada vahendid sihipäraseks toetuseks eriti vaestele ja maapiirkonna elanikkonna rühmadele eesmärgiga tagada kõigile juurdepääs taskukohase hinnaga veele;
Calls for the abandoning of systems of general water distribution subsidies, which undermine incentives for efficient water management by creating overuse, to free up funds for targeted subsidies in particular for poor and rural populations, aiming at affordable access for all;
rõhutab, et on otstarbekas asutada ühine veeressursside haldusstruktuur sama valgla ääres asuvate riikide vahel, et luua või tugevdada solidaarsust ja leevendada seeläbi pingeid või lahendada konflikte;
Stresses the value of establishing shared water management bodies where countries share a common basin in order to create or strengthen forms of solidarity conducive to the appeasement of tensions and the resolution of conflicts;
tuletab meelde naiste olulist rolli veevarustuse, veevarude haldamise ja nende kaitsmise valdkonnas;
Draws attention to the vital role of women as regards water supply, management and conservation;
nõuab liikmesriikidelt vaatamata finantskriisile, et nad suurendaksid oma panust ametlikus arenguabis, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid joogiveega varustamise valdkonnas, mille investeerimisvajadused ulatuvad aastas 180 miljardi dollarini;
Calls on the Member States, despite the financial crisis, to increase their contribution to ODA in order to achieve the MDG relating to drink water supplies, whose investment requirement amounts to an annual sum of USD 180 billion;
nõuab, et kümnenda Euroopa Arengufondi raames suurendataks AKV riikidele eraldatavaid Euroopa veerahastu vahendeid ning et arendataks uusi rahastamisvahendeid, kaasa arvatud erasektori vahendeid, ja uuenduslikke partnerlusi, eriti solidaarset rahastamist;
Calls for the resources of the European Water Fund for ACP countries to be stepped up within the 10th EDF and for new forms of funding, including private funding and innovative partnerships, in particular solidarity-based financing, to be developed;
soovib, et kahepoolse ametliku arenguabiga toetataks teatud mitmepoolseid meetmeid, nagu Aafrika veealgatust;
Takes the view that bilateral ODA should support some multilateral measures such as the African Water Initiative;
on seisukohal, et ametlikku arenguabi tuleb kasutada koos kohalike asutuste rahaliste vahendite, vabatahtlike annetuste, pangalaenude ja erasektori kapitaliga, et tagada vee valdkonnas võimalikult terviklik rahastamine;
Considers that ODA should be used in conjunction with the resources of local authorities, voluntary donations, bank loans and private capita, to ensure that funding for the water sector is as comprehensive as possible;
nõuab tagatismehhanismide loomist, mille võiksid välja töötada finantsasutused ja arengukoostöö organisatsioonid, et vastata investorite ettevaatlikkusele veeturul;
Stresses the need to create guarantee mechanisms that can be set up by financial and development institutions to counter investors' caution on the water market;
kinnitab, et riik, kelle ülesanne on määratleda poliitika ja vajalikud vahendid, valida partnerid ja jagada vastutusvaldkonnad, jääb veepoliitikas tähtsaks osalejaks ka siis, kui ta delegeerib rakendamise kohalikele asutustele;
Points out that, in its tasks of determining policies and the necessary resources, selecting partners and allocating responsibilities, while delegating implementation measures to local authorities, the State is still a major stakeholder in water policy;
rõhutab, et veevarude haldamine peaks toimuma detsentraliseeritud, osaleva ja integreeritud lähenemisviisi alusel, mis ühendab kasutajad ja otsustajad veepoliitika kujundamisel kohalikul tasandil;
Stresses that water resource management should be based on a decentralised, participative and integrated approach involving users and decision-makers in the definition of water policy at local level;
kutsub komisjoni üles töötama välja vett käsitlevaid teadlikkuse suurendamise programme nii Euroopa Liidus kui ka ELi partnerriikides;
Calls on the Commission to develop water awareness programmes in the EU and in the EU'S partner countries;