natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et internet on väga tähtis ülemaailmne kommunikatsioonivahend, millel on tohutu mõju kogu ühiskonnale;
whereas the internet is a critical global means of communication with a tremendous impact on society as whole,
arvestades, et interneti haldamine hõlmab muu hulgas põhiõiguste ja -vabaduste kaitse ja tagamise, internetile juurdepääsu ja selle kasutamisega ning selle haavatavusega küberrünnakute suhtes seotud küsimusi;
whereas internet governance involves issues relating to protection and guarantee of fundamental rights and freedoms, access to and use of the internet and its vulnerability to cyber attack, etc.,
arvestades, et küberkuriteod on muutunud järjest suuremaks ohuks info- ja sidetehnoloogial põhinevatele ühiskondadele, ning arvestades, et õhutamine terroristlikele rünnakutele, vihavaenust tingitud kuritegudele ja lapspornole on suurenenud ning ohustavad inimesi, sealhulgas lapsi;
whereas cybercrime is posing an increasing threat to societies that rely on ICT, and whereas incitement to commit terrorist attacks, hate-based crimes, and child pornography have increased and are endangering individuals including children,
arvestades, et küberkuritegude, interneti jurisdiktsiooni ja pilvandmetöötluse ristumine interneti haldamises tekkiva aspektina Euroopa tasandil on väga oluline;
whereas the intersection between cybercrime, internet jurisdiction and cloud computing as an emerging internet governance aspect at the European level is of great importance,
arvestades, et interneti haldamises on domineeriv ja positiivne suunav roll kuulunud siiani erasektorile; arvestades, et üldstrateegia kujundamisel tuleks siiski suurendada avalike asutuste rolli;
whereas, in connection with internet governance, the private sector has so far had a prevailing and positive guiding role; whereas, however, the role of public bodies should be strengthened when defining overall strategy,
arvestades, et valitsustel on suur roll haldamise laiemate aspektide puhul avalike huvide kaitseks, eelkõige põhiõiguste ja -vabaduste kaitseks ja tagamiseks ning seoses interneti turvalisuse, usaldusväärsuse ja töökindlusega, aga erasektor asub olulisele juhtpositsioonile, pakkudes vajalikke investeeringuid, oskusteavet ja ettevõtlusalgatusi;
whereas governments have an important role regarding broader governance aspects in defence of the public interest, in particular to protect and guarantee fundamental rights and freedoms, as well as regarding the security, integrity and resilience of the internet, while the private sector assumes a crucial role in providing the necessary investment, expertise and entrepreneurial initiative,
arvestades, et ülemaailmne Interneti haldamise foorum (IGF) ning mitmesugused riiklikud ja piirkondlikud foorumid pakuvad võimalust interneti paljude huvirühmade dialoogiks;
whereas the global Internet Governance Forum (IGF) and various national and regional fora are important arenas for multi-stakeholder internet policy dialogue,
arvestades, et Euroopa Parlament ja teised Euroopa institutsioonid on pikka aega seisnud selle eest, et internet oleks avatud ülemaailmne avalik hüve,
whereas the European Parliament and the other European institutions have a long-standing commitment to the internet as an open global public good,
on seisukohal, et internet on ülemaailmne avalik hüve ja selle haldamine peaks toimuma üldistes huvides;
Considers that the internet is a global public good and as such its governance should be exercised in the common interest;
tunnistab, et internetil on oluline roll sõnavabaduse, kultuurilise mitmekesisuse, meediapluralismi ja demokraatliku kodakondsuse praktilisel tagamisel, samuti hariduse ja teabele juurdepääsu osas, ja et sel viisil on internet üks peamine vahend demokraatlike väärtuste levitamiseks kogu maailmas;
Recognises that the internet is essential for the practical exercise of freedom of expression, cultural diversity, media pluralism and democratic citizenship, as well as for education and access to information, thus constituting one of the principal vectors for the dissemination of democratic values in the world;
tuletab meelde, et internet on muutunud asendamatuks vahendiks demokraalike algatuste, poliitilise debati, digitaalkirjaoskuse ja teadmiste levitamise edendamisel; kordab, et juurdepääs internetile üheaegselt nii tagab mitme põhiõiguse teostamise kui ka sõltub ise nende teostamisest, sealhulgas, kuid mitte ainult õigus eraelu puutumatusele, andmekaitse, sõna-, väljendus- ja ühinemisvabadus, ajakirjandusvabadus, õigus väljendada oma poliitilisi vaateid, õigus osaleda poliitilises elus, mittediskrimineerimine, õigus haridusele ning kultuurilisele ja keelelisele mitmekesisusele; rõhutab, et seepärast on kõikide tasandite ametiasutustel ja sidusrühmadel üldine kohustus aidata tagada, et iga inimene saaks teostada oma õigust osaleda infoühiskonnas – eelkõige eakad, kellel on rohkem probleeme uute tehnoloogiatega harjumisel –, lahendades samal ajal kahte elektroonilise ajastu probleemi: e-kirjaoskamatust ja demokraatiasisest tõrjutust;
Recalls that the internet has become an indispensable tool for promoting democratic initiatives, political debate, digital literacy and the dissemination of knowledge; reiterates that access to the internet both guarantees and depends upon the exercise of a number of key fundamental rights including, but not limited to, respect for private life, data protection, freedom of expression, speech and association, freedom of the press, political expression and participation, non-discrimination, education and cultural and linguistic diversity; underlines that institutions and stakeholders at all levels therefore have a general responsibility to assist in ensuring that everyone can exercise their right to participate in the information society - particularly the elderly, who face more problems in familiarising themselves with the new technologies - while simultaneously attacking the twin challenges of e-illiteracy and democratic exclusion in the electronic age;
rõhutab eelkõige vajadust tugevdada altpoolt tulevate algatuste ja e-demokraatia arengut, samal ajal tagades oluliste kaitseabinõude võtmist avaliku ja erasektori osalejate kasutatavate uute jälgimis-, kontrolli- ja tsenseerimisviiside vastu, nii et vabadus internetile juurde pääseda ja eraelu kaitse oleksid reaalsed, mitte kujutletavad;
Underlines especially the need to enhance the evolution of ’bottom-up’ approaches and of e-democracy, while simultaneously ensuring that significant safeguards are established against new forms of surveillance, control and censorship by public or private actors, so that the freedom of internet access and the protection of private life are real and not illusory;
toonitab vajadust kaitsta ja edendada Euroopa kultuuripärandit, sealhulgas ka interneti abil; on seisukohal, et internetil on ülioluline osa innovatsiooni soodustamisel ning digitaalse, sotsiaalse ja kultuurilise lõhe vähendamisel Euroopas võrreldes maailma muude piirkondadega; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon mõistab, kui oluline on vähendada nn digitaalset lõhet, ja saab aru interneti haldamisega kaasnevatest arenguprobleemidest; on siiski seisukohal, et tähelepanu tuleb pöörata ka arvukatele eakamatele kodanikele nii arenenud kui ka arenguriikides, kes tunnevad sageli, et nad on selles uues internetimaailmas maha jäetud; märgib, et internet võib olla tulemuslik sotsiaalse kaasamise vahend ja meie eakamad kodanikud tuleb samuti kaasata; nõuab tungivalt meetmete võtmist, et edendada koolitust internetis pakutavate ressursside kasutamise ja kõnealuste ressursside kasutamiseks vajalike kriteeriumide valiku osas;
Underlines the need to protect and promote the European cultural heritage, including through the internet; takes the view that the internet plays a vital role in stimulating innovation and reducing the digital, social and cultural divide in Europe by comparison with other parts of the world; welcomes the fact that the Commission understands the importance of ’bridging the digital divide’ and the development issues involved in internet governance; considers, however, that the focus must also be on the many older citizens in both the developed and developing world who often feel left behind in this new online world; notes that the internet can be an effective tool of social inclusion and that our older citizens must be included; urges that action be taken to promote education on the use of the resources offered by the internet and the selection of criteria on how to use those resources;
tunnistab, et interneti üha intensiivsem kasutamine kodanike, tarbijate, ettevõtete ja ametiasutuste seas tähendab, et sellest kommunikatsioonivahendist on saamas üks ELi siseturu väljakujundamise põhitegur; rõhutab selles kontekstis vajadust asjakohase tarbijate ja intellektuaalomandi õiguste valdajate kaitse järele internetis; rõhutab ühtlasi, et tuleb tagada ka internetikasutajate kodanikuõigused ja -vabadused; tunnistab, et internet on oluline teabevahetuse ja tarbijate õiguste edendamise vahend;
Recognises that the intensified use of the internet by citizens, consumers, companies and authorities implies that this communication instrument is becoming one of the fundamental elements of the completion of the internal market within the EU; stresses in this context the need for appropriate protection of consumers and intellectual property rights holders on the internet; also stresses that internet users’ civil rights and freedoms must be guaranteed; recognises the importance of the internet as a way of providing information on and promoting consumers’ rights;
rõhutab, et interneti haldamine peaks edendama e-kaubandust ja piiriüleseid tehinguid isereguleeruva lähenemisviisi detsentraliseerimise kaudu, eelkõige turule sisenemise tingimuste kehtestamisel uutele konkurentidele;
Emphasises that internet governance should facilitate e-commerce and cross-border transactions by decentralising the self-regulatory roles, especially in setting entry conditions for new competitors;
nõuab hõlpsamat juurdepääsu internetile ja selle arendamist uuemates liikmesriikides, eriti nende maapiirkondades, ja arenguriikides Euroopa Liidu rahastatavate programmide abil; nõuab täiendavalt nendele riikidele suurema mõjuvõimu andmist interneti haldamise poliitika kujundamisel;
Calls for easier access to and development of the internet in newer Member States, particularly in rural areas, and in developing countries, through programmes funded by the European Union; further calls for these countries to be granted greater influence in shaping internet governance policy;
on seisukohal, et kaitsmaks ELi huvi säilitada internet ülemaailmse avaliku hüvena, peaks interneti haldamine põhinema laial ja tasakaalustatud avaliku ja erasektori partnerluse mudelil, vältides mingi konkreetse üksuse või üksuste rühma domineerimist ning riigi- või riigiüleste asutuste katseid interneti infovoogu kontrollida, kuid samal ajal tuleb osa võtta interneti haldamist käsitlevatest ja paljusid sidusrühmi hõlmavatest protsessidest, mis annavad ka edaspidi aluse tõhusale mehhanismile ülemaailmse koostöö edendamiseks;
Considers that, to safeguard the EU interest in maintaining the internet as a global public good, internet governance should be based on a broad, balanced public-private sector model, avoiding dominance by any individual entity or group of entities and attempts by state or supra-national authorities to control the flow of information on the internet, while interacting with multi-stakeholder processes on internet governance which continue to provide an effective mechanism for promoting global cooperation;
rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud väärtused, millele liit on rajatud, on Euroopa Liidu põhiväärtused ja lõppeesmärgid; palub Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel seetõttu tagada, et kogu interneti haldamisega seotud tegevus oleks kooskõlas nende väärtuste ja eesmärkidega, eelkõige niisugustes ülemaailmsetes interneti haldamise foorumites, kus osalevad riigid, kelle väärtused erinevad oluliselt Euroopa omadest; on seisukohal, et konfliktide vältimiseks tuleks nende riikidega tõhustada rahvusvahelist dialoogi interneti reguleerimise küsimustes;
Underlines that the values on which the Union is founded, as expressed in Article 2 of the Treaty on European Union, are core values and end goals of the European Union; calls on the European Commission and the Member States therefore to ensure that all activities related to internet governance comply with these values and goals, in particular in those global internet governance fora where countries whose values differ greatly from those of Europe take part; considers that, in the interest of avoiding conflict, international dialogue should be stepped up with these countries in the area of internet regulation;
on seisukohal, et valitsused peaksid keskenduma küsimustele, mis on väga olulised ülemaailmse interneti-poliitika seisukohast, sest erasektori juhtpositsioon peab rajanema riigi poliitika põhimõtete järgimisel ja kehtivate õigusaktide täitmisel, ning üldiselt lähtuma mittesekkumise põhimõttest, välja arvatud erakorralistel asjaoludel, ja ka sel juhul peaksid nad oma tegevuses austama põhilisi inimõigusi ja järgima proportsionaalsuse põhimõtet;
Considers that governments should focus on issues vital to global internet public policy as private sector leadership needs to be based on respect for public policy principles and existing legislation and otherwise adhere to a principle of non-intervention, except as may be necessary in exceptional circumstances, and that even then their action should respect fundamental human rights and the proportionality principle;
on seisukohal, et valitsused peaksid vältima sekkumist interneti igapäevasesse juhtimisse, hoiduma innovatsiooni ja konkurentsi kahjustamisest ebavajaliku, koormava ja piirava regulatsiooni kaudu ning mitte püüdma kontrollida seda, mis on ja mis peaks jääma ülemaailmseks avalikuks omandiks;
Considers that governments should avoid involvement in day-to-day internet management, abstain from harming innovation and competition by unnecessary, burdensome and restrictive regulation and not try to control what is and should remain a global public property;
palub valitsustel hoiduda internetile juurdepääsu piiramisest tsensuuri, blokeerimise, filtreerimise ja muude vahendite abil ning ka eraõiguslikelt üksustelt niisuguse tegevuse nõudmisest; nõuab kindlalt avatud interneti kaitsmist, et kasutajad saaksid omal valikul teavet saada ja jagada või teenuseid ja rakendusi kasutada, nagu on sätestatud reformitud elektroonilise side õigusraamistikus;
Calls on governments to desist from imposing restrictions on internet access by way of censorship, blocking, filtering or otherwise, and from requiring private entities to do so; insists on safeguarding an open internet, where users are able to access and distribute information or run applications and services of their choice as provided for by the reformed electronic communications regulatory framework;
rõhutab, et mis tahes piirangud, mida peetakse hädavajalikuks, peaksid piirduma demokraatlikus ühiskonnas minimaalselt vajalikuga, põhinema seadusel ning olema tulemuslikud ja proportsionaalsed; rõhutab, et tagada tuleb alaealiste kaitse, ning kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, mis aitaksid alaealistel internetti ja internetis pakutavaid infoteenuseid vastutustundlikult kasutada ja tõsta nende teadlikkust uute teenuste võimalikest ohtudest, ning tegema seda näiteks üldist huvi pakkuva teabe edastamise süsteemi kasutamise abil, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiviga 2009/136/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ, direktiivi 2002/58/EÜ ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 kasutajate õiguste osas (kodanike õiguste direktiiv)
Stresses that any restrictions deemed indispensable should be limited to the minimum necessary in a democratic society, should be based on law, and should be effective and proportionate; stresses that protection of minors must be guaranteed, and invites Member States to also take measures, for example using the public interest notice system available under Directive 2009/136/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directive 2002/22/EC, Directive 2002/58/EC and Regulation (EC) No 2006/2004 as regards users’ rights (Citizens’ Rights Directive) OJ L 337, 18.12.2009, p.
nõuab, et loodaks rohkem algatusi laste internetikasutuse turvalisuse suurendamiseks, parimate tavade levitamiseks kõikjal maailmas ning rahvusvahelise koostöö tugevdamiseks internetis leiduva kahjuliku ja ebaseadusliku infosisu vastu võitlemisel, eelkõige seoses laste seksuaalse kuritarvitusega internetis;
Calls for more initiatives to strengthen the safe exploration of the internet by children, to disseminate best practices worldwide, and to reinforce international cooperation in the fight against harmful and illegal content online, particularly with regard to the sexual abuse of children on the internet;
võtab samuti arvesse erilist vajadust kaitsta avaliku ja erasektori sidusrühmade ühiste meetmetega kõige kaitsetumaid isikuid, eelkõige alaealisi; kordab, et küberkuritegude ja lapsporno vastu võitlemisel peaks veebisaitide blokeerimise kaalumisele eelnema kriminaalse sisu kustutamine selle lähtekohas;
Takes also into consideration the special need to protect vulnerable persons, particularly minors, through a joint action by public and private stakeholders; reiterates that when combating cybercrime and child pornography, criminal content should be deleted at the source before considering websites being blocked;
on seisukohal, et lisaks komisjoni nimetatud haldamise põhimõtetele peaksid valitsused rakendama ka järgmisi põhimõtteid:
Considers that, in addition to the governance principles set out by the Commission, governments should also implement the following principles:
ELi standarditele vastav läbipaistvus, mitmepoolsus, demokraatia ning põhiõiguste ja -vabaduste kaitse,
transparency, multilateralism, democracy and protection of fundamental rights and freedoms meeting EU standards;
interneti infrastruktuuri avatuse, koostalitlusvõime, tehnoloogilise neutraalsuse ja katkematuse austamine,
respect for an open, interoperable, technologically neutral and ’end-to-end’ nature of internet infrastructure,
igapäevaselt ülemaailmseid internetiressursse haldavate erasektori üksuste väline avalik vastutuskohustus,
external public accountability of private-sector entities managing global internet resources on a day-to-day basis,
ülemaailmse interneti haldamise edendamine paljusid sidusrühmi kaasavates protsessides osalemise ja ergutamise abil, samuti arenguriikide suurema osalemise tagamine,
promotion of global internet governance through interaction with and further encouragement of multi-stakeholder processes, also addressing the need to improve the participation of developing countries;
ülemaailmse interneti usaldusväärsuse ja suhtlemisvabaduse kaitse, vältides piirkondlike meetmete võtmist, nagu kolmandate riikide IP-aadresside või domeeninimede kustutamine;
protection of the integrity of the global internet and freedom of communication by avoiding any regional measures, such as revocation of IP addresses or domain names in third countries;
rõhutab, et EL peaks saavutama interneti haldamise põhimõtete rakendamise osas konsensuse ning kaitsma seda kindlalt rahvusvahelistes foorumites ja kahepoolsetes suhetes;
Stresses that the EU should develop a consensus implementation of the fundamental principles of internet governance and defend it firmly in international fora and bilateral relations;
väljendab heameelt eesistujariigi Hispaania ’Granada strateegia’ interneti haldamise aspektide üle ja parlamendi raportis ’Euroopa uus digitaalne tegevuskava: 2015.eu’ Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0133 .
Welcomes the internet governance aspects of the Spanish Presidency's ’Granada Strategy’, and the provisions of Parliament's report on a new Digital Agenda for Europe: 2015.eu Texts adopted, P7_TA(2010)0133 .
sätete üle, millega nähakse ette Euroopa kodanike ja tarbijate digitaalkeskkonna õiguste harta koostamine ja nn viienda vabaduse arendamine, mis võimaldab infosisu ja teadmiste vaba ringlust;
on drawing up a European Charter of Citizens’ and consumers’ rights in the digital environment and developing a ’Fifth Freedom’ that enables the free circulation of content and knowledge;
võtab teadmiseks USA valitsuse uue ’internetipoliitika 3.0’, mis kuulutati välja 24. veebruaril 2010;
Notes the US government's new ’internet Policy 3.0’ announced on 24 February 2010;
rõhutab, et EL peaks käsitlema kolme väga olulist avaliku korraga seotud küsimust:
Stresses that the EU should address three critical public policy issues:
interneti infrastruktuuri kaitse avatuse, kättesaadavuse, turvalisuse ja küberrünnakukindluse huvides,
protection of internet infrastructure to safeguard openness, availability, security and resilience against cyber attacks,
Euroopa sõltuvus valitseva turu lahendustest ja sellega seotud avaliku julgeoleku ohud ning
European dependencies on dominant market solutions and associated public security risks, and
andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitse, eriti vaidluste lahendamise tõhusate rahvusvaheliste mehhanismide loomise abil; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama ettepanekut andmekaitsedirektiivi kohandamise kohta praegusele digitaalkeskkonnale vastavaks;
protection of data and privacy, in particular as regards the establishment of effective international mechanisms for dispute resolution; calls on the Commission to submit a proposal for the adaptation of the Data Protection Directive to the current digital environment;
palub liikmesriikidel koostöös komisjoniga tagada interneti infrastruktuuri kaitse ohtude ja intsidentide vastu ühtlustatud ELi lähenemisviisi abil ning viies lõpule riiklike kiirreageerimisrühmade ja nendevahelise koostöö mehhanismide loomise;
Calls on Member States, in coordination with the Commission, to ensure protection of internet infrastructure against threats and incidents through a harmonised EU approach and by completing the establishment of national emergency response teams and cooperation mechanisms between them;
palub komisjonil ja liikmesriikidel tõhustada tegevust küberruumi turvalisuse suurendamiseks ELis ja nõuetekohaseks osalemiseks selle valdkonna rahvusvahelises koostöös ning rõhutab vajadust paljusid sidusrühmi kaasava lähenemisviisi järele, mis aitab paremini mõista ja teadvustada küberkuritegude jurisdiktsiooni ja pilvandmetöötlust ning mis põhineb võrdsel alusel ja igale sidusrühmale kehtestatud selgetel kohustustel ja vastutusel;
Calls on the Commission and Member States to step up their efforts towards increasing the security of cyberspace within the EU as well as adequately participating in the international cooperation on this issue and stresses the need for a multi-stakeholder approach to provide a better understanding and awareness of cybercrime jurisdiction and cloud computing, based on an equal level basis and the establishment of clear obligations and responsibilities for each of the stakeholders;
rõhutab elektrooniliste teenuste, eelkõige elektroonilise allkirja turvalisuse tähtsust ja vajadust luua isikliku võtme infrastruktuur (PKI) üleeuroopalisel tasandil ning palub komisjonil asutada Euroopa valideerimisasutuste portaal eesmärgiga tagada elektroonilise allkirja kasutamise võimalus piiriülestes tehingutes ja suurendada internetis tehtavate tehingute turvalisust;
Stresses the importance of the security of electronic services, especially of electronic signatures, and of the need for the creation of the Public Key Infrastructure (PKI) at Pan-European level, and calls on the Commission to set up a European Validation Authorities Gateway in order to ensure the cross-border interoperability of electronic signatures and to increase the security of transactions carried out using the internet;