natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et euroala SKT, mis 2005. aastal oli 1,4 %, suurenes 2006. aastal 2,7 %, mis on alates 2000. aastast parim tulemus, samas kui inflatsioonimäär oli 2,2 %, jäädes 2005. aastaga võrreldes muutumatuks;
whereas the GDP of the eurozone increased by 2,7 % in 2006, up from 1,4 % in 2005, which represents the best performance since 2000, whilst the inflation rate was 2,2 %, unchanged from 2005,
arvestades, et eelarvepuudujääk, mis 2005. aastal oli 2,5 % SKTst, langes 2006. aastal 1,6 %ni SKTst;
whereas the fiscal deficit declined to 1,6 % of GDP in 2006 from 2,5 % of GDP in 2005,
arvestades, et tööpuuduse tase langes 2006. aasta lõpuks 7,6 %ni, mis on viimase 15 aasta madalaim tase;
whereas the unemployment rate fell to 7,6 % by the end of 2006, its lowest level in 15 years,
arvestades, et euroalasse kuulumine tugevdab liikmesriikide vastastikust majanduslikku sõltuvust ning eeldab majanduspoliitika paremat kooskõlastamist, et parandada struktuurilised nõrkused, võtta vastu edasised väljakutsed ja kohandada euroala üha enam globaliseerunud majandusega;
whereas membership of the eurozone strengthens the degree of economic interdependence between Member States and calls for a closer coordination of economic policies in order to correct structural weaknesses, to face future challenges and to assimilate the eurozone with an increasingly globalised economy,
arvestades, et euroala on maailmamajanduse stabiilsuse peamine tegur,
whereas the eurozone represents a core element of stability in the global economy,
tunneb heameelt 2006. aastal kasvu ja tööhõive osas saavutatud soodsa majandusliku arengu üle, mille tulemusena on loodud 2 miljonit uut töökohta ja eelarvepuudujäägid on vähenenud; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et tööpuuduse kõrge tase ja vähene osalemine tööturgudel ei võimalda Euroopal edukalt vastata praegustele ja tulevastele väljakutsetele maailmamajanduses;
Welcomes the favourable economic developments achieved in 2006 in terms of growth and employment, resulting in the creation of 2 million new jobs and lower fiscal deficits; points out however that high unemployment levels and low participation in labour markets do not allow Europe to respond successfully to current and future challenges in a global economy;
tuletab sellega seoses meelde, et asutamislepingu artiklis 111 antakse vastutus vahetuskursipoliitika eest nõukogule, täpsustamata vahendeid selle volituse kasutamiseks; kutsub eurogruppi, nõukogu ja EKPd üles kasutama oma vastavaid volitusi täies ulatuses;
Recalls in this connection that Article 111 of the Treaty confers responsibility for exchange rate policy on the Council, without specifying the means by which this power should be exercised; calls on the Euro Group, the Council and the ECB to exercise their respective powers to the full;
märgib, et osaliselt on taastumisele kaasa aidanud struktuuriline tõhustamine, ning tunneb heameelt tööviljakuse kiirema kasvu üle; on siiski seisukohal, et on liiga vara teha kindlaid järeldusi selle kohta, kas taastumise iseloom on pigem tsükliline või struktuurne; nõuab selles osas ettevaatlikku lähenemist;
Notes that part of the recovery is driven by structural improvements and welcomes the fact that labour productivity is increasing at a higher rate; considers, however, that it is too early to draw firm conclusions as to whether the recovery is more cyclical or more structural in nature; calls for a cautious stance in this regard;
tunneb heameelt selle üle, et euroala liikmed on teinud kooskõlastatud jõupingutusi ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimiseks vastavalt uuendatud stabiilsuse ja kasvu paktile; rõhutab asjaolu, et komisjoni hinnangul on euroalal tervikuna korrigeerimise kvaliteet paranenud, sest vähem tuginetakse ühekordsetele meetmetele ja vähenenud on riiklikud kulutused; rõhutab eriti, et eelkõige ülemäärase eelarvepuudujäägiga riikides konsolideerimiseks tehtavate jõupingutuste ühendamine koos parema majandusarenguga on vähendanud euroala eelarvepuudujääki 2006. aastal 1,6 %ni SKTst võrreldes 2,5 %ga SKTst 2005. aastal;
Welcomes the fact that eurozone members have made a concerted effort to correct excessive budget deficits in accordance with the reformed Stability and Growth Pact; highlights the fact that the Commission considers that in the eurozone as a whole the quality of the adjustment has increased, with less reliance on one-off measures and a decrease in public expenditure; stresses, in particular, that the combination of consolidation efforts, notably in countries with excessive deficits, and improved economic developments have reduced the budget deficit of the eurozone to 1,6 % of GDP in 2006, down from 2,5 % of GDP in 2005;
rõhutab, et tugev fiskaalpoliitika on püsiva kasvu ja töökohtade loomise eeltingimus, sest madal eelarvepuudujääk ja valitsemissektori võlg soodustavad väikseid ja stabiilseid inflatsiooniootusi ning aitavad säilitada madalaid intressimäärasid; hoiatab aastatel 1999–2001 tehtud poliitiliste vigade kordamise eest; nõuab seetõttu praeguse hoogsa kasvu kasutamist kahel viisil järgmistel eesmärkidel: puudujääkide kõrvaldamiseks ja ülejääkide kogumiseks, mis vähendaks võlgade taset, ning riigi rahanduse kvaliteedi parandamiseks, investeerides rohkem haridusse, kutseõppesse, infrastruktuuri, teadustegevusse ja innovatsiooni, mis aitaks vastu võtta elanikkonna vananemisest tulenevaid väljakutseid; tervitab sellega seoses asjaolu, et 20. aprillil 2007. aastal võttis eurogrupp vastu euroala liikmesriikide fiskaalpoliitika suunised, meenutades kohustust konsolideerida soodsal ajal aktiivselt riigi rahandust ning kasutada ootamatuid lisatulusid puudujäägi ja võla vähendamiseks;
Insists that sound fiscal policy is a pre-condition for sustained growth and job creation since low budget deficits and government debt foster low and stable inflationary expectations and help maintain low interest rates; warns against repeating the policy mistakes of 1999-2001; calls, therefore, for the current upswing to be used in two ways in order to achieve the following: the elimination of deficits and the accumulation of surpluses, which would reduce debt levels, and the improvement of the quality of public finance by investing more in education, vocational training, infrastructure, and research and innovation, which would assist in helping to meet the challenges posed by an ageing population; welcomes in this respect the fact that on 20 April 2007 the Eurogroup adopted orientations for fiscal policies in eurozone Member States, recalling the commitment to actively consolidate public finances in good times and to use unexpected extra revenues for deficit and debt reduction;
rõhutab ohte, mida tekitab tsüklilisust soodustava poliitika järgimine mõnedes liikmesriikides; võtab teadmiseks eelarve konsolideerimiseks tehtud jõupingutused, mida on täheldatud euroalal tervikuna; rõhutab siiski, et kohustus saavutada keskpika perioodi eesmärk, nagu on täpsustatud uuendatud stabiilsuse ja kasvu paktis, nõuab liikmesriikidelt soodsatel aegadel ülejäägi saavutamist; usub, et jõupingutusi konsolideerimiseks tuleb tugevdada muu hulgas tulevast demograafilist väljakutset silmas pidades; märgib, et uuendatud stabiilsuse ja kasvu pakt nõuab selgelt eelarve konsolideerimist majandustsükli jooksul; märgib, et eelarvega seotud menetlusi või arvväärtusi puudutavad eeskirjad ja sõltumatud eelarveasutused toetavad eelarve konsolideerimist ja aitavad vältida tsüklilisust soodustavat poliitikat;
Stresses the risks posed by pro-cyclical policies in some Member States; takes note of the fiscal consolidation effort observed in the eurozone as a whole; insists, however, that the obligation to achieve the medium-term objective, as specified in the reformed Stability and Growth Pact, requires Member States to run surpluses during good times; believes that the consolidation effort needs to be strengthened in light of, inter alia, the demographic challenge to come; notes that the reformed Stability and Growth Pact explicitly requires fiscal consolidation over the economic cycle; notes that procedural or numerical fiscal rules and independent fiscal institutions support fiscal consolidation and help avoid pro-cyclical policies;
võtab teadmiseks EKP 2006. aasta otsuse intressimäärade edasise tõstmise kohta; märgib, et kuigi inflatsioon jäi energiahindade tõusule vaatamata stabiilseks, on rahaagregaadi M3 kasvumäär alates 2001. aastast süstemaatiliselt ja suurel määral ületanud 4,5 % suurust kontrollväärtust ilma inflatsiooni kiirendamata; palub EKP-l selgitada paremini selle lahknevuse põhjusi ning seda, kas tegu on märgiga suurenevast likviidsusest, mis võib edaspidi inflatsiooni hoogustada, või muude tegurite, näiteks finantsturgude süvenemise, rahanduslike uuenduste ja euro rahvusvahelise rolli suurenemise tulemusega;
Takes note of the ECB's decision in 2006 to further increase interest rates; observes that, although inflation remained contained despite a surge in energy prices, the growth rate of monetary aggregate M3 has systematically exceeded the reference value of 4,5 % by large margins ever since 2001 without accelerating inflation; calls on the ECB to explain better the reasons for this discrepancy and whether it is a symptom of growing liquidity with the potential to fuel inflation in future or a result of other factors, such as the deepening of financial markets, financial innovations and the increasingly international role of the euro;
märgib, et varade hinnatõus kiireneb, eelkõige kinnisvarasektoris, mis võib olla elujõulise majanduse korral tavapärane nähtus, kuid mis suurendab ka jõuliste kohanduste tõenäosust; on seisukohal, et kiirenev varade hinnatõus suurendab vastava suundumusega liikmesriikides vajadust ettevaatliku fiskaalpoliitika järele ning ka sellise tasakaalustamatuse ennetamisele suunatud riikliku struktuuripoliitika ja sealhulgas tõhusamate usaldatavusnormatiivide järele; palub liikmesriikide seadusandjatel ja reguleerivatel asutustel hinnata hoolikalt kinnisvaraturu arengut; juhib tähelepanu diferentseeritud lähenemisviisile, mis võtab arvesse liikmesriikide konkreetset olukorda majanduskasvu ja eelarve osas;
Observes that asset price increases are gaining pace, notably in the real estate sector, which may be the normal symptom of a healthy economy but also raises the likelihood of violent adjustments; considers that these accelerating asset price increases reinforce the need for a cautious fiscal policy in Member States experiencing such developments, as well as national structural policies aimed at preventing such imbalances, including enhanced prudential regulation; invites national legislators and regulators to evaluate carefully the development of the real estate market; points to a differentiated approach which takes into account Member States' specific situations as regards growth and budget;
märgib, et euro vahetuskursi nominaalne tõus 11,4 % võrra USA dollari, 12,4 % võrra Jaapani jeeni ja 8 % võrra Hiina jüaani suhtes tõi 2006. aastal kaasa üksnes väikese, 3,5 % suuruse reaalse efektiivse vahetuskursi kallinemise ning seni ei ole see euroala tasandil eksporti ja majanduskasvu kahjustanud; märgib siiski, et need mõjud erinevad liikmesriigiti, olenevalt nende majandusstruktuuridest ja sellest, kui paindlikult reageerib nende reaalsektor vahetuskursi muutustele; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid oma kohanemisvõime suurendamiseks; rõhutab vajadust võtta arvesse mõju, mida intressimäärade edaspidine suurenemine võib avaldada euro vahetuskursile ja Euroopa majanduse konkurentsivõimele;
Observes that the nominal appreciation of the euro exchange rate by 11,4 % against the US dollar, 12,4 % against the yen, and 8 % against the Chinese renminbi led only to a minor appreciation of the real effective exchange rate of 3,5 % in 2006, and has not been detrimental to exports and growth at the eurozone level so far; observes, however, that the effects differ among Member States depending on their economic structures and the elasticity of their real sector response to changes in the exchange rate; calls on the Member States to take steps to increase their adjustment capabilities; emphasises the need to take into account the effects that future increases of interest rates may have on the euro exchange rate and the competitiveness of the European economy;
Majandus- ja rahaliidu (EMU) toimimine
Functioning of the EMU
on seisukohal, et majanduskasvu, inflatsiooni, reaalse vahetuskursi ja tööhõive suundumuste erinevus liikmesriikides võib kajastada erinevaid arenguid, näiteks demograafilisi suundumusi, struktuurireformide edenemise erinevat kiirust, erinevaid kasvupotentsiaale ja järelejõudmise protsesse; rõhutab siiski, et mõnede liikmesriikide suur jooksevkonto puudujääk annab tunnistust erinevatest suundumustest konkurentsivõime osas ning et kõnealuseid erinevusi võib selgitada liikmesriikide erinevate majanduspoliitiliste lähenemisviisidega;
Considers that diverging trends in growth, inflation, real exchange rates and employment among Member States may reflect different developments, e.g. demographic trends, different rates of progress as regards the structural reforms, varying growth potentials and catching-up processes; underlines however that the large current account deficit in some Member States is a symptom of diverging trends in competitiveness and that the different approaches to economic policy among Members States are key to explaining such differences;
märgib, et euroala majanduskeskkondade rahvusvahelise konkurentsivõime taseme erinevused tulenevad osaliselt ühiku tööjõukulude erinevatest suundumustest, mis peegeldavad erinevaid arenguid tootlikkuse ja palgadünaamika osas; märgib, et viimastel aastatel on palkade tõus jäänud allapoole tootlikkuse kasvu taset; rõhutab vajadust majanduskasvu eeliste õiglasema jaotamise järele; kutsub aktsionäre ja ettevõtete juhte üles säilitama vastutustundlikku poliitikat ettevõtete tippjuhtkonna palgapakettide ja preemiate osas, mis kalduvad ebaproportsionaalselt suurenema võrreldes tavapärase palgatasemega ning annavad seega valesid signaale ja vähendavad toetust vastutustundlikule palgapoliitikale; märgib, et madal inflatsioon on samuti oluline tegur, mis mõjutab ühiku tööjõukulude soodsat arengut;
Observes that differences in the level of international competitiveness of eurozone economies are partly caused by diverging trends in unit labour costs which reflect different developments in productivity and wage dynamics; notes that in recent years wage growth has remained below productivity growth levels; stresses the need for a fairer distribution of the benefits of growth; calls on shareholders and corporate executives to maintain a responsible policy towards remuneration packages and bonuses at the top corporate levels, which tend to grow disproportionately compared to ordinary salary levels, and thus give the wrong signals and discourage support for a responsible wage policy; notes that low inflation rates are also an important influencing factor as regards the favourable development of unit labour costs;
nõuab sellega seoses kauba- ja teenusteturgude täiendavat integreerimist, et saada üle EMU turu praegusest killustumisest liikmesriikide turgudeks ja saavutada osalevate majanduskeskkondade majandustsüklite suurem sünkroonsus;
Calls in this connection for a further integration of the market in goods and services in order to overcome the existing fragmentation of the EMU market into national markets and to achieve a higher level of synchronisation between the economic cycles of the participant economies;
märgib, et euro saab oma tugevust ja usaldusväärsust rahvusvahelistel finantsturgudel pikaajaliselt säilitada vaid siis, kui jätkub euroala liikmesriikide lähenemine kõigis rahalise stabiilsusega seotud valdkondades; nõuab tungivalt, et euroala liikmesriigid ja eelkõige sotsiaalpartnerid teeksid sellega seoses suuremaid jõupingutusi ning parandaksid tootlikkuse arengut, mis on samuti oluline Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks;
Notes that the euro can only retain its long-term strength and credibility on the international financial markets if there is a further rapprochement between the Member States of the eurozone in all areas relevant to monetary stability; urges the Member States of the eurozone, and the social partners in particular, to make greater efforts in this respect, as well as to improve trends in productivity, a factor which is also important in achieving the Lisbon Strategy objectives;
tuletab meelde, et EKP rahapoliitika ei saa kunagi olla ideaalselt kohandatud mõne konkreetse liikmesriigi olukorrale; märgib, et kiire kasvuga riikides on inflatsioon struktuurselt kõrgem ja reaalintressimäärad madalamad või isegi negatiivsed; peab selliseid olukordi ühisele rahaliidule omaseks ning nõuab stabiilsuse säilitamiseks tugevat fiskaalpoliitikat, eelkõige seoses vajadusega võtta tarvitusele ettevaatusabinõusid demograafiliste väljakutsete vastu;
Recalls that ECB monetary policy can never be perfectly attuned to the situation of any particular Member State; observes that in fast-growing countries inflation is structurally higher and real interest rates are lower, even possibly negative; deems such situations inherent in a single monetary union and calls for sound fiscal policies in order to maintain stability, especially as regards the need for precaution against demographic risks;
märgib, et lõtv fiskaalpoliitika koos intressimäärade tõusust ja vahetuskursi tugevnemisest ajendatud piirava rahapoliitikaga tekitab mitteoptimaalse kombinatsiooni poliitilistest lähenemisviisidest, mis võib kaasa tuua stabiliseerimise ülemäärased makromajanduslikud kulud; on seisukohal, et eelarvete edasine tugevdamine vähendaks survet rahapoliitikale ja võimaldaks poliitiliste lähenemisviiside paremat kombineerimist, mis tagaks antud inflatsioonimäära juures kiirema majanduskasvu;
Observes that loose fiscal policies combined with restrictive monetary policy driven by interest rate increases and exchange rate appreciation result in a suboptimal policy mix which may entail excessive macroeconomic costs of stabilisation; considers that more fiscal tightening would reduce pressure on monetary policy and allow for a better policy mix that would ensure faster economic growth under a given inflation rate;
tuletab meelde, et integreeritud Euroopa finantsturg on EMU sujuva toimimise tagamiseks äärmiselt oluline; rõhutab seetõttu vajadust viia lõpule finantsturu integratsioon ja kõrvaldada järelejäänud takistused seoses finantsintegratsiooniga, et luua tõhus finantssüsteem ja parandada euroala suutlikkust tulla toime majandusšokkidega; juhib tähelepanu asjaolule, et finantsintegratsioon võib samuti ohustada finantsstabiilsust, kui kriisiennetus ja -ohjamine ning kriiside lahendamine jäävad riiklikul tasandil killustatuks, muutes reageerimise kogu euroala ulatuses keerulisemaks; kinnitab seetõttu antud kontekstis veel kord vajadust koostööd tegevate järelevalveasutuste integreeritud Euroopa süsteemi järele, mis on üks peamine tegur finantsturu integratsiooni lõpuleviimisel;
Recalls that an integrated European financial market is essential to ensuring the smooth functioning of the EMU; emphasises, therefore, on the need to complete financial market integration and to remove the remaining obstacles to financial integration in order to create an efficient financial system and improve the eurozone's capability to deal with economic shocks; draws attention to the fact that financial integration may also pose a risk to financial stability if the procedures for crisis prevention, management and resolution remain segmented at national level, making area-wide responses more difficult; reasserts, therefore, in this context the need for an integrated European system of cooperating supervisors as one key element as regards the completion of financial market integration;
on seisukohal, et kauba-, teenuste-, tööjõu- ja finantsturgude struktuurireforme tuleks kiirendada, ning et siseturu väljakujundamine on majanduskasvu soodustamiseks ja töökohtade loomiseks äärmiselt oluline;
Considers that the pace of structural reforms in product, services, labour and financial markets should be accelerated and that the completion of the internal market is crucial to fostering economic growth and job creation;
märgib, et teenused moodustavad ligikaudu 70 % euroala SKTst ja pakuvad parimat võimalust tööhõive kasvuks; märgib, et teenuste inflatsioon suurendab pidevalt baasinflatsiooni; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et suurem konkurents teenuste valdkonnas tooks kaasa madalama inflatsiooni; nõuab seetõttu teenuste siseturu täielikku toimimist ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.
Observes that services account for about 70 % of eurozone GDP and offer the greatest opportunity for employment growth; notes that services inflation makes a persistent contribution to core inflation; points out therefore that more competition in services would result in lower inflation; calls, therefore, for a fully operational internal market for services and a swift implementation of Directive 2006/123/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 on services in the internal market OJ L 376, 27.12.2006, p.
Euroala laienemine
Enlargement of the eurozone
tunneb heameelt Sloveenia liitumise üle euroalaga 1. jaanuaril 2007 ja sujuva ülemineku üle tolarilt eurole;
Welcomes the entry of Slovenia to the eurozone on 1 January 2007 and the smooth changeover from the tolar to the euro;
julgustab teisi uusi liikmesriike jätkama jõupingutusi euroalaga liitumiseks valmistumisel; rõhutab lähenemisprotsessist ja euro lõplikust kasutuselevõtust tulenevaid eeliseid nii uutele liikmesriikidele kui ka euroalale tervikuna; on seisukohal, et euroalaga seotud küsimused ei tohiks keskenduda ainuüksi uutele liikmesriikidele, ja juhib tähelepanu loobumise küsimusele;
Encourages other new Member States to continue efforts to prepare themselves for entry into the eurozone; highlights the benefits stemming from the convergence process and the final adoption of the euro, both for the new Member States and for the eurozone as a whole; considers that issues relating to the eurozone should not be focused exclusively on the new Member States and points to the issue of opt outs;
rõhutab vajadust kokkuleppe järele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel selge tegevuskava kohta euroalaga liitumise taotlemise korra jaoks, et tagada piisav hindamis- ja ettevalmistusperiood kõigile asjaomastele institutsioonidele, mis suurendaks kodanike ja liikmesriikide kindlustunnet seoses üleminekuprotsessiga;
Emphasises the need for an agreement between Parliament, the Council and the Commission on a clear roadmap for the eurozone application procedure in order to ensure a sufficient period of assessment and preparation for all institutions involved, which would increase the confidence of citizens and Member States in the changeover process;
tunnistab, et lähenemiskriteeriumite hindamiseks kasutatav hindade stabiilsuse määratlus ei ühti EKP rahapoliitikas kasutusele võetud hindade stabiilsuse määratlusega, sest ühinemiskriteeriumite abil hinnatakse peamiselt varasemaid mõõdetud tulemusi, aga EKP määratlus kajastab edasiste tulemuste kohta seatud eesmärki; avaldab kahetsust asjaolu pärast, et asutamislepingus kehtestatud inflatsioonikriteeriumi mõõdetakse kõigi liikmesriikide põhjal, selle asemel et keskenduda riikidele, mis on nüüd osa euroalast;
Acknowledges that the definition of price stability used for assessing the convergence criteria is not identical to the price stability definition adopted by the ECB in its monetary policy, as the convergence criteria mainly assess measured past performance whilst the ECB's definition is an aim set for future performance; regrets that the inflation criterion as set in the Treaty is measured against all Member States instead of concentrating on those which are now part of the eurozone;