natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on seisukohal, et ELi ümberasustamisprogramm peaks sisaldama erimenetlusi Euroopa Parlamendi kaasamiseks ELi iga-aastaste prioriteetide väljatöötamisse;
Considers that an EU Resettlement Programme should include specific procedures to involve the European Parliament in the elaboration of the EU annual priorities;
julgustab Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit võtma olulisel määral osa ELi ümberasustamiskava koostamisest;
Encourages the EASO to assume an important role in the definition of the resettlement agenda within the EU;
kaitseb põhimõtet, et koos ELi iga-aastaste prioriteetide kohandamise võimalusega peaksid teatavad kategooriad jääma aastast aastasse muutumatuks, nii et liikmesriigid saavad eriti ohustatud isikuid igal ajal ümber asustada;
Defends the principle that, in line with the need for adaptability in the EU annual priorities, there should be categories which remain stable every year, so that Member States can resettle particularly vulnerable persons at any time of the year;
soovitab, et liikmesriikidel tuleks lasta koostada eriolukorra menetlused ettenägematute humanitaarolukordade puhuks, näiteks juhul, kui pagulased satuvad relvastatud rünnaku alla või kui põgenikelaagreid kahjustavad tõsiselt loodusõnnetused või katastroofid; on seisukohal, et need menetlused peaksid võimaldama kiiret ümberasustamist, mil haldustoimingud teostatakse kiirkorras või mõnel juhul alles pärast pagulaste ümberasustamist; soovitab kaaluda sellise tegevuse võtmist ELi ümberasustamisprogrammi eesmärkide hulka;
Suggests that individual Member States may be enabled to prepare for emergency procedures in cases of unforeseen humanitarian circumstances – for instance, when refugees are under armed attack or when natural accidents or catastrophes seriously affect refugee camps; considers that these procedures would allow resettlement to take place in a short period of time, with the administrative steps being carried out either with a compressed timetable or, in certain cases, after the displacement of the refugees; recommends that this effort should be considered among the aims of the EU Resettlement Programme;
kahetseb asjaolu, et ainult kümnel liikmesriigil on praegu olemas ümberasustamisprogrammid, ning need ei ole omavahel kooskõlastatud;
Regrets that only 10 Member States currently have resettlement programmes, established without coordination among themselves;
tunnistab, et liikmesriikide osalemine jääb vabatahtlikuks, kuna vastuvõtmistingimused, koostööpartnerid ja õiguslikud kriteeriumid selle otsustamiseks, keda ümber asustada, on erinevad;
Recognises that the participation of Member States remains voluntary, given the divergences in reception conditions, collaborating partners and legal criteria that are used to decide who to resettle;
tunnistab, et mõnele liikmesriigile, eriti Lõuna-Euroopas, tekitab erilisi probleeme nende paiknemine ELi välispiiril;
Recognises that certain Member States, particularly in southern Europe, face special challenges because of their location at the external border of the Union;
nõuab sellegipoolest tugevamaid stiimuleid, mis paneksid suuremat arvu liikmesriike ELi ümberasustamisprogrammis osalema; tunnistab, et ehkki finantsabi suurendamine on oluline, ei tohiks alahinnata panust, mille võib anda Euroopa Varjapaigaküsimuste Tugiamet, aidates tasakaalustada olukorda pagulastele liikmesriikides pakutavate teenuste kvaliteedi parandamise abil ning pakkudes abi vastuvõtmise ja integreerimise kõige tõhusamate tavade rakendamisel;
Calls, nevertheless, for greater incentives to encourage more Member States to participate in the EU Resettlement Programme; acknowledges that, while greater financial assistance is important, one should not undermine the contribution that the EASO can provide with regard to this aspect by helping to equalise the situation through raising the quality of services offered to refugees in Member States and offering assistance with the most efficient practices for hosting and integration;
soovitab suurendada finantsabi liikmesriikidele, kes tahavad hakata ELi ümberasustamisprogrammis osalema, et aidata neil luua jätkusuutlik ümberasustamisprogramm ja leevendada kõnealuse algatuse käivitamisraskusi; soovitab pärast viieaastast programmis osalemist võrdsustada finantsabi suuruse teiste liikmesriikide omaga, et vältida Euroopa Pagulasfondi ülekoormamist;
Suggests more substantial financial assistance to Member States wishing to start participating in the EU Resettlement Programme, in order to help them create a sustainable resettlement programme and to alleviate the initial burden of setting up such an initiative; suggests that, in order to avoid an excessive impact on the European Refugee Fund, the value of the financial assistance should be equalised to the other Member States after the first years of participation to the programme;
on arvamusel, et ELi ümber asustatavate pagulaste arvu ei saa suurendada ilma programmi toetava ekspertide ja haldusraamistikuta ning ilma, et loodaks alalisi struktuure ümberasustamise ettevalmistusteks ja integratsiooniprotsessi järelmeetmete võtmiseks;
Believes that it will not be possible to increase the number of refugees resettled in the EU without an administrative and expert framework to underpin the programme and the creation of permanent structures to prepare for resettlement and follow-up on the integration process;
on seisukohal, et tulemuslik ELi ümberasustamisprogramm peab sisaldama sätteid järelmeetmete kohta, milles rõhutatakse iga liikmesriigi ümberasustamistegevuse kvaliteeti, kõrget taset kõigis etappides pagulaste tunnustamisest kuni nende vastuvõtmiseni, ning pagulaste integreerimist;
Considers that an effective EU Resettlement Programme must include provisions on follow-up measures, insisting on the quality of the resettlement in each Member State, good standards at every stage from recognition to reception and integration of the refugees;
on seisukohal, et valitsusasutused peaksid maksimaalselt tugevdama koostööd valitsusväliste üksuste, näiteks kohalike ja rahvusvaheliste VVOdega ning kasutama viimaste teadmisi ja kohalolu, et teostada kõige paremaid ja tõhusamaid pagulaste ümberasustamise algatusi; kodanikuühiskonna osalemine Euroopa ümberasustamisprogrammis tugevdab liikmesriikide ja kohalike omavalitsuste toetus. ja vastuvõtualgatusi;
Is of the opinion that governmental authorities should foster maximum cooperation with non-governmental entities (international and local NGOs, for instance) and benefit from the expertise and proximity of the latter in providing the best and most efficient initiatives for resettlement of refugees; participation by civil society in the European Resettlement Programme will underpin support and reception initiatives by the Member States and local authorities;
toetab eduka integratsiooni tagamise huvides kõigi asjaomaste üksuste intensiivseid pingutusi, et võimaldada pagulastele, eeskätt kõige kaitsetumatele nende seast juurdepääs korralikule majutusele, tervishoiuteenustele, haridusele, keeleõppele, psühholoogilisele toele ning tööturule;
Advocates intensive efforts on the part of all the entities involved to grant the refugees, especially the most vulnerable, access to adequate housing, health care, education, language courses and psychological assistance, as well as access to the labour market, so as to ensure successful integration;
kutsub Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit eelkõige selle kavandatava ümberasustamisüksuse abil kehtestama selgeid kvaliteetse ümberasustamise kriteeriumeid tihedas koostöös ÜRO pagulaste ülemvoliniku, VVOde ja kohalike omavalitsustega, ning jälgima pagulaste ümberasustamist, et aidata läbi viia liikmesriikide ümberasustamistegevuse hindamist ja edasist parandamist;
Calls on the EASO, in particular through its proposed resettlement Unit, to establish clear criteria for quality resettlement in close cooperation with the UNHCR, NGOs and local authorities and follow the resettlement of the refugees, in order to contribute to the evaluation and further improvement of the resettlement activities in the Member States;
rõhutab veel kord Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti rolli üksusena, mis alalise ümberasustamisüksuse loomise korral võib tõsta teadlikkust ümberasustamisalgatuste puuduste osas, aidata liikmesriikidel leida konkreetseid lahendusi ja toetada paremate tavade kasutamist;
Underlines once again the role of the EASO as an entity which could raise awareness of certain shortcomings in the resettlement initiatives, assisting the Member States in finding specific solutions, and encourage better practices if provided with a permanent Resettlement Unit;
nõuab, et programmi väljatöötamisele kaasaaitamiseks korraldaksid kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon ning väliskomisjon igal aastal ühisarutelu;
Calls for the organisation of a joint annual debate of its Committees on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and on Foreign Affairs in order to contribute to the development of the programme;
Euroopa Parlamendi 18. mai 2010. aasta resolutsioon muutuva maailma võtmepädevuste ning töökava „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta ( 2010/2013(INI) )
European Parliament resolution of 18 May 2010 on key competences for a changing world: implementation of the Education and Training 2010 work programme ( 2010/2013(INI) )
võttes arvesse komisjoni 25. novembri 2009. aasta teatist „Võtmepädevused muutuva maailma jaoks” ( KOM(2009)0640 );
having regard to the Commission communication of 25 November 2009 entitled ‘Key competences for a changing world’ ( COM(2009)0640 ),
võttes arvesse 10aastast töökava „Haridus ja koolitus 2010” ja sellega seotud ühiseid vahearuandeid töökava rakendamise edusammude kohta;
having regard to the 10-year ‘Education and Training 2010’ work programme, and to the subsequent joint interim reports on progress towards its implementation,
võttes arvesse eksperdirühma aruannet uute kutseoskuste kohta uute töökohtade jaoks pealkirjaga „Uued oskused uute töökohtade jaoks ja kohene tegutsemine”;
having regard to the report by the Expert Group on new skills for new jobs entitled ‘New Skills for New Jobs: Action Now’,
võttes arvesse 2009. aasta novembris vastu võetud Euroopa noorsooalase koostöö raamistikku;
having regard to the Framework for European cooperation on in the youth field adopted in November 2009,
võttes arvesse Euroopa arenguhariduse konsensust – raamstrateegiat, mille on koostanud ELi institutsioonide, liikmesriikide, kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade esindajad 2007. aasta novembris;
having regard to the European Development Education Consensus, a strategy framework drawn up by representatives of the EU institutions, the Member States, civil society and other stakeholders in November 2007,
võttes arvesse riiklike aruannete üksikasjaliku hindamise ning haridust ja koolitust käsitlevate näitajate ja sihttasemete saavutamise tulemusi ( SEK(2009)1598 ja SEK(2009)1616 );
having regard to the detailed assessment of national reports and performance against a set of indicators and benchmarks ( SEC(2009)1598 and SEC(2009)1616 ),
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166;
having regard to Articles 165 and 166 of the Treaty on the Functioning of the EU,
võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A7-0141/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7-0141/2010 ),
arvestades, et hariduse ja koolituse kvaliteet on kohustuslik üksikisiku enesearengu, võrdõiguslikkuse, sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega võitlemise, kodanikuaktiivsuse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse mõttes;
whereas quality education and training are a must in terms of personal fulfilment of the individual, equality, fighting social exclusion and poverty, active citizenship and social cohesion,
arvestades, et hariduse ja koolituse kvaliteedi parandamine kõigi õpilaste jaoks, saavutamaks paremaid tulemusi ja pädevusi eelkõige uue ja täpsema poliitika kaudu, eesmärgiga anda parem haridus, on prioriteet;
whereas improving the quality of education and training for all students in order to attain better results and competences, initially through new and more incisive policies to increase educational supply, is a priority,
arvestades, et hoolimata hariduse ja koolituse valdkonnas aset leidnud teatud positiivsetest suundumustest Euroopa Liidus, enamikku ELi 2010. aastaks kokkulepitud sihttasemeid ei saavutata, kuna eriti kutseoskuste tasemed jäävad puudulikuks ja kuna ühel kolmandikul Euroopa elanikel on väga madal kvalifikatsioon;
whereas despite some improvement in education and training performance in the European Union the majority of the EU benchmarks set out for 2010 will not be reached, whereas in particular skills levels remain inadequate and whereas one third of the population of Europe have very low-level educational qualifications,
arvestades, et 10 aastat pärast Bologna protsessi algatamist ei ole liikmesriikidevahelist lähenemist kõrghariduse valdkonnas veel saavutatud;
whereas, ten years after the launching of the Bologna Process, the desired convergence between the Member States regarding higher education has not been achieved,
arvestades, et haridus- ja koolituspoliitika peaksid võimaldama kõikidel kodanikel nende east, soost, tervislikust, füüsilisest, vaimsest ja psüühilisest seisundist ning keelelisest, etnilisest, rahvuslikust, usulisest ja sotsiaal-majanduslikust taustast olenemata omandada, ajakohastada ning arendada oma oskusi ja pädevusi kogu elu jooksul;
whereas education and training policies should enable all citizens, irrespective of their age, gender, health, physical, mental and psychic conditions and their linguistic, ethnic, national, religious and socio-economic background, to acquire, update and develop their skills and competences throughout their lives,
arvestades, et haridus ja koolitus on võimaluste, juurdepääsu ja solidaarsuse uuendatud sotsiaalmeetmete kava eduka rakendamise võtmeelemendiks; arvestades, et kava rakendamine aitaks luua rohkem ja paremaid töökohti ja anda suuremale arvule Euroopa kodanikele võimaluse kasutada oma potentsiaali;
whereas education and training are key elements in the successful implementation of the Renewed Social Agenda for opportunities, access and solidarity; whereas the implementation of that agenda would help to create more and better jobs and give more European citizens the opportunity to achieve their potential,
arvestades, et tuleb teha jätkuvaid jõupingutusi, et tagada naistele võrdne juurdepääs haridusele kõikidel tasanditel ja et haridusalased valikud ei oleks ette määratud sooliste stereotüüpidega;
whereas a continuous effort is required to ensure that women have equal access to education at all levels and that educational choices are not predetermined by gender stereotypes,
arvestades, et võtmepädevuste täielik rakendamine nõuab edasiste meetmete võtmist nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil;
whereas the full implementation of key competences needs further policy action both at the European and national level,
arvestades, et otsustava tähtsusega väljakutse Euroopa haridusele ja koolitusele on haridusreform õppimiskeskse tervikliku haridussüsteemi suunas, mis valmistab noori inimesi ette rahulolevateks ja aktiivseteks maailmakodanikeks, kes on valmis tööturule sisenema;
whereas the crucial challenge for education and training in Europe is the reform of education towards a learning-centred holistic education system which prepares young people for being happy, active global citizens who are ready to enter the labour Market,
arvestades, et elukestva õppe strateegiate rakendamine ja edasiarendamine on siiani paljude liikmesriikide jaoks oluline väljakutse; arvestades, et suuremat tähelepanu tuleb pöörata pigem kogu elutsüklile kui keskenduda konkreetsetele sektoritele või rühmadele;
whereas the implementation and further development of lifelong learning strategies remain a critical challenge for many Member States; whereas stronger focus should be given to the whole life-cycle instead of focusing on specific sectors or groups,
arvestades, et haridusinvesteeringute kasu saab näha alles pikaajalises perspektiivis ja et on tähtis tagada, et neid ei jäetaks poliitilises tegevuskavas tagaplaanile; arvestades, et peaksime nõudma ELi suuniseid haridus- ja koolitussüsteemi kvaliteedi kohta ning vältima eelarvepiiranguid – või vähemalt peaks eraldatud vahendite maht suurenema, mitte vähenema; arvestades, et EL peab seetõttu tagama hariduse ja koolituse valdkonnas eelarvemehhanismid, mis ei ole seotud hariduse ja koolituse valdkonna iga-aastaste programmidega;
whereas the benefits of educational investment are seen only in the long-term perspective and it is important to ensure that they are not set aside in the policy agenda; whereas we should call for EU guidance on the quality of education and training systems, and avoid budgetary restraint, or at least the resources allocated should increase and not decline; whereas the EU therefore needs to equip itself with budgetary mechanisms not tied to annual programming in the field of education and training,
arvestades, et investeeringud haridusse ja koolitusse, ümberõppesse ja teadmiste ning oskuste uuendamisse ja kohandamisse on oluline eeltingimus kriisist väljumiseks ja pikaajaliste globaalse majanduse, konkurentsivõime, tööhõive, liikuvuse ja sotsiaalse kaasatusega seotud probleemide lahendamiseks;
whereas investment in education and training, retraining and the updating and adaptation of the knowledge and skills of all is an essential precondition for emerging from the crisis and rising to the long-term challenges of global economic competiveness, employment, mobilisation and social inclusion,
arvestades, et rohkem kui 80% Euroopa Liidu algkooliõpetajatest ja 97% eelkooliõpetajatest on naised, samas kui põhikoolis on naisõpetajaid 60% ning kõrgkoolis ja teadustöö valdkonnas vähem kui 40%;
whereas more than 80% of primary school teachers and 97% of pre-school teachers in the Union are women, while in secondary education the equivalent figure is only 60%, and in higher education and research less than 40%,
arvestades, et probleemid, mida õpetajad lahendama peavad, suurenevad, kuna hariduskeskkond muutub keerulisemaks ja heterogeensemaks, mida põhjustavad näiteks muutused info- ja kommunikatsioonitehnoloogias, majanduskriisi põhjustatud rahalised piirangud, muutused sotsiaal- ja perekonnastruktuurides ning mitmekultuurilisus;
whereas the challenges faced by teachers are increasing as educational environments become more complex and heterogeneous, such as changes in information and communication technologies (ICT), financial restrictions caused by economic crisis, changes to social and family structures, and multiculturalism,
arvestades, et on oluline rakendada ELi 2020. aasta strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal, et tulla toime suurte ülesannetega neis valdkondades;
whereas it will be important to implement the EU 2020 Strategic Framework for European Cooperation in Education and Training, in order to address these crucial challenges,
arvestades, et ELi arenevas teadmistepõhises majanduses ja tööturul suureneb infotehnoloogilise pädevuse tähtsus; arvestades, et infotehnoloogiline pädevus pakub võimalusi majanduse elavdamiseks ja ettevõtluse edendamiseks ning tööhõive kättesaadavuse suurendamiseks;
whereas digital competences will be of increasing importance in the evolving knowledge-based economy and labour market of the EU; whereas these competences offer opportunities for economic recovery, fostering entrepreneurship, and increased access to employment,
arvestades, et sportlik tegevus on üks mõjusamaid vahendeid kahjulike sõltuvuste, näiteks suitsetamise, alkoholismi ja narkootikumide tarbimise vastu, kuna õpilased ja kõrgharidust omandavad tudengid moodustavad selles osas ühe kõige ohustatuma ühiskonnarühma; arvestades, et õpilaste ja tudengite sportlike tegevuste esmane tingimus on sobiva infrastruktuurilise tausta olemasolu,
whereas sport is one of the most effective means of combating substance abuse (smoking, alcoholism and drug-taking), as school pupils and students in higher education are one of the social groups most at risk in this regard; whereas the participation of school pupils and students in sport depends primarily on the existence of appropriate background infrastructure,
kiidab heaks eespool nimetatud komisjoni teatise „Võtmepädevused muutuva maailma jaoks”;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication ‘Key competences for a changing world’;
märgib, et hoolimata eelnevatel aastatel tehtud edusammudest ei ole paljudel eurooplastel ikka veel piisavaid oskusi; juhib tähelepanu sellele, et üks igast seitsmest noorest (vanuses 18–24) langeb koolist välja (6 miljonit koolist väljalangenut EL 27-s), et igal neljandal 15-aastasel lapsel on kehv lugemisoskus, et ligikaudu 77 miljonil inimesel (peaaegu ühel kolmandikul Euroopa 25 kuni 64 aasta vanustest elanikest) puudub või on madal ametlik kvalifikatsioon, et vaid neljandikul on kõrge kvalifikatsioon ja et liiga paljudel Euroopa kodanikel puuduvad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alased oskused; rõhutab, et väga madal oskuste tase on püsiprobleem kogu ELis, ning tunneb muret, et noorte arv, kes ei ole täielikult kirjaoskajad 15. eluaastaks, on tõusnud (21,3% 2000. aastal, 24,1% 2006. aastal);
Notes that despite progress in recent years many European citizens are still not yet sufficiently skilled; points out that one in seven young people (18-24) leave school early (6 million drop-outs in EU 27), that one in four 15-year-olds have poor reading skills, that around 77 million people (nearly one third of Europe's population aged 25-64) have no, or low, formal qualifications, that only one quarter have high-level qualifications and that too many European citizens lack ICT skills; stresses that very low skills levels are a persistent problem throughout the EU and is concerned at the rise in the number of young people who are not fully literate at the age of 15 (21.3% in 2000, 24.1% in 2006);
palub komisjonil jätkata arutelu teemal „Uute töökohtade jaoks uued oskused”; juhib tähelepanu sellele, et 2020. aastal vajatakse kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid 16 miljoni uue töökoha täitmiseks ja keskmise kvalifikatsiooniga töötajaid 4 miljoni uue töökoha täitmiseks, ning samal ajal väheneb madalat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arv 12 miljoni võrra; juhib tähelepanu sellele, et 2015. aastal on enamikul töökohtadel kõigis sektorites vajalikud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alased oskused; nõuab, et sellesse arutellu kaasataks kõik huvitatud pooled, sealhulgas õpetajad, õpilased, pädevad kutseorganisatsioonid, asjaomased valitsusvälised organisatsioonid ja ametiühingud, kodanikuühiskonna sidusrühmad, eriti vanemate ja õpilaste ühendused, ning ettevõtete esindajad;
Asks the Commission to continue the debate on ‘New Skills for New Jobs’; points out that, by 2020, 16 million more jobs will need high qualifications and four million more jobs will need medium qualifications, while 12 million fewer jobs will require low qualifications; points out that by 2015 a large majority of jobs, across all sectors, will require ICT skills; calls for this debate to involve all interested parties, including teachers, students, competent professional organizations, relevant NGOs and trade unions, civil society stakeholders, particularly parents' and students' associations, and representatives of business;
peab esmatähtsaks rakendada poliitikat, mis parandaks kõigi õpilaste hariduse ja koolituse kvaliteeti, ja rõhutab, et Euroopa haridussüsteemide vastavusseviimiseks globaalsete konkurentsitingimustega tuleb suurendada kättesaadavaid haridusvõimalusi, mis peavad olema kõrgemal tasemel ja laiaulatuslikumad, et rahuldada erialasektori ja tööturu pakilisi vajadusi;
Considers it vital to introduce policies seeking to improve the quality of education and training for all students and stresses that, in order for European educational systems to meet the challenge of global competitiveness, it is necessary to increase the educational opportunities available, which must be of a higher level and broader scope in order to meet the pressing demands of professional sectors and the labour market;