natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades transpordi ja energiainfrastruktuuri valdkonna tohutuid rahalisi vajadusi ja arvestades nende projektide positiivseid välismõjusid, rõhutab vajadust arendada välja stiimuleid reguleeriv raamistik, edendamaks avaliku ja erasektori pikaajalisi investeeringuid nendes valdkondades; palub, et innovaatilisi rahalisi vahendeid arendataks koostöös pikaajaliste investoritega;
Given the huge financing needs in the areas of transport and energy infrastructure, and given the positive externalities of these projects, stresses the need to develop an incentive regulatory framework in order to promote public and private long term investment in these fields; asks that innovative financial instruments be developed in cooperation with long term investors;
Üleeuroopalised energiavõrgud 94.
Trans-European energy networks 94.
juhib tähelepanu energiatõhususe ja taastuvenergeetika tähtsustamise vajadusele energeetika infrastruktuuri rahastamist käsitlevate otsuste tegemisel; rõhutab, et tingimata tuleb ajakohastada ja uuendada Euroopa energiainfrastruktuuri, kujundada välja arukad võrgud ja rajada võrguühendusi, mis on vajalikud energia siseturu loomiseks, varustusallikate ja tarneteede mitmekesistamiseks kolmandate riikidega, varustuskindluse suurendamiseks, taastuva energia osakaalu tõstmiseks ning energia ja kliimaga seotud eesmärkide saavutamiseks; võtab teadmiseks hinnangud, et selles valdkonnas on aastaks 2020 vaja teha investeeringuid umbes 1000 miljardi euro ulatuses ; eriti selleks, et tagada ülekandemahud, sh uued tootmismahud ja investeeringud elektrivõrkudesse; märgib, et praeguste maailmaturu energiahindade juures võivad vajalikud märkimisväärsed investeeringud pärineda peamiselt erasektorist; toonitab vajadust maksimeerida Euroopa rahaliste vahendite mõju ning struktuurifondide ja innovaatiliste rahastamisvahendite pakutavaid võimalusi Euroopa peamiste riigisiseste ja piirüleste prioriteetsete energiainfrastruktuuri projektide rahastamiseks; rõhutab, et Euroopa Liidu eelarvest on vaja märkimisväärset eraldist selle valdkonna innovaatilistesse rahastamisvahenditesse;
Points to the need to prioritise energy efficiency and renewable energies when deciding on financing energy infrastructure; underlines the urgent need to modernise and upgrade the European energy infrastructure, to develop smart grids and build interconnections which are necessary for realising the internal energy market, for diversifying sources and routes with third countries enhancing security of supply, for increasing the share of renewable energy, and for meeting energy and climate targets; takes note of estimates that substantial investments of approximately EUR 1000 billion by 2020 are needed in this field; particularly in order to ensure transmission capacity, including new production capacity and investment in electricity grids; notes that, at current world energy prices, the substantial investment required can primarily originate from the private sector; emphasises the need to maximise the impact of European funding and the opportunity offered by the structural funds and innovative financial instruments to fund key national and cross-border European priority energy infrastructure projects; stresses the need for a substantial allocation from the European Union budget for innovative financial instruments in this field;
Transport ja üleeuroopalised transpordivõrgud 95.
Transport and Trans-European transport networks 95.
rõhutab, et tõhusasse transpordiinfrastruktuuri investeerimisel on Euroopa jaoks keskne roll, et kaitsta oma konkurentsivõimet ja sillutada teed kriisijärgsele pikaajalisele majanduskasvule; usub, et üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T) on väga olulised selleks, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja anda olulist Euroopa lisandväärtust, sest nad aitavad kaasa ELi eri osadele ligipääsemise ja nende koostalitusvõime parandamisele, tagades piiriülesed ühendused, kaotades kitsaskohad, parandades liiklushalduse ja -infosüsteemide kasutamist ning tagades ühendveod piiriülese transpordiinfrastruktuuri puhul, millesse liikmesriigid üksi ei investeeriks; on seisukohal, et TEN-T peaks tagama tõelise Euroopa põhivõrgu, mitte liikmesriikide projektide ühtekoondamise, ning et põhiprojektide rahastamist tuleks hinnata ja läbi vaadata, võttes arvesse kohapeal saavutatud edu Euroopa lisandväärtuse valdkonnas; on seisukohal, et TEN-T peaks seega olema järgmise mitmeaastase finantsraamistiku keskne prioriteet;
Underlines that investing in effective transport infrastructure has a key role for Europe to defend its competitiveness and pave the way for post crisis, long term economic growth; believes that the Trans-European transport networks (TEN-T) are vital in order to guarantee the proper functioning of the internal market and provide important EAV as they contribute to improving accessibility and interoperability between the various parts of the EU by guaranteeing cross-border links and eliminating bottlenecks, improving the use of traffic management and information systems, as well as assuring intermodality in cross-border infrastructure, which the Member States alone would not invest in; considers that the TEN-T should provide a genuine European core network rather than the aggregation of national projects and that the financing of core projects should be assessed and reviewed in the light of progress on the ground and EAV; strongly believes that TEN-T should, accordingly, be a key priority in the next MFF;
leiab, et tingimuslikkust peaks tõhustama „kasuta või kaota” (kohustusest vabastamise) põhimõtte kehtestamine; kui eraldatud rahalist vahendit ei ole kasutatud, jäävad transpordifondide kasutamata või vabastatud vahendid Euroopa Liidu eelarvesse ja neid ei tagastata liikmesriikidele;
Considers that conditionality should be enhanced by introducing the principle of ‘Use-it-or-lose-it’ (decommitment); when allocated funding has not been used the unspent or decommitted resources of transport funds should remain in the EU budget and not be returned to the Member States;
tuletab meelde, et TEN-T vahendid nõuavad 2007.–2020. aastal kokku 500 miljardi euro ulatuses investeeringuid; peab seega vajalikuks TEN-T vahendite suurendamist järgmises mitmeaastases finantsraamistikus koos suurema kooskõlastamisega ELi ja liikmesriikide vahel, nagu ka TEN-T-le ettenähtud vahendite ja transpordiprojektide rahastamise vahel ühtekuuluvuspoliitika ja territoriaalse koostöö raames, kasutades sel moel paremini olemasolevaid rahastamisvahendeid; rõhutab rolli, mida ka innovatiivsed finantsvahendid, sh riikliku ja erasektori partnerlused ning projektivõlakirjad, võivad mängida nende projektide rahastamisel; on seisukohal, et Ühtekuuluvusfondist kaetavad kulutused peaksid sõltuma Euroopa transpordipoliitika üldpõhimõtete järgimisest; usub, et TEN-T rahastamine peaks aktiivselt integreerima majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärke ning jätkusuutliku arengu kohustusi, et täita Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke; ning võimalikult suures ulatuses tuleks eelistada vähese CO2-heitega transporti;
Recalls that a global investment of EUR 500 billion will be required for the period 2007-2020 for TEN-Ts; considers, therefore that an increase in TEN-T funds is necessary in the next MFF, together with increased coordination between EU and Member States, as well as the funds available for TEN-T and the funding for transport projects within the framework of cohesion policy and territorial cooperation, thus, using better the available sources of financing; stresses the role that innovative financing instruments, including PPPs and project bonds, can also play in the financing of those projects; considers that expenditure used from the cohesion fund should be conditional upon the observation of general principles of European transport policy; believes that TEN-T funding should actively integrate the objectives of economic, social and territorial cohesion, as well as sustainable development obligations to meet Europe 2020 targets and should as far as possible give priority to low-carbon transportation;
kutsub komisjoni üles võtma eelkõige arvesse vajadust viia kauba- ja reisijatevood üle säästlikumatele ja tõhusamatele transpordivoogudele, tagades samal ajal tõhusa koosmodaalsuse; on seisukohal, et TEN-T suuniste eelseisval läbivaatamisel tuleb leida lahendus riikide ja piiriüleste raudteesüsteemide koostoimimisvõimele ja kehtestada tingimuslikkus ELi kulutuste osas, et saavutada tõeline ühtne Euroopa raudteepoliitika ja kindlustada suurem siseveetranspordi ja merelühisõidu kasutamine;
Calls on the Commission to take into account, in particular, the need to shift freight and passenger flows towards more sustainable and efficient transport flows while providing efficient co-modality; considers that the upcoming revision of the TEN-T guidelines needs to find solutions to the interoperability between national as well as cross-border railway systems and introduce conditionality on EU expenditure in order to achieve a genuine Single European Railway policy, and to ensure greater use of inland waterway and short sea shipping;
Turism 99.
Tourism 99.
tuletab meelde, et turism on Lissaboni lepingu kohaselt uus Euroopa Liidu pädevus, mis peab seetõttu kajastuma ka järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; rõhutab olulist panust, mille turism annab Euroopa majandusse, ja usub, et Euroopa turismistrateegia eesmärk peaks olema suurendada sektori konkurentsivõimet ja selle toetamiseks tuleks järgneval perioodil ette näha piisavad rahalised vahendid;
Recalls that tourism is a new EU competence under the Lisbon Treaty, which should, therefore, also be reflected in the next MFF; stresses the important contribution of tourism to the European economy and believes that the European strategy for tourism should aim at raising the competitiveness of the sector and be supported with adequate funding for the next period;
Merenduspoliitika 100.
Maritime Policy 100.
tunnistab, et meri ja ookeanid on ülemaailmses majanduskasvus edaspidi üha enam kesksel kohal; on seisukohal, et integreeritud merenduspoliitikat tuleb jätkata ning see tuleb suunata ranniku- ja merealade probleemide lahendamisele, toetades nn sinist kasvu ja säästvat meremajandust; nõuab, et EL suurendaks oma jõupingutusi toetamaks kaugeleulatuvat ELi merenduspoliitikat, mis lubab Euroopal kinnitada oma rahvusvahelist positsiooni kõnealuses strateegilises sektoris; rõhutab, et sellele poliitikavaldkonnale tuleb võimaldada piisavad eelarvelised vahendid;
Acknowledges that the seas and oceans will play an increasingly key role in global economic growth in the future; considers that the Integrated Maritime Policy must be pursued and geared towards tackling the challenges faced by coastal zones and maritime basins, supporting blue growth and a sustainable maritime economy; requests that the EU increases its effort to support an ambitious EU maritime policy which will allow Europe to assert its international position in this strategic sector; insists that the appropriate budgetary means be made available in favour of this policy;
Euroopa kultuuri ja mitmekesisuse edendamine 101.
Fostering European culture and diversity 101.
rõhutab, et Euroopa kodakondsuse edendamisel on otsene mõju eurooplaste igapäevaelule ning see aitab paremini mõista liidu poliitika pakutavaid võimalusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ja aluslepingutes sätestatud põhiõiguseid; on veendunud, et kodakondsuse valdkonnale tuleb tagada piisav rahastamine;
Emphasises that promoting Union citizenship has a direct impact on the daily lives of Europeans and that it contributes to a better understanding of the opportunities provided by Union policies, as well as of their fundamental rights, enshrined in the European Charter of Fundamental Rights and the Treaties; is convinced that adequate funding in the area of citizenship must be guaranteed;
rõhutab, et noorte ja kultuuriga seotud poliitikavaldkonnad on olulised ja esimeste poliitikavaldkondade hulgas, mida hinnatakse nende lisandväärtuse ja kodanikeni jõudmise pärast; nõuab, et EL ja liikmesriigid tunnustaksid kultuuri- ja loovtööstuste suurenevat tähtsust Euroopa majanduses, ja nende ülekanduvat mõju teistele majandussektoritele; rõhutab, et nende poliitikavaldkondade täieliku potentsiaali saab ära kasutada ainult siis, kui neile eraldatakse piisavad rahalised vahendid ning nõuab nende potentsiaali täielikku ärakasutamist maaelu arendamise ja ühtekuuluvuspoliitika raames;
Points out that youth- and culture-related policies are essential and among the first priorities to be recognised for their added value and reaching out to citizens; calls on the EU and the Member States to acknowledge the increasing importance of cultural and creative industries to the European economy, and their spill-over effect on other economic sectors ; strongly emphasises that the full potential of these policies can only be realised if they are provided with adequate levels of funding and calls for their potential to be fully exploited within rural development and cohesion policy;
tuletab meelde spordi olulisust tervise, majanduskasvu ja töökohtade, turismi ja sotsiaalse kaasamise seisukohast ning asjaolu, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 165 antakse ELile selles valdkonnas uusi pädevusi; peab kiiduväärseks komisjoni teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis” ( KOM(2011)0012 ), mis on esimene samm spordi ja eelkõige igapäevase liikumise lisandväärtuse hindamisel ning spordi ühiskondlikule, majanduslikule ja organisatsioonilisele mõõtmele keskendumisel;
Recalls the importance of sport for health, economic growth and jobs, tourism and social inclusion, and the fact that Article 165 TFEU gives the EU new competences in this field; welcomes the Commission communication on ‘Developing the European Dimension in Sport’ ( COM(2011)0012 ) as a first step in assessing the added value of sport, and in particular of everyday exercise, and focusing on the societal, economic and organisational dimension of sport;
Noortepoliitika 104.
Youth policy 104.
rõhutab, et noored peaksid kujutama endast liidu jaoks prioriteeti ja et noorte mõõde peaks olema nähtav ning seda peaksid tugevdama poliitikasuunad ja programmid; usub, et noori tuleks käsitada ELi valdkonnaülese teemana, arendades erinevate noorte, hariduse ja liikuvusega seotud poliitikavaldkondade vahelisi koostoimeid; tervitab juhtalgatust „Noorte liikuvus” kui Euroopa 2020. aasta strateegia nurgakivi; rõhutab eelkõige, et noortega seotud programmid nagu elukestva õppe programm ja programm „Aktiivsed noored”, mille kulud osaleja kohta on madalad ja mis seega on väga tõhusad, tuleks säilitada eraldiseisvate programmidena järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, ning et nad väärivad tunduvalt suuremaid investeeringuid;
Stresses that youth should represent a strong priority for the Union and that the youth dimension should be visible and reinforced in EU policies and programmes; believes that youth should be perceived as an EU cross-cutting theme, developing synergies between different policy areas relating to youth, education and mobility; welcomes the ‘Youth on the Move’ flagship initiative as a cornerstone of the Europe 2020 Strategy; underlines in particular that youth-related programmes like Lifelong Learning and Youth in Action, which bear low cost per beneficiary and therefore have high efficiency, should be maintained as separate programmes in the next MFF and that they deserve a much stronger investment;
Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala 105.
An Area of Freedom, Security and Justice 105.
rõhutab, et Lissaboni lepingus sätestatud põhiõiguste ja võrdõiguslikkuse vastupidava kultuuri loomine peab jääma Euroopa jaoks prioriteediks; toonitab, et neid väärtusi tuleb eelarves läbivalt arvesse võtta ja sellega seoses tuleb tagada piisav ja sihipärane rahastamine;
Emphasises that creating a robust culture of fundamental rights and equality as enshrined in the Lisbon Treaty must remain a priority for Europe; stresses that while these values must be budgetarily mainstreamed, adequate targeted funding must be guaranteed;
märgib, et liidu majanduslik, kultuuriline ja sotsiaalne kasv saab edukalt toimuda ainult stabiilses, õiguspärases ja turvalises keskkonnas, kus austatakse ja järgitakse põhiõiguseid ning on tagatud kodanikuvabadused; on seetõttu seisukohal, et tõhus õigus- ja sisepoliitika on majanduse taastumise eeltingimus ning tähtis element laiemas poliitilises ja strateegilises kontekstis; rõhutab, kui oluline on ELi sisepoliitika valdkonna prioriteetide muutmine liidu välismõõtme, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika peavooluks, võttes eriti arvesse suureneva rände tulevast mõju kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika arengule; rõhutab sisserände-, varjupaiga- ja julgeolekupoliitika piisava rahastamise vajadust ning samuti ELi prioriteetide arvessevõtmist nende rakendamisel;
Notes that economic, cultural and social growth of the Union can only thrive in a stable, lawful and secure environment, respecting and enforcing fundamental rights and safeguarding civil liberties; considers, accordingly, that efficient justice and home affairs policies are a pre-requisite for economic recovery and an essential element in a wider political and strategic context; underlines the importance of mainstreaming the EU priorities in the field of ‘home affairs’ into the Union's external dimension, including European Neighbourhood policy, especially in view of the impact that growing migration will have on the development of EU policies towards third countries; stresses the need for the appropriate financing of the immigration, asylum and security policies and also taking into account the priorities of the EU while implementing them;
rõhutab, et pakilistes sisserände- ja varjupaigaküsimustes, samuti liidu välispiiride haldamises on vaja integreeritud lähenemisviisi, piisavalt rahalisi vahendeid ja eriolukordadega hakkama saamise abivahendeid, mis tehakse kättesaadavaks kõikide liikmesriikide inimõiguste austamise ja solidaarsuse vaimus, pidades kinni riiklikest vastutusaladest ja selgesti määratletud ülesannetest; märgib sellega seoses, et FRONTEXi, Euroopa Varjupaigaküsimuste tugiameti ning solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise fondide suurenenud probleeme tuleb õigeaegselt arvesse võtta;
Stresses the need for an integrated approach towards pressing immigration, asylum questions as well as towards the management of the external borders of the Union, with sufficient funding and support tools to handle emergency situations made available in a spirit of respect for human rights and solidarity amongst all Member States, respecting national responsibilities and a clear definition of tasks; notes that, in this regard, the increased challenges of FRONTEX, the European Asylum Support Office and the Funds on Solidarity and Management of Migration Flows need to be duly taken into consideration;
märgib, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala rahastamise osakaal on liidu eelarves suhteliselt väike, ning rõhutab, et tulevases mitmeaastases finantsraamistikus peab see poliitikavaldkond saama piisavad ja objektiivselt põhjendatud rahalised vahendid, et liit saaks oma tegevust ellu viia, eriti pidades silmas Stockholmi programmis ja Lissaboni lepingus kindlaks määratud uusi ülesandeid;
Notes that the share of funding for the area of freedom, security and justice in the Union budget is relatively small and stresses that in the future MFF these policies must be allocated with appropriate and objectively justifiable funding to enable the Union to carry out its activities, especially those related to new tasks, as identified in the Stockholm Programme and the Treaty of Lisbon;
rõhutab parema sünergia arendamise vajadust erinevate fondide ja programmide vahel ning osutab asjaolule, et fondide haldamise lihtsustamine ja ristrahastamise lubamine võimaldab eraldada ühistele eesmärkidele rohkem vahendeid; tervitab komisjoni kavatsust vähendada sisepoliitika eelarveliste vahendite koguarvu kahesambalisse struktuuri ja võimaluse korral ühise juhtimise alla; usub, et see lähenemisviis peaks andma märkimisväärse panuse praeguste fondide ja programmide suurendatud lihtsustamisele, otstarbekamaks muutmisele, konsolideerimisele ja läbipaistvamaks muutmisele; rõhutab siiski vajadust tagada, et sisepoliitika eri eesmärgid ei läheks segamini;
Emphasises the need of developing better synergies between different funds and programs and points to the fact that the simplification of management of funds and allowing cross-financing enable the allocation of more funds to common objectives; welcomes the Commission's intention to reduce the total number of budgetary instruments in Home Affairs in a two pillar structure and where possible under shared management; believes that this approach should contribute significantly to an increased simplification, rationalisation, consolidation and transparency of the current funds and programmes; stresses however the need to ensure that the different objectives of home affairs policies will not be mixed up;
kordab, et on sügavalt mures liidu välistegevuse kroonilise alarahastatuse ja teravate paindlikkusprobleemide pärast, mis on tingitud välissündmuste prognoosimatusest ning korduvatest rahvusvahelistest kriisidest ja hädaolukordadest; rõhutab seepärast vajadust viia paremini kooskõlla välispoliitika eesmärgid ja vahendid, tagades piisavad rahalised vahendid ja tõhusad paindlikkusmehhanismid, et liit saaks reageerida ülemaailmsetele probleemidele ja ootamatutele sündmustele; kordab oma nõudmist, et liidu uutest kohustustest ja ülesannetest tulenevad kulutused tuleb varem kavandatud summadele juurde lisada, et vältida olemasolevate prioriteetide ohtu seadmist;
Reiterates its deep concern at the chronic underfinancing and particularly acute flexibility problems in the implementation of the Union's external activities, due to the unpredictable nature of external events, and recurring international crises and emergencies; stresses, accordingly, the need to close the gap between its ambitions and resources in foreign policy, by ensuring adequate financial resources and efficient flexibility mechanisms in order to enable the Union to respond to global challenges and unforeseen events; reiterates its request that budgetary implications deriving from any new commitments and tasks taken up by the Union must be additional to programmed amounts, in order to avoid jeopardising existing priorities;
juhib tähelepanu vastuolule liidu üleilmse rahalise abi taseme ja tema sageli piiratud mõju vahel asjaomastel läbirääkimistel ning rõhutab vajadust suurendada liidu poliitilist rolli ja mõjuvõimu rahvusvahelistes institutsioonides ja foorumites; usub, et EL peaks saavutama poliitilise rolli, mis on vastavuses ELi finantsabi suurusega;
Points to the discrepancy between the level of the Union's global financial assistance and its often limited influence in related negotiations and stresses the need to enhance the Union's political role and leverage in international institutions and fora; believes that the EU should ensure a political role which is proportional to the financial support it provides;
Euroopa välisteenistus 112.
European External Action Service (EEAS) 112.
; rõhutab, et uut teenistust on vaja piisavalt rahastada, et EL võiks täita oma eesmärke ja rolli ülemaailmse osalejana; rõhutab seepärast, et uus teenistus peab täielikult ära kasutama suuremat tõhusust, mis tuleneb liidu tasandil vahendite koondamisest, ning sünergiat liikmesriikidega, et vältida dubleerimist, olemasolevat või võimalikku kattumist, vastuolusid ja ebaühtlust ning võimaldada kulude vähendamist ja kokkuhoidu kõikides riiklikes eelarvetes, näidates seeläbi liidu diplomaatia tõelist lisandväärtust;
; stresses the need for the new service to be provided with sufficient funds to allow the EU to fulfil its goals and role as a global player; stresses accordingly, the need for the new service to fully exploit efficiency gains deriving from the pooling of resources at Union level as well as synergies with Member States, avoiding duplications, existing or potential overlaps, inconsistencies and incoherencies and leading to cuts and savings in all national budgets, demonstrating thus the true added value of the Union's diplomacy;
Vaesuse leevendamine 113.
Poverty alleviation 113.