natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10. palub komisjonil tagada selliste tarbijarühmade erikaitse, kes on eriti ohustatud kas vaimse, füüsilise või psüühilise puude, vanuse või kergeusklikkuse tõttu või kelle muudab haavatavaks nende sotsiaalne või majanduslik olukord; toetab Euroopa Komisjoni käitumusliku majandusteaduse alast tegevust, sest tarbijakaitse meetmete tulemuslikkuse tagamiseks praktilises elus on see oluline;
Calls on the Commission to guarantee special protection for groups of consumers who are particularly vulnerable because of their mental, physical or psychological infirmity, age or credulity, or made vulnerable by their social and financial situation; supports the Commission’s work on behavioural economics, seeing this as essential to ensuring that consumer protection measures are effective in practice;
12. märgib e-kaubanduse olulist kasvu, mis on tarbijatele väga tähtis, sest 40% ELi kodanikest sooritab oste internetis; rõhutab, et tuleb suurendada tarbijate ja jaemüüjate enesekindlust eelkõige selles osas, mis puudutab piiriülest internetis ostmist ja kauplemist, ja tagada nende õigused ja kohustused internetis;
Notes the significant increase in e-commerce, which is now very important to consumers, with 40% of EU citizens purchasing online; points out that consumers’ and retailers’ confidence needs to be increased, particularly as regards cross-border online purchasing and trading, by guaranteeing their respective rights and obligations on the internet;
15. rõhutab, et tarbijaid tuleb nende õigustest ja kohustustest teavitada ja tagada tarbijate õiguste täielik järgimine interneti kasutamise ja intellektuaalomandi õiguste küsimustes, kuid samal ajal tuleb kaitsta isikuandmete ja eraelu puutumatust;
Stresses the need to inform consumers about their rights and obligations and ensure that consumers’ rights are fully respected when it comes to internet use and protection of intellectual property rights, at the same time protecting personal data and privacy;
17. rõhutab, et tarbijatele ja hulgimüüjatele tuleb jagada selgemat ja ühtsemat teavet (näiteks kasutades selleks ühikuhinna esitamise reeglit ning veebisaite täpsete ja selgete hinnavõrdlustega) ning pakkuda asjakohast ja tõhusat tootemärgistust;
Emphasises the need to provide consumers and traders with more transparent and comparable information, for example through the use of unit price indications and accurate and transparent internet price-comparison websites, as well as meaningful and effective product labelling;
24. kutsub komisjoni üles algatama kõigis liikmesriikides teavituskampaaniaid CE-märgise ja selle tähtsuse kohta, et tarbijatele selgitada, mida see tähistab (või ei tähista), ning anda neile põhjalikumat teavet, püüdes samal ajal erialaringkondades parandada teadlikkust tooteohutusest;
Calls on the Commission to launch information campaigns in all the Member States concerning the European 'CE' designation and the significance thereof, making it clear to consumers what it does (or does not) represent and providing them with more comprehensive information, while seeking to raise awareness of product safety in professional circles;
27. kutsub komisjoni üles kindlaks tegema senised tõkked tarbijate pangavahetuses ja kaaluma lahendusi nende kõrvaldamiseks, näiteks luues pangakonto numbri üleeuroopalise ülekantavuse süsteemi;
Calls on the Commission to look into the remaining obstacles to bank switching by consumers and to consider ways of eliminating them, such as setting up an EU-wide bank account number portability system;
Tarbijakaitse ja tooteohutus
Consumer p rotection and p roduct safety
32. rõhutab, et tuleb kiiresti parandada tarbekaupade ohutuse üldist taset ELis, eelkõige üldise tooteohutuse direktiivi eelseisva läbivaatamise raames; kutsub komisjoni üles koostöös ELi vastutavate asutustega põhjalikumalt uurima küsimusi, mis on seotud kemikaalide mõjuga tarbijate tervisele, antibiootikumiresistentsuse ja nanotehnoloogiatega, võttes aluseks kehtivad ELi õigusaktid nendes valdkondades;
Stresses the urgent need to increase the general level of safety of consumer products in the EU, especially in the framework of the forthcoming revision of the General Product Safety Directive; calls on the Commission, in cooperation with the responsible EU agencies, to look more closely into the issues of the impact of chemicals on consumers' health, antibiotic resistance and nanotechnologies, on the basis of existing EU legislation in those fields;
37. märgib sellega seoses, kui tähtsad on läbipaistvad ja usaldusväärsed turud, kutsestandardite parandamine ja huvide konflikti vältimine tarbijatele finantsteenuste osutamisel ning finantshariduse roll;
Notes, in that connection, the importance of transparent and reliable markets, of improving professional standards and avoiding conflicts of interest in the provision of financial services to consumers, and the crucial role of financial education;
43. kutsub komisjoni jätkama tööd kaupade müügi ja ebaõiglaste lepingutingimustega, ebaausate kaubandustavade eeskirjade läbivaatamise, tarbijakrediidi direktiivi, eksitava reklaami direktiivi ja laiema küsimusega, kas ebaausate kaubandustavade eeskirju tuleb kohaldada ka ettevõtjate vahelistele suhetele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid täies ulatuses ja korrektselt siseturu eeskirju ja õigusakte, eriti tarbijaõiguste direktiivi, e-kaubanduse direktiivi ning tarbijatele toidualase teabe esitamise määrust;
Calls on the Commission to continue its work on the sale of goods and unfair contract terms, a review of the rules on unfair commercial practices (UCP), the Consumer Credit Directive, the Misleading Advertising Directive and the broader issue of whether the rules on UCP need to apply to business-to-business relations; urges Member States to fully and correctly implement internal market rules and legislation, in particular the consumer rights directive, the E-commerce directive and the regulation on the provision of food information to consumers;
Sotsiaalsema ja jätkusuutlikuma Euroopa tarbijapoliitika suunas
Towards a m ore s ocial and s ustainable consumer policy in Europe
54. nõuab Euroopa tarbijate jaoks kergesti kasutatavaid ja tulemuslikumaid kaebuste lahendamise mehhanisme, kuna need on siseturu tõkete kõrvaldamisel ülitähtsad, eelkõige e-kaubanduse valdkonnas, ning nõuab, et komisjon esitaks seadusandliku tavamenetluse raames ühe või mitu ettepanekut parlamendi nõuetekohase kaasamise tagamiseks;
Calls for accessible and effective redress mechanisms for European consumers, as these are essential if barriers in the internal market, particularly as regards e-commerce, are to be eliminated, and calls on the Commission to come forward with one or more proposals through the ordinary legislative procedure, thereby ensuring the proper involvement of Parliament;
58. palub komisjonil käivitada institutsioonidevahelise arutelu, et asjakohasel viisil edendada tarbijate õiguskaitset turutehingute korral, pöörates nõuetekohast tähelepanu tarbijaõiguste direktiivis ette nähtud lähenemisviisile;
Calls on the Commission to launch an interinstitutional debate on the appropriate way forward in order to improve the legal protection of consumers in their market transactions, with due regard to the approach set out in the Consumer Rights Directive;
Euroopa Komisjonil on kavas avaldada 2012. aasta maiks EÜ tarbijapoliitika strateegia 2007–2013 (KOM(2007) 99 lõplik) järjena tarbijakeskne tegevuskava.
The European Commission is set to publish a Consumers Agenda by May 2012 as the follow-up to the 2007-2013 EU Consumer Strategy (COM (2007) 99 final).
See komisjoni teatisena avaldatav dokument sisaldab kõiki tarbijatega seotud algatusi alates 2012. aastast ja on laiaulatuslikum kui ELi tarbijapoliitika strateegia 2007–2013.
It will be published as a Commission Communication and will include all initiatives for consumers from 2012 and beyond but will go further than the scope of the 2007-2013 EU Consumer Strategy.
Kiidame sellise ulatusliku tegevuse heaks ja nõuame tungivalt, et komisjon koostaks ka rohelise raamatu, et panna tugev alus tarbijakaitseorganisatsioonide, kodanike, liikmesriikide parlamentide ja valitsuste arutelule.
We welcome this ambitious approach and urge the Commission to also launch a green paper so there can be a real ground for discussion for consumer rights organisation, citizens, national parliaments and governments.
Tarbijakeskne tegevuskava peaks koondama üldiselt kõiki tarbijapoliitika valdkonna olulisi teemasid ja ülesandeid.
The Consumer Agenda should be an umbrella for all the important topics and challenges that we have ahead of us in the consumer area.
See peaks olema verstapost ELi tarbijapoliitikas, mis annab esimest korda konkreetse tähenduse Euroopa Liidu lepingu põhimõttele, mille kohaselt tuleb võtta tarbijahuve arvesse kõikjal muus asjakohases ELi poliitikas.
It should be a milestone in EU consumer policy and for the first time gives concrete meaning to the EU Treaty principle according to which consumer interests have to be taken into account in all other relevant EU policies.
Tarbijakeskse tegevuskava põhiprioriteediks peaks olema tagada ohutu toit ning tervise- ja tooteohutus.
To ensure safe food, health and product safety should be the highest priority in the Consumer Agenda.
Tegevuskava peab aga samuti aitama vähendada tarbijate ebavõrdsust Euroopas, saavutada vähese CO2-heitega majandust, mis on sätestatud Euroopa 2020. aasta strateegias, ja kaitsta lapsi reklaami eest.
But we also need a Consumer Agenda that will lower the inequalities between consumers in Europe, contribute to a low carbon economy as decided in the EU 2020 strategy and to protect children from advertising.
Globaalsel tasandil tuleb tegeleda tänapäeva ühiskondade probleemidega, nagu meie turgude globaliseerumine, majanduse digitaliseerumine, elanikkonna vananemine, jõustamise/kaebuste lahendamise vahendid ja tarbijaorganisatsioonide toetamine.
More globally, the new challenges that modern societies have to face, need to be addressed, such as the globalisation of our markets, the digitalisation of the economy and ageing population as well as the importance of enforcement/redress instruments and support to consumer organisations.
Tarbijaturu tulemustabelid ja tarbijate mõjuvõimu suurendamise tegevuskava
The Consumer Scoreboard s and the Consumer Empowerment Agenda
Hiljutised komisjoni uuringud näitavad, et edendada tuleb tarbijate mõjuvõimu suurendamist.
Recent studies from the Commission shows that consumers needs to become increasingly empowered.
Tarbijate mõjuvõimu suurendamine sõltub teadlikkusest ja teabest tarbijaõiguste kohta, hästituntud ja tulemuslikest valitsusvälistest organisatsioonidest ja riiklikest asutustest, tegusast meediast ning lihtsast ja ligipääsetavast kaebuste lahendamise vahendist.
Consumer empowerment depends on knowledge of consumer rights and information, well known and effective non-governmental organisations and public authorities, an active media and simple and accessible means of redress.
Tarbijatingimuste kvaliteeti liikmesriikides jälgitakse 2011. aasta märtsi tarbijatingimuste tulemustabeli abil (SEK (2011)).
The quality of consumer conditions in the Member States is monitored through the Consumer Conditions Scoreboard March 2011 (SEC (2011)).
Euroopa Komisjoni 11. märtsil 2011. aastal avaldatud viies tarbijatingimuste tulemustabel tõestab, et tarbijatingimused on pärast 2009. aasta järsku langust selgelt taastunud peaaegu kõigis ELi liikmesriikides.
The 5th Consumer Scoreboard published on 11th March 2011 by the European Commission shows a clear recovery in consumer conditions in nearly all EU countries after the steep decline in 2009.
Tulemustabel kinnitab ka süvenevat lõhet kodumaise ja piiriülese e-kaubanduse vahel, paljude Euroopa kodanike ulatuslikku vaesust ja juurdepääsu puudumist põhilistele kaupadele ja teenustele ning paljude tarbijate muret toidu ohutuse pärast.
The Scoreboard also confirms a growing gap between domestic and cross-border e-commerce, an extensive poverty and lack of access to basic goods and services among many citizens in Europe and a vast concern among consumers about the safety of food.
11. aprillil 2011. aastal Euroopa Komisjoni avaldatud tarbijate mõjuvõimu suurendamise pakett toob esile, et tarbijad ei ole oma õigustest teadlikud, ja kinnitab, et tarbijate mõjuvõimu suurendamise küsimusega tuleb tegeleda.
The Consumer empowerment package published by the European Commission on 11 April 2011 has exposed the lack of consumer awareness of their rights and confirmed the need to tackle consumers’ empowerment.
Tarbija peab suutma mõista internetiajastu parimaid võimalikke vahendeid, et olla teadlik, võimeline valima ja kasutama kõige paremini ära oma õigusi aina probleemirohkemal turul.
Consumers have to be able to understand the best possible tools of the internet age in order to be aware, able to choose, and make the best use of their rights in an increasingly challenging market.
Esmatähtis on riigiasutuste ja tarbijaorganisatsioonide aktiivne roll ja seega tuleb tagada nende rahastamine.
The active role of public authorities as well as of consumer organisations is essential, therefore their funding should be ensured.
Tugevate ja pädevate tarbijaorganisatsioonide asutamine ja toetamine võib aidata päriselt tarbijatel oma teadlikkust suurendada ja esindada oma huve nii poliitikakujundamises kui ka päriselus.
Building and supporting strong and competent consumer organisations can really help consumers raise their awareness and represent their interests both in policy-making and in real life.
2011. aasta oktoobris avaldatav kuues tulemustabel toob esile 50 peamist tarbijaturgu vastavalt tarbijate arusaamadele läbipaistvusest, võrreldavusest, usaldusest, probleemidest, kaebustest, üleminekutest ja üldisest rahulolust.
In October 2011 the 6th edition of the Scoreboard will highlight the 50 main consumer markets according to consumer perceptions of transparency, comparability, trust, problems, complaints, switching and overall satisfaction.
Ülalmainitud uuringud annavad tugeva signaali, et Euroopa Liit peab võtma konkreetseid meetmeid, et suurendada tarbijate mõjuvõimu ja tarbijakaitset.
The studies mentioned above gives a strong imperative to the European Union to take concrete action to increase consumer empowerment and consumer protection.
Sotsiaalne jätkusuutlikkus ja keskkonnasäästlikkus
S ocial and environmental s ustainability
Euroopa Liidu 499 miljoni inimese ja kodaniku tarbijatingimused on väga erinevad.
With 499 million people, citizens, human beings, we all face different conditions.
Ligikaudu 80 miljonit inimest, kellest 19 miljonit on lapsed, ei saa endale lubada põhilisi asju, nagu sooja kodu, ei saa maksta üüri või käia suvepuhkusel väljaspool kodupaika.
Approximately 80 million people, of which 19 million are children, cannot afford basic things such as a warm home, to pay the rent or to afford a summer holiday outside the home.
Selliste tarbijate ebavõrdsete tingimusega tuleb tegeleda ja tarbijakeskses tegevuskavas on vaja käsitleda kaupade ja teenuste taskukohasust tarbija jaoks.
These conditions of inequality for consumers need to be addressed and there needs to be a consumer affordability perspective in the Consumer Agenda.
Tarbijate ja kodanike ebavõrdsuse vähendamisel on ülitähtis, et hoolekandeteenuseid rahastataks solidaarselt ja et need oleksid kõigile kättesaadavad.
Crucial to reducing the inequalities between consumers and citizens is that welfare services should be financed in solidarity and accessible for everyone.
Euroopa 2020. aasta strateegia kohaselt on Euroopa eesmärgiks luua arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu.
According to the EU 2020 strategy, Europe is aiming for creating a smart, sustainable and inclusive growth.
EL on seadnud kaugeleulatuvad eesmärgid CO2-heite vähendamiseks ja et neid saavutada ja luua Euroopa Liidus vähese CO2-heitega majandust, peame kindlustama, et ELi SKPst 56% moodustav eratarbimine muutuks säästvamaks.
The EU has set up ambitious targets for reducing CO 2 emissions, and if we are to reach these targets and create a low carbon economy in the European Union, we have to make sure that the private consumption becomes more sustainable as it represents 56 % of EU GDP.
Tarbijakeskses tegevuskavas tuleb käsitleda seda, kuidas saaks eratarbimisega edendada vähese CO2-heitega majandust.
The Consumer Agenda has to address in which way the private consumption can promote a low carbon economy.
ELis tekitavad kõige kiiremini aina rohkem CO2-heiteid transport ja energeetika.
The fastest source of growing CO 2 emissions in the EU comes from transportation and energy.
Siseturg loob CO2-heitega seotud välismõjusid.
The internal market creates externalities in terms of CO 2 emissions.
Tarbijakeskse tegevuskavaga tuleb edendada üleminekut vähese CO2-heitega majandusele, kusjuures see eeldab rohkem kohalikku tarbimist, et vähendada ELis transpordis tekkivaid CO2-heitkoguseid.
The Consumer Agenda must promote the transition to a low carbon economy, and this implies more local consumption to reduce CO 2 emissions from transportation in the EU.
Samuti tähendab see, et tuleb edendada ringlussevõttu ja taaskasutust, aga sellest ei piisa: tarbijale tuleb pakkuda kõige energiatõhusamaid tooteid.
It also means promoting recycling and second hand consumption, but recycling is not enough, the products that are offered to consumers must be the most energy efficient.
Tarbijakeskses tegevuskavas käsitlemist vajav teema on ka toiduainete raiskamine, sest igal aastal raisatakse ELis umbes 90 miljonit tonni toitu.
Another problem that needs to be addressed in the Consumer Agenda is the waste of food, as around 90 million tons of food is wasted every year in the EU.
Aastaks 2050 on maailma elanikkond 9 miljardit inimest ja nõudlus toidu järele suurenenud 70 protsenti.
The world population will grow to 9 billion people in 2050 and the demand for food will increase with 70 percent.
Tarbijakeskne tegevuskava peab olema tulevikku suunatud ja terviklik, selles peab kajastuma, mis maailmas toimub.
The Consumer Agenda needs to be visionary and holistic; it needs to reflect what is happening in the world.
Praegu seisame silmitsi potentsiaalselt katastroofiliste kliimamuutustega ja seetõttu peab tarbijaühiskond põhjalikult muutuma.
Currently we are facing a potential disastrous development with climate change, and therefore the consumption society has to change profoundly.
Tegevuskavas tuleb soosida Euroopa 2020. aasta strateegia jätkusuutliku majanduskasvu eesmärki ja seega teenuste, nagu haridus, tervishoid ja eakate hoolekanne, avaliku tarbimise jätkusuutlikkuse edendamist.
The Consumer Agenda has to promote the goal of sustainable growth in the EU 2020 strategy, and therefore the increase of sustainable public consumption of services such as education, health care and old age care.
See on elus tegelikult tähtis, loob kogukonnatunde ja ei tekita CO2-heidet.
This is what really matters in life; it creates community and does not generate CO 2 emissions.
Jätkusuutliku tarbimise edendamisel on tähtis osa ka riigihangetel.
To promote sustainable consumption, also public procurement has a crucial role.
Riigihangete puhul peaks olema mitte ainult lubatud, vaid kohustuslik kehtestada keskkonnakaitse, töötajate õiguste ja kollektiivlepingute kõrged standardid.
It should be not only allowed but also mandatory in public procurement to set a high standard for environmental protection, as well as labour rights and collective agreements.
Toidu- ja tooteohutus
Safety of food and products
Euroopa Tarbijaliitude Ameti liikmesorganisatsioonide hulgas läbiviidud küsitluse kohaselt on tarbijate jaoks kaks peamist prioriteeti parem kaitse finantsteenuste ja toidu valdkonnas, sealhulgas kaitse hiljutise toiduhindade tõusu eest.
According to a poll among the member organisations of BEUC the top two priorities for consumers are better protection in the field of financial services and food, including the recent increase in food prices.
Tarbijatena kulutame suure osa oma sissetulekust toidule ja seepärast on esmatähtis, et tarbijakesksesse tegevuskavasse kuuluksid toiduohutus, toidu märgistamine ja muud toiduga seotud aspektid.
As consumers we spend much of our incomes on food, and it is therefore essential that the safety, labelling and other aspects of food are included in the Consumer Agenda.
Rasvumisega võitlemiseks ja tervislike valikute toetamiseks on tarbijatel vaja praegusest selgemat teavet.
To tackle obesity and promote healthy choices, consumers need clearer information than today.
Toidualane teave peab olema põhjalik ja kergesti arusaadav.
Food information needs to be complete and easy to understand.
Selleks et tarbijal oleks võimalik teha teadlikumaid valikuid, on vaja ka kõrgemaid toiduohutusstandardeid ja toidu jätkusuutlikumat märgistamist.
There is also a need for higher food safety standards and a vision for sustainable labelling of food so that consumers can make more informed choices.
Viimast käsitletakse ettepanekus tarbijatele toidualase teabe esitamise määruse kohta, aga kuna toit on tarbijatele elutähtis, tuleks toidu märgistamine võtta arutlusele ka tarbijakeskses tegevuskavas.
Food labelling is dealt with under the proposal on Regulation on Food Information to Consumers, but labelling of food should also be addressed in the Consumer Agenda as food is an essential for consumers.
Märgistamine aga ei ole siiski piisav rasvumise, pestitsiidide ja muude ohtlike kemikaalidega võitlemiseks.
But labelling is not enough to fight obesity, pesticides and other hazardous chemicals.
Turul tuleb keelata ja piirata veel paljusid aineid, näiteks kunstlikud transrasvad, mida kasutatakse enamikus töödeldud toitudes ja mis tekitavad südame-veresoonkonna haigusi ja tohutuid kulusid meie tervishoiusüsteemidele.
We need to ban and restrict many more substances on the market, such as artificial transfats that is used in most processed food and is contributing to cardiovascular diseases and enormous costs for our health care systems.
Toidu, tervise ja ohutusega seoses peab tarbijakeskses tegevuskavas käsitlema ka antibiootikumiresistentsete bakterite ohtu.
Concerning food, health and safety, the new Consumer Agenda also needs to address the threat of antibiotic resistant bacteria.
Kui me kohe ei tegutse, põhjustab see suuri probleeme meie inimeste tervisele ja tervishoiukuludele.
If we don’t act now, this will cause major challenges for our health and expenses for health care.
Tegevuskavas tuleb selle kohutava ohuga tegelemiseks alustada levinud ja meditsiiniliselt põhjendamata antibiootikumide kasutamise järkjärgulise kaotamisega lihatööstuses, sest see ohustab suuresti rahvatervist.
The Consumer Agenda needs to address this enormous threat by starting to phase out the widespread and medically unmotivated use of antibiotics in the meat industry that poses big problems for the public health.
Komisjon peab võtma tarbijakeskses tegevuskavas konkreetseid meetmeid, et vähendada tarbijate ja keskkonna kokkupuudet ohtlikke kemikaale sisaldavate ainetega.
The Commission also needs to take concrete action in the Consumer Agenda to lower the exposure of consumers and the environment to hazardous chemicals including substances.
Selliste ohtlike ja laialtkasutatavate kemikaalide olemasolul tarbetoodetes ei ole märgistusest piisavalt abi.
With such dangerous and widely used chemicals in consumer products, labelling is not enough.
Komisjon peaks tagama, et parabeenide terviseriski kohta viiakse läbi rohkem põhjalikke uuringuid.
The Commission should make sure there is more extensive research on the health risks of parabens.
Lähemalt tuleks uurida ka olukorda Taanis, kus parabeene on keelatud kasutada toodetes, mis on suunatud väikestele lastele.
One should also take a close look at the example of Denmark where parabens are banned in products that are directed towards young children.
Selleks, et seadusandjad oleksid teadlikud konkreetsete tarbekaupade ohtudest, tuleb muuta RAPEXi teavitussüsteem läbipaistvamaks ja tõhusamaks.
There is a need for the RAPEX notification system to become more transparent and effective for legislators to become more aware of the risks posed by specific consumer products.