natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub Lissaboni strateegia ja selle rakendamise suurema läbipaistvuse ja parema mõistmise huvides üles looma riiklike reformikavade ühist ja ühtset struktuuri, mis võimaldaks kavandatava tegevuse mõju paremat võrdlevat analüüsi liikmesriikide tasandil ning samuti avatud ja konstruktiivset dialoogi saavutatud edusammude kohta Euroopa tasandil; toetab kavatsust kehtestada selles suhtes konkreetsetele riikidele suunatud soovitused ja erinevate poliitikavaldkondade reformikavade parimate tavade järjestussüsteem; kutsub liikmesriike üles koostama vastavustabeleid ja esitama need Euroopa Komisjonile;
Calls, in the interests of increasing transparency and fostering a better understanding of the Lisbon strategy and its implementation, for the development of a common and coherent structure for NRPs, making for a better comparative analysis of the impact of the proposed actions at Member State level, as well as an open and constructive dialogue at European level on the progress achieved; supports the idea, in this respect, of establishing country-specific recommendations and a best practice ranking system on reform agendas in the different policy fields; calls on the Member States to draw up correlation tables and to communicate them to the European Commission;
Lissaboni strateegia juhtimise parandamine ja riikide osalus
Improving Lisbon governance and national ownership
rõhutab, et konkreetsetele riikidele suunatud soovitused peab läbi arutama ja vastu võtma nõukogu, eesmärgiga arendada välja tegelik Euroopa raamistik, tugevdada majanduslikku ja tööhõivealast koordineerimistööd ja suurendada riikide osalust;
Stresses that the country-specific recommendations have to be discussed and adopted in Council in order to develop a real European framework, to strengthen the economic and employment coordination work and to foster greater national ownership;
kinnitab, et pole võimalik lahendada majanduslikke ja tööhõiveprobleeme ilma parlamentide aktiivse osaluseta riiklikul ja Euroopa tasandil; toetab komisjoni palvet, et liikmesriigid edendaksid laiapõhjalisemat arutelu parlamentidega riiklike reformikavade ja nende rakendamise aruannete ning riiklike soovituste üle ning seoksid tihedamalt arutelud riiklike reformikavade ja riigieelarve üle;
Reiterates that we will not overcome our economic and employment problems without the active involvement of parliaments, at national and European level; supports the European Commission's request that Member States promote wider discussion of their NRPs and Implementation Reports, including national recommendations, with their national parliaments and establish closer links between NRPs and national budget debates;
ergutab komisjoni viima sisse teatud võrdlusjärelevalvet, milles kasutatakse struktuuripoliitika näitajaid, millel on kindlaksmääratud side majandusliku ja tööhõivealase suutlikkusega, ja näitajaid, mis saadakse struktuurilisest järelevalvest, võttes arvesse innovatsiooni ja töökohtade loomist stimuleerivat poliitikat;
Encourages the Commission to introduce a form of benchmarking surveillance, using structural policy indicators with a clearly identified link to economic and employment performance and indicators underpinning the structural surveillance exercise, taking into account policies that stimulate innovation and job creation;
rõhutab, et „härra/proua Lissabonil” peab olema tõhusam roll kõikides liikmesriikides kõrgeimal poliitilisel tasemel, et veenda riikliku tasandi otsustajaid parandama käesoleva reformikava lähenemist poliitiliste vahendite kombinatsioonile nii riiklikul kui Euroopa tasandil;
Stresses the need for a more effective role for 'Mr/Mrs Lisbon' in all Member States, at the highest political level, with a view to convincing national decision-makers to improve the policy-mix-approach of this reform agenda at both national and European level;
tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu kevadkohtumisel on juhtiv roll Euroopa Liidu majanduskasvu ja tööhõive reformikava kehtestamisel; kutsub Euroopa Ülemkogu üles tagama nõukogu kõigi asjakohaste koosseisude võrdset kaasatust;
Points out that it is the guiding role of the Spring European Council to establish the growth and employment reform agenda for the European Union; calls on the European Council to ensure the equal involvement of all the Council formations concerned;
võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 12. konverentsi (COP 12) ja Kyoto protokolli osaliste kohtumiseks olnud osaliste 2. konverentsi (COP/MOP2), mis peeti Keenias Nairobis 6.–17. novembrini 2006;
having regard to the twelfth Conference of the Parties (COP 12) to the UNFCCC and the second Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 2) held in Nairobi, Kenya, from 6 to 17 November 2006,
võttes arvesse oma varasemaid kliimamuutusega seotud resolutsioone, eriti 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0433 . ja 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Nairobi kliimamuutuste konverentsil (COP 12 ja COP/MOP 2) Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2006)0460 . ;
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 16 November 2005 on 'Winning the Battle against Global Climate Change' Texts Adopted , P6_TA (2005)0433 and of 26 October 2006 on 'the EU strategy for the Nairobi Conference (COP 12 and COP/MOP 2)' Texts Adopted , P6_TA (2006)0460 ,
võttes arvesse komisjoni teatist „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga – Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks” KOM(2007)2. ;
having regard to the Commission Communication on 'Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond' COM(2007)2 ,
arvestades, et hiljutised äärmuslikud ilmastikunähtused nagu laastav torm Kirill toovad kaasa veelgi intensiivsema arutelu kliimamuutuse üle;
whereas the recent extreme weather events, such as the devastating storm Kyrill, lead to an even more intensive debate on climate change,
arvestades, et üksikut äärmuslikku ilmastikunähtust ei saa otseselt seostada kliimamuutusega, kuid tuleb arvestada, et paljude teadlaste arvates on äärmuslike ilmastikunähtuste suurenenud tugevus seotud kliimamuutusega,
whereas a single extreme weather event cannot be directly linked to climate change but one has to consider that many scientists see the increased intensity of extreme weather events as having a link to climate change,
rõhutab, et on tungivalt vajalik võtta kliimamuutusega võitlemiseks konkreetseid meetmeid globaalsel tasandil ja et poliitilised juhid peavad protsessi edasi viima;
Stresses the urgency of taking concrete action at global level to tackle climate change, as well as the need for political leadership to drive the process forward;
tervitab selles kontekstis tõsiasja, et nii komisjon kui nõukogu eesistuja on asetanud kliimamuutuse oma poliitilise tegevuskava keskmesse;
Welcomes, in this context, the fact that both the Commission and the Presidency-in-Office of the Council have put climate change at the core of their political agenda;
nõuab tungivalt, et Euroopa Liit säilitaks juhtrolli läbirääkimistel, pidades silmas kliimamuutuse rahvusvahelist raamistikku pärast 2012. aastat, ja säilitaks kõrge ambitsioonide taseme tulevastes aruteludes rahvusvaheliste partneritega;
Urges the European Union to maintain its leading role in the negotiations with a view to a post-2012 international framework on climate change and to maintain a high level of ambition in future discussions with its international partners;
nõuab tungivalt, et Euroopa Liit näitaks kindlameelsust kliimamuutusega tegelemisel, tehes mõõdetavaid edusamme kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel ning saavutades liidusisesed ja rahvusvahelised heitkoguste vähendamise eesmärgid;
Urges the European Union to demonstrate its resolve by addressing climate change through measurable progress in reducing its greenhouse gas (GHG) emissions and meeting its domestic and international emission reduction targets;
tunnistab, et ELi osakaal kasvuhoonegaaside heitkogustes – 14% Allikas: Euroopa Ühenduse neljas aruanne riikide teatistest ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni elluviimise kohta (KOM(2006)40). – võib tunduda väike; rõhutab siiski, et kui võtta aluseks heitkogused elaniku kohta, on ELi osakaal üks maailma suuremaid; tuletab nende erinevuste vähendamiseks komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende kohustusi, mis tulenevad Kyoto protokollist ja Marrakechi lepingutest, et tagada paindlike mehhanismide kasutamise täiendavus;
Recognises that the EU's share of GHG emissions - 14% Source: Fourth national communication from the European Community under UNFCCC (COM(2006)40) - may appear low; stresses, however, that, when measured in terms of per capita emissions, the EU share is among the highest in the world; in order to narrow these differences, reminds the Commission and the Member States of their obligations under the Kyoto Protocol and Marrakesh Accords to ensure supplementarity of their use of flexible mechanisms;
rõhutab vajadust kiirendada tunduvalt rahvusvahelisi läbirääkimisi 2012. aasta järgse raamistiku üle, et tagada, et Kyoto protokolli kohase esimese ja teise kohustuste perioodi vahele ei jää tühimikku, ning anda rahvusvahelisele üldsusele aega vajalike meetmete kavandamiseks; kordab nõudmist saavutada kokkulepe 2008. aasta lõpuks ja hiljemalt 2009. aastaks;
Stresses the need to significantly accelerate international negotiations on the post-2012 framework so as to ensure that there is no gap between the first and second commitment periods under the Kyoto Protocol and give the international community time to plan the necessary measures; reiterates its call for an agreement to be reached by the end of 2008 and by 2009 at the latest;
rõhutab, et EL peaks rajama oma strateegia eeldusele, et rahvusvahelisel tasandil saavutatakse 2012. aasta järgse raamistiku küsimuses kokkulepe; usub seetõttu, et on enneaegne arutada käesolevas staadiumis varustrateegiat juhuks, kui sellist rahvusvahelist kokkulepet ei saavutata;
Underlines that the EU should base its strategy on the assumption that an agreement will be achieved at international level on a post-2012 framework; believes, therefore, that it is premature to discuss at this stage a fall-back strategy in case such an international agreement is not reached;
tuletab meelde, et nagu väljendati tema 16. novembri 2005. aasta ja 26. oktoobri 2006. aasta resolutsioonides ning nagu komisjon oma teatises osaliselt tunnustas, peaks ELi kliimamuutuse strateegia rajanema järgmistele põhieesmärkidele:
Recalls that, as set out in its resolutions of 16 November 2005 and 26 October 2006, and partly acknowledged by the Commission in its communication, the EU strategy on climate change should be based on the following key objectives :
i) piirata keskmist globaalse temperatuuri tõusu 2 °C-ni üle industriaalühiskonna eelse taseme;
(i) to limit the average global temperature increase to 2°C above pre-industrialisation levels;
ii) kohustuda vähendama 2020. aastaks heitkoguseid 30% võrra 1990. aasta heitkoguste tasemega võrreldes, et saavutada 2050. aastaks vähendamine suurusjärgus 80%;
(ii) to undertake emission reductions of 30% in comparison with 1990 emissions levels by 2020 with a view to achieving a reduction in the order of 80% by 2050;
avaldab kahetsust, et komisjoni „energia- ja kliimapakmes” puudub selgus, mis puudutab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki 2020. aastaks; rõhutab, et on vaja vähemalt 30% vähendamist, et oleks mõistlikud väljavaated saavutada ELi eesmärk piirata keskmise temperatuuri tõusu 2 °C-ni;
Regrets the lack of clarity of the Commission 'energy and climate package' with regard to the target for GHG emission reductions for 2020; emphasises that a minimum 30% reduction is necessary to have a reasonable chance of attaining the EU objective of limiting the average temperature increase to 2°C;
rõhutab, et rahvusvahelisel tasandil kokkuleppe saavutamiseks kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 30% võrra kõikides tööstusriikides peab Euroopa Liit keskenduma mitte ainult keskkonnapoliitikale, vaid ka välispoliitikale ja rahvusvahelise kaubanduse poliitikale ning valmisolekule muuta energia- ja teiste loodusressursside nõudlust, ning et see laiem pilt peab seetõttu olema osa arutelust ülalnimetatud eesmärgi saavutamise strateegia üle;
Underlines that, in order to reach agreement at international level on a 30% reduction of GHG emissions in all industrialised countries, the European Union has to focus not only on environmental policy but also on foreign policy and international trade policy as well as on a willingness to change demand for energy and other natural resources, and that this broader picture has, therefore, to be part of the debate on the strategy to achieve the abovementioned objective;
on arvamusel, et majanduslikult arenenud liikmesriigid on eksportinud suure osa rohkesti energiat ja loodusressursse tarbivast tegevusest ja tehnoloogiast vähemarenenud riikidesse, kus sama tegevus põhjustab võib-olla suuremaid kasvuhoonegaaside heitkoguseid; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kehtestaks poliitika sellise tegevuse ärahoidmiseks;
Considers that economically developed Member States have exported a large amount of their energy- and natural resource-consuming activities and technologies to less developed countries, where the same activity causes possibly higher GHG emissions; therefore urges the Commission and Member States to establish policies to prevent such practices;
rõhutab arenenud riikide erilist vastutust võitluses kliimamuutusega maailma tasandil; palub seetõttu I lisa osalistel täita oma praegused kohustused ja võtta auahned eesmärgid teiseks kohustuste perioodiks, mis algab pärast 2012. aastat; palub lisaks sellele nendel tööstusriikidel, kes ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud, oma seisukoht läbi vaadata, võtta jõulisi meetmeid oma riigis ja täita aktiivset rolli tulevastel rahvusvahelistel läbirääkimistel, et osaleda tulevases kliimamuutusrežiimis;
Insists on the specific responsibility of developed countries to tackle climate change at world level; calls, therefore, on Annex I Parties to meet their existing commitments and to take on ambitious targets for a second commitment period after 2012; calls, moreover, on those industrialised countries that have not ratified the Kyoto Protocol to reconsider their position, to take vigorous domestic measures and to play an active role in future international negotiations, with a view to their participation in the future climate change regime;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima võimalust võtta kasutusele kaubanduse suhtes kohaldatavad piiride kohandusmeetmed, et tasakaalustada võimalikku lühiajalist konkurentsieelist, mis võib tootjatel süsiniku heitkoguste piiranguteta tööstusriikides olla;
Calls on the Commission and Member States to investigate the possibility of adopting border adjustment measures applicable to trade in order to offset any short-term competitive advantage that producers in industrialised countries without carbon constraints might have;
kordab ettepanekut vaadata läbi heitkogustega kauplemise süsteem eesmärgiga ühtlustada võrdlusel ja enampakkumisel põhinev eraldamismeetod;
Reiterates its proposal to revise the Emissions Trading Scheme (ETS) with the goal of harmonising the allocation method on the basis of benchmarks and auctioning;
nõustub komisjoniga, et I lisas loetlemata riigid tuleb rohkem protsessi kaasata, kuid rõhutab, et arengumaid ei saa kohelda ühe blokina ja arengumaade poolt või arengumaades teostatud tegevust tuleb eristada nende eriliste riiklike asjaolude alusel; rõhutab lisaks, et vähimarenenud maadelt ei tohiks nõuda kohustuste võtmist;
Agrees with the Commission that non-Annex I countries have to be further involved in the process, but underlines that developing countries cannot be treated as one block and that activities undertaken by or within developing countries must be differentiated on the basis of their particular national circumstances; further emphasises that the least developed countries should not be required to take on any commitments;
rahvusvahelisel tasandil võrdsete tingimuste tagamiseks palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda tööstusriikide siduvate heitkoguste eesmärkide täiendamiseks valdkondade eesmärkide seadmist energiamahuka eksporditööstuse jaoks riikides, kellel ei ole siduvaid heitkoguste vähendamise kohustusi;
In order to ensure an international level playing field, calls on the Commission and Member States to consider proposing sectoral targets for energy-intensive export industries in countries without binding emission reduction commitments as a supplement to binding emission targets for industrialised countries;
rõhutab, et energiapoliitika on ELi kliimamuutuse globaalse strateegia olulise tähtsusega element ning energiaallikate mitmekesistamisel ja üleminekul alternatiivsetele, süsinikuvabadele ja vähese süsinikuga energiatehnoloogiatele on suur heitkoguste vähendamise potentsiaal, tagades ühtlasi väiksema energiasõltuvuse välistest allikatest;
Stresses that energy policy is a crucial element of the EU global strategy on climate change and that diversification of energy resources and a switch to alternative, carbon-free and low-carbon energy technologies has great potential for emission reductions while ensuring less energy dependency on external sources;
on arvamusel, et energiatõhususe valdkonnas on hiiglasuur heitkoguste vähendamise potentsiaal; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta selles valdkonnas vastu auahneid meetmeid ja eesmärke ning uurida võimalust ületada komisjoni pakutud 20% vähendamise eesmärk;
Considers that there is a huge potential for emission reductions in the field of energy efficiency; calls on the Commission and Member States to adopt ambitious measures and targets in this field and to explore the possibility of going above the 20% reduction target proposed by the Commission;
on arvamusel, et hästi tasakaalustatud siseriiklike maksu- ja lõivusüsteemidega saab energiatõhusust liikmesriikides suurendada ja hoida ära ebavajalikku energiatarbimist;
Considers that with well balanced national tax/levy systems, energy efficiency can be increased in Member States and unnecessary energy consumption can be prevented;
kutsub liikmesriike üles täitma oma kohustusi asjakohaste meetmete võtmise teel, et tagada 4. jaanuaril 2003. aastal jõustunud ehitiste energiatõhusust käsitleva direktiivi 2002/91/EÜ kiire rakendamine, mis võimaldab ehitiste valdkonnas hinnangute kohaselt kulutasuvaid sääste 22% ulatuses; palub seetõttu komisjonil alustada menetlust nende liikmesriikide vastu, kes ei ole veel võtnud vastavalt nõutule piisavaid meetmeid direktiivi 2002/91/EÜ rakendamiseks;
Calls on the Member States to fulfil their commitments by taking the appropriate measures to ensure the prompt implementation of Directive 2002/91/EC on the energy efficiency of buildings, which entered into force on 4 January 2003, whose cost-effective savings within the building sector are estimated at around 22%; calls therefore on the Commission to open proceedings against those Member States which have not yet taken adequate measures, as requested, to implement Directive 2002/91/EC;
rõhutab, et energiatarbimine suureneb kõige enam transpordisektoris ja maanteetranspordist pärineb ligi 25% ühenduse CO2 heitkogustest; nõuab seepärast ühistranspordi edendamist;
Underlines that energy consumption is increasing most in the transport sector and that road transport contributes to roughly 25% of the Community's CO2 emissions; calls, therefore, for a boost to public transport;
tervitab ettepanekut seada siduv eesmärk suurendada taastuvenergia osakaalu ELi energialiikide seas 2020. aastaks 25 protsendini;
Welcomes the proposal of a binding target to increase the level of renewable energy in the EU energy mix to 25% by 2020;
avaldab kahetsust, et puuduvad siduvad valdkondade eesmärgid taastuvenergia osas, sest ainult need toovad kaasa olukorra tõelise paranemise võitluses kliimamuutusega; nõuab tungivalt, et komisjon nõuaks liikmesriikidelt lisaks üldisele eesmärgile ka valdkondade eesmärkide esitamist taastuvenergia osas vastavalt taastuvenergia tegevuskava mõjuhindamise ettepanekule;
Regrets the absence of binding sectoral renewables targets, as only these will bring about a real improvement in order to tackle climate change; urges the Commission to require, in addition to the general target, the submission of sector-specific targets by Member States for renewable energy as proposed by the impact assessment of the Renewable Energy Roadmap;
kordab, et taastuvenergiaga kütmine ja jahutamine pakub hiiglasuurt potentsiaali vähendada kulutasuvalt CO2 ja sõltuvust fossiilkütustest; avaldab kahetsust, et komisjon ei ole vastavalt Euroopa Parlamendile antud lubadusele esitanud direktiivi ettepanekut taastuvenergiaga kütmise ja jahutamise toetamiseks, kuid märgib, et komisjon kavandab veel õigusloomemeetmeid selles valdkonnas;
Reiterates that heating and cooling with renewable energy offers huge potential for a cost-effective reduction of CO2 and of dependence on fossil fuels; regrets that the Commission has not submitted a proposal for a directive to support heating and cooling with renewable energies as promised to the European Parliament but notes that legislative measures in the field are still planned by the Commission;
jääb oma ettepaneku juurde, mis sõnastati tema 14. veebruari 2006. aasta resolutsioonis Vastuvõetud tekstid , P6_TA(2006)0058 . kütmise ja jahutamise kohta taastuvatest energiaallikatest;
Insists on its proposal that was spelled out in its resolution of 14 February 2006 Texts adopted - P6_TA (2006)0058 on heating and cooling from renewable sources of energy;
taunib komisjonisisest viivitust ettepanekute esitamisel sõidukite heitkoguste kohustuslike piirnormide kohta hoolimata sellest, et Euroopa Parlament on korduvalt nõudnud selliseid piirnorme kui osa ulatuslikust meetmetekogust transpordisektorist pärit kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks; võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku kehtestada 2020. aastal sõidukikütustes biokütuste osakaalu siduvaks miinimumeesmärgiks 10%; rõhutab biokütuste säästva tootmise tähtsust; on arvamusel, et kuigi biokütustel võib olla täita tähtis roll fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisel, ei tohi nende osakaalu suurendamine toimuda toiduainete tootmise arvel ega tuua kaasa veelgi ulatuslikumat globaalset metsade hävitamist; rõhutab, et on vaja biokütuste kohustuslikku keskkonnaalast ja sotsiaalset sertifitseerimist ning kõiki stiimuleid tuleb eristada nende kogu elutsükli kliimaalase tõhususe põhjal;
Deplores the delay within the Commission in submitting proposals for mandatory limits on car emissions despite repeated calls by the European Parliament for such limits as part of a comprehensive set of measures to reduce GHG emissions from the transport sector; notes the Commission proposal for a binding minimum target for biofuels of 10% of vehicle fuels in 2020; underlines the importance of the sustainable production of biofuels; considers that while biofuels may have an important role to play in reducing our dependence on fossil fuels, an increase in their share must not be at the expense of food production or aggravate global deforestation; stresses the need for mandatory environmental and social certification of biofuels and for any incentives to be differentiated on the basis of full life-cycle climate efficiency;