natgillin/translations-raw huggingface dataset:
palub komisjoni, et Euroopa Sotsiaalfondi, kogu elukestva õppe programmi ning programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele” kohandataks nii, et vahendeid haridus- ja koolitusprojektide jaoks ning noorte tööpuudusega võitlemiseks ja vanemate inimeste koolituseks saaks jagada kogu ELis ning juurdepääsu nendele vahenditele lihtsustataks; palub komisjonil toetada ühenduse programme, millega aidatakse noortel inimestel omandada teadmisi, oskusi ja kogemusi, mida neil on vaja esimese töökoha leidmiseks;
Requests the Commission to make the necessary adjustments to the European Social Fund, the Lifelong Learning Programme as a whole, and Erasmus for Young Entrepreneurs in order to ensure that funding for specific education and training projects, projects to tackle youth unemployment, and training schemes for older people can be allocated and made more readily accessible in all parts of the EU; calls on the Commission to support Community programmes to help young people to acquire the knowledge, skills and experience which they need in order to find their first job;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama struktuurifondide, näiteks Euroopa Sotsiaalfondi optimaalset kasutamist eriprogrammide toetamiseks, mis edendavad elukestvat õpet ja ergutavad rohkem naisi selles osalema ning mille eesmärk on suurendada naiste osakaalu kutsehariduse ja -koolituse süsteemis, eriti piisavalt rahastatud sihtotstarbeliste meetmete abil; nõuab, et katseprojekti „Erasmus noortele ettevõtjatele” raames töötataks välja konkreetsed meetmed naiste ettevõtluse ergutamiseks;
Calls on the Commission and the Member States to ensure optimal use of the Structural Funds, including the European Social Fund, for specific programmes that promote lifelong learning, encourage more women to participate in it and aim to increase the rate of female participation in the VET system, not least by means of suitably funded measures specifically designed to achieve this; calls for the development of specific actions under the Erasmus for Young Entrepreneurs pilot project to encourage entrepreneurship among women;
väljendab veel kord kriitikat seoses nõukogu 2011. aasta eelarvekärbetega ELi peamiste programmide rahastamiseks hariduse valdkonnas (elukestva õppe programm ja programm „Inimesed”, mille rahastamist vähendati vastavalt 25 miljoni euro ja 100 miljoni euro võrra); nendib, et seega on selge, et ambitsioonikas Euroopa 2020. aasta strateegia ei ole kooskõlas praeguste eelarvepiirangutega;
Reiterates its criticism of the cuts made by the Council of Ministers in the 2011 budget as regards funding for the main EU programmes in the education sphere (the Lifelong Learning programme and the People programme – cuts of EUR 25 million and EUR 100 million respectively); observes that the ambitious Europe 2020 strategy is thus clearly out of step with the reality of budgetary constraints;
kutsub liikmesriike üles Euroopa Sotsiaalfondi vahenditega arendama ühe võimalusena vautšerite süsteemi, et kindlustada ka väiksema sissetulekuga inimestele koolitustel osalemine; palub liikmesriikidel vajaduse korral taotleda selliste vautšerite süsteemide rahastamist Euroopa Sotsiaalfondist;
Calls on the Member States to consider as one option a training voucher scheme to secure for people with a low income the possibility of participating in training; if necessary, invites Member States to apply for funding for such training voucher schemes under the ESF;
võttes arvesse 2007. aasta novembris Brüsselis toimunud parlamendi, komisjoni, Rooma Klubi, WWFi ja OECD korraldatud konverentsi SKP täiendamise kohta;
having regard to the ‘Beyond GDP Conference’ organised by Parliament, the Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD in November 2007 in Brussels,
võttes arvesse majandustegevuse ja sotsiaalsete edusammude mõõtmise kõrgetasemelise komisjoni aruannet (Stiglitzi aruanne), mis esitati 14. septembril 2009;
having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz Report), presented on 14 September 2009,
võttes arvesse ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitlevat ülemaailmset algatust (TEEB), mille G8+5 juhid kiitsid heaks 2007. aasta juunis, ja selle 2009. ja 2010. aastal avaldatud tulemusi;
having regard to the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its results published in 2009 and 2010,
võttes arvesse 30. oktoobril 2006 avaldatud Sterni ülevaadet kliimamuutuse majandustegurite kohta;
having regard to the Stern Review on the Economics of Climate Change published on 30 October 2006,
võttes arvesse 30. juunil 2007. aastal OECD teisel ülemaailmsel statistika-, teadmus- ja poliitikafoorumil alla kirjutatud Istanbuli deklaratsiooni;
having regard to the Istanbul Declaration signed during the 2nd OECD World Forum on Statistics, Knowledge and Policy on 30 June 2007,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2009. aasta, 25.–26. märtsi 2010. aasta ning 17. juuni 2010. aasta kohtumiste järeldusi;
having regard to the conclusions of the European Council of 10 and 11 December 2009, 25 and 26 March 2010 and 17 June 2010,
võttes arvesse nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) 10. novembri 2009. aasta järeldusi statistika kohta;
having regard to the Council conclusions of 10 November 2009 (Economic and Financial Affairs) on Statistics,
võttes arvesse nõukogu (keskkond) 23. oktoobri 2009. aasta järeldusi ökotõhusa majanduse kohta seoses 2010. aasta järgse Lissaboni tegevuskava ja ELi säästva arengu strateegiaga;
having regard to the Council conclusions of 23 October 2009 (Environment) on Eco-Efficient Economy in the context of the post-2010 Lisbon Agenda and the EU Sustainable Development Strategy,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta ( KOM(2010)0132 );
having regard to the Commission proposal for a Regulation on European Environmental Economic Accounts (COM (2010)0132),
võttes arvesse ELi 2020. aasta strateegia Euroopa majandus- ja tööhõivepoliitika koondsuuniseid, mille komisjon esitas 27. aprillil 2010;
having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the Commission on 27 April 2010,
võttes arvesse teatisi „Euroopa avalik haldus: parem õigusloome” ( KOM(2002)0275 ), „Euroopa Liidu parema õigusloome strateegiline ülevaade” ( KOM(2006)0689 ), „Parema õigusloome kava teine strateegiline läbivaatamine Euroopa Liidus” ( KOM(2008)0032 ) ja „Parem õigusloome Euroopa Liidus: kolmas strateegiline ülevaade” ( KOM(2009)0015 );
having regard to the Communications on European Governance: Better lawmaking ( COM(2002)0275 ), A strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2006)0689 ), A second strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2008)0032 ) and A third strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2009)0015 ),
võttes arvesse ELi säästva tarbimise ja tootmise tegevuskava ( KOM(2008)0397 );
having regard to the EU's Sustainable Consumption and Production Action Plan (COM (2008)0397),
võttes arvesse olemasolevaid statistilisi vahendeid, nagu ELi sissetuleku ja elutingimuste uuring (EU-SILC), tööjõu-uuring (LFS), Eurobaromeeter, Euroopa väärtusuuring (EVS) ja Euroopa sotsiaaluuring (ESS);
having regard to existing statistical instruments, such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi poolt korraldatud Euroopa elukvaliteedi uuringut (EQLS), mis annab kõikehõlmava pildi elukvaliteedist ja elutingimustest Euroopa riikides (kattes kõik ELi liikmesriigid ja kandidaatriigid), kasutades rohkem kui 120 näitajat, mis annavad võrreldavaid andmeid riikide lõikes EQLS katab järgmisi elukvaliteedi mõistega seotud põhivaldkondi: majanduslikud vahendid, nende puudumine; tervis ja juurdepääs tervishoiule; tööhõive ja töökohtade kvaliteet; töö- ja eraelu tasakaal; peresuhted ja -toetus; sotsiaalne kaasamine/tõrjutus (ühiskonnaelu ja sotsiaalne osalemine); haridus ja koolitus; eluaseme kvaliteet ja kohalik keskkond; sotsiaalne kapital ja ühiskonna kvaliteet; avalike teenuste kvaliteet; subjektiivne heaolu (sh õnn, eluga rahulolu, optimism tuleviku suhtes).
having regard to the European Quality of Life Survey (EQLS), coordinated by Eurofound, which provides a comprehensive portrait of quality of life and living conditions in European Countries (covering all EU Member States and candidate countries) with over 120 indicators providing comparative data across countries EQLS covers the following core domains of the quality of life concept: economic resources, deprivation; health and access to health care; employment and job quality; work-life balance; family relations and support; social inclusion/exclusion (community life and social participation); education and training; quality of housing and local environment; social capital and quality of society; quality of public services; subjective well-being (including happiness, life satisfaction, optimism about the future).
võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni EL 2020 kohta ELT C 349 E, 22.12.2010, lk 30.
having regard to its resolutions of 10 March OJ C 349 E, 22.12.2010, p.
ja 24. aprilli 2008. aasta resolutsiooni rohelise raamatu „Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades” kohta ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 86.
on the revised sustainable development strategy and its resolution of 24 April 2008 OJ C 259 E, 29.10.2009, p.
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, arengukomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi ( A7-0175/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0175/2011 ),
arvestades, et kõik rahvusvahelised institutsioonid tunnistavad järjest rohkem, et tuleb parandada andmeid ja näitajaid, mis täiendavad SKPd ühiskonna üldise arengu näitajana,
whereas the need to improve data and indicators to complement GDP for overall societal development is increasingly recognised by all international institutions,
rõhutab, et SKPst on saanud standardnäitaja, mida kasutavad kogu maailma poliitikud; rõhutab, et SKP on tootmise mõõtarv, millega ei mõõdeta keskkonnasäästlikkust, ressursitõhusust, sotsiaalset kaasatust ega üldist sotsiaalset progressi; rõhutab lisaks, et see võib olla eksitav, sest teatavatele juhtumitele, nagu õnnetused ja looduskatastroofid, järgnevaid parandusmeetmeid käsitletakse tuluna, mitte aga kuluna;
Stresses that GDP is an indicator of economic market activity that has become a standard benchmark used by policy-makers throughout the world; emphasises that GDP is a measure of production and does not measure environmental sustainability, resource efficiency, social inclusion and social progress in general; underlines furthermore that it can be misleading in the sense that remedial measures following certain incidents such as accidents and natural disasters are treated as a benefit instead of a cost;
märgib, et lisaks majandusarengu ja tootlikkuse mõõtmisele on ka teisi näitajaid, mis mõjutavad ja selgitavad riigi elatustaset ning mida ei ole senini mõõdetud, kuigi asjakohased näitajad on olemas;
Notes that besides measuring economic development and productivity there are other indicators that influence and explain the living standards in a country and that have not been quantified until now although relevant indicators exist;
rõhutab, et keskmise ja pika perspektiiviga majandusliku ja sotsiaalse arengu mõõtmiseks tuleb välja töötada lisanäitajad; nõuab, et töötataks välja selged ja mõõdetavad näitajad, mis võtaksid arvesse kliimamuutust, bioloogilist mitmekesisust, ressursitõhusust ja sotsiaalset kaasatust; lisaks sellele nõuab, et töötataks välja näitajad, mis keskenduksid rohkem kodumajapidamise tasandi väljavaadetele ning kajastaksid sissetulekut, tarbimist ja jõukust;
Stresses the need to develop additional indicators for measuring medium- and long-term economic and social progress; calls for the development of clear and measurable indicators that take account of climate change, biodiversity, resource efficiency and social inclusion; furthermore calls for the development of indicators that focus more closely on the household-level perspective, reflecting income, consumption and wealth;
suhtub positiivselt komisjoni algatusse esitada keskkonnasurve indeks, mis tuleb esitada koos SKPga ja mis esialgu hõlmab järgmiseid keskkonnapoliitika põhiharusid: kliimamuutus ja energiakasutus, loodus ja bioloogiline mitmekesisus, õhusaaste ja mõju tervisele, veekasutus ja -reostus, jäätmete tekitamine ja ressursside kasutamine;
Welcomes the Commission initiative to present an index for environmental pressure, to be submitted alongside GDP, which will initially comprise the following major strands of environmental policy: ‘climate change and energy use’, ‘nature and biodiversity’, ‘air pollution and health impacts’, ‘water use and pollution’, ‘waste generation and use of resources’;
eeldab, et laiematele ja jätkusuutlikumatele näitajatele tähelepanu pööramine põhjustab süstemaatilisemat keskendumist arengumaades toimivatele sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele teguritele, sealhulgas kliimamuutusele, bioloogilisele mitmekesisusele, tervishoiule, haridusele ja haldusküsimustele, ning võimaldab seeläbi suunata arengupoliitika kõige puudustkannatavamatele ja ebasoodsamas olukorras olevatele inimrühmadele; rõhutab, et sellised näitajad peaksid olema ühitatavad ja kooskõlas praeguste globaalsete algatustega nagu ÜRO inimarengu indeks;
Expects that shifting attention towards broader and more sustainable indicators will lead also to more systematic focus on social and environmental factors in developing countries, including climate change, biodiversity, health, education and governance, and thereby enable development policies to target the most needy and disadvantaged populations; underlines that such indicators should be compatible and consistent with existing global initiatives, such as the UN Human Development Index;
rõhutab, et on vaja mõõta elukvaliteeti ühiskondades; on arvamusel, et elukvaliteedi saavutamine ja säilitamine hõlmab selliseid olulisi ja konsensuslikke tegureid nagu tervis, haridus, kultuur, tööhõive, eluase, keskkonnatingimused jne; on seisukohal, et neid tegureid mõõtvatele näitajatele tuleks anda suurem roll; teeb ettepaneku, et nii kvalitatiivsete kui ka kvantitatiivsete parameetrite edasisel arendamisel tuginetaks EQLSi näitajatele, mis hõlmavad kõiki elukvaliteedi põhivaldkondi;
Underlines the need to measure quality of life in societies; considers that achieving and sustaining quality of life involves important, consensual factors such as health, education, culture, employment, housing, environmental conditions etc.; takes the view that indicators which measure such factors should be assigned a greater role; suggests that the EQLS indicators, which cover the core domains of quality of life, are built upon in the further development of both qualitative and quantitative metrics;
võtab teadmiseks Euroopa tasandil vastu võetud meetmed ja vahendid, millega mõõdetakse ja analüüsitakse seadusandlike algatuste võimalikku mõju edusammudele, näiteks mõjuhinnangud, sh tasuvus-, kulutõhusus- ja mitme kriteeriumiga analüüsid, riskianalüüsid, andmete kogumine, statistika, keskkonnamajanduslik arvepidamine, eri poliitilistel tasanditel tehtavad poliitilised analüüsid, aruanded rakendamise ja jõustamise järelevalve ning läbivaatamise kohta ELi õiguse eri valdkondades; toetab täielikult Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kindla õigusliku raamistiku loomist positiivse sammuna nn SKP täiendamise protsessis;
Takes note of the measures and tools adopted at European level to measure and analyse possible impacts of legislative initiatives on progress, such as impact assessments, including cost-benefit, cost-effectiveness and multi-criteria analyses, risk assessments, data collection, statistics, environmental economic accounts, political analysis at various political levels, reports on monitoring of implementation and enforcement and reviews carried out in different areas of EU legislation; supports fully the establishment of a solid legal framework for the European Environmental Economic Accounts as a positive step in the ‘GDP and beyond’ process;
võtab teadmiseks, et rahvusvahelisel tasandil tunnistatakse järjest enam, et sotsiaalse arengu, loodusressursside ja ökosüsteemi teenuste, näiteks kliimamuutusest tulenevate põhjalike muutuste ja säästva arengu näitajana on SKP piiratud; tunnustab eri foorumite, nagu ÜRO Arenguprogramm, Maailmapank ja OECD, ning muu hulgas komisjoni edusamme arengu mõõtmise ja analüüsimise näitajate arendamisel;
Takes note of the growing international recognition of limits to GDP as an indicator of social progress, natural resources and eco-system services, major transformations like those ensuing from climate change and sustainable development; acknowledges progress made in different fora, such as the UNDP, World Bank and OECD, and by the Commission among others, on the development of indicators to measure and analyse progress;
rõhutab, et on oluline kokku leppida süsteemses lähenemisviisis sidusa SKP täiendamise süsteemi loomise suhtes, mille eesmärk on edendada poliitika analüüsi ja arutelusid;
Stresses the importance of agreeing on a systemic approach to setting up a coherent ‘Beyond GDP system’ to contribute to improved policy analysis and debates;
rõhutab, et eesmärk on välja töötada selge ja üheselt mõistetav kogum näitajatest, mis on üheaegselt teoreetiliselt ühtsed, poliitiliselt vajalikud ja empiiriliselt mõõdetavad ning tagavad riikide ja piirkondade võrreldavuse; rõhutab, et seda tööd tuleb teha tihedas koostöös muude asjaomaste institutsioonide ja organisatsioonidega;
Emphasises that the challenge is to develop a clear and comprehensible set of indicators that are at the same time theoretically consistent, politically relevant and empirically measurable and ensure comparability between countries and regions; stresses the need for this work to be done in close cooperation with other relevant institutions and organisations;
rõhutab vajadust töötada välja usaldusväärne, ühtlustatud ja ajakohane statistika ning koguda pikka ajavahemikku hõlmavaid andmesarju ja näitajaid, mida saaks kasutada tulevaste arengute projekteerimiseks ja poliitika väljakujundamiseks; soovitab riigiasutuste eri andmebaase paremini kasutada ja kombineerida ning et andmete kvaliteedi ja võrreldavuse tagamiseks kasutataks kõikides liikmesriikides sarnaseid meetodeid, ühtseid standardeid, määratlusi, klassifikatsioone ja raamatupidamiseeskirju; nõuab, et andmeid kogutaks ja töödeldaks kooskõlas ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtetega ning et samal ajal pöörataks nõuetekohaselt tähelepanu isikuandmete kaitse aspektidele; on arvamusel, et Eurostat peaks selles protsessis põhirolli etendama;
Stresses the need to develop reliable, harmonised and timely statistics and to obtain series of data and indicators covering a long period that can be used in projecting future developments and designing policies; recommends that various databases maintained by public authorities should be better used and combined and that similar methodology, common standards, definitions, classifications and accounting rules should be used in each Member State in order to guarantee the quality and comparability of data; calls for data collection and processing to be performed in accordance with principles of professional independence, impartiality, objectivity, statistical confidentiality and cost-effectiveness, with proper attention nevertheless being paid to personal data protection issues; takes the view that Eurostat should play a major role in this process;
Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide vahekokkuvõtte kohta: hinnang rakendamise kohta, eesseisvad probleemid ja finantsperspektiivid ( 2009/2226(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives ( 2009/2226(INI) )
Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi (Galileo) rahastamise kohta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alusel;
on the financing of the European programme of satellite radionavigation (Galileo) under the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 and the multiannual financial framework 2007-2013,
võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava” ( SEK(2010)0717 );
having regard to the Commission's Communication ‘Action Plan on Global Navigation Satellite System (GNSS) Applications’ ( SEC(2010)0717 ),
võttes arvesse Euroopa GNSSi Agentuuri turujärelevalve aruannet (oktoober 2010);
having regard to the ‘GNSS Market Report’ of the European GNSS Agency (October 2010),
võttes arvesse komisjoni teatist „ELi eelarve läbivaatamine” ( KOM(2010)0700 );
having regard to the Commission's Communication ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ),
võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide vahearuanne” ( KOM(2011)0005 );
having regard to the Commission's Report ‘Mid-term review of the European satellite radio navigation programmes’ ( COM(2011)0005 ),
võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja eelarvekomisjoni arvamusi ( A6–0165/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Budgets ( A7-0165/2011 ),
arvestades, et Euroopa Parlament on järjekindlalt igati toetanud Euroopa globaalset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS), mida rakendatakse programmide Galileo ja EGNOS kaudu ning mille eesmärk on parandada Euroopa kodanike igapäevaelu, tagada Euroopa autonoomia ja sõltumatus ning omandada märkimisväärne osakaal satelliitnavigatsioonist sõltuval ülemaailmsel kõrgtehnoloogia turul;
whereas the European Parliament has consistently given its full support to the European Global Navigation Satellite System (GNSS), implemented through the Galileo and EGNOS programmes, aiming at improving the everyday life of European citizens, ensuring Europe's autonomy and independence, and acquiring a significant share in the worldwide high-tech market dependent on satellite navigation,
arvestades, et EL sõltub praegu USA globaalsest positsioneerimissüsteemist (GPS) ning sellest sõltuvad tegevused moodustavad ligikaudu 7% SKPst;
whereas the EU is currently dependent on the US Global Positioning System (GPS), with activities worth around 7% of GDP reliant on it,
arvestades, et Galileol on GPSiga võrreldes tõenäoliselt eelised, nt suurem täpsus, ülemaailmne integreeritus, autentimine ja teenuste tagatus; samuti annab see liidule strateegilise sõltumatuse;
whereas Galileo is expected to offer advantages compared to GPS, such as improved accuracy, global integrity, authentication and guarantee of service, as well as to give the Union strategic autonomy,
arvestades, et globaalne GNSSi turg kasvab märkimisväärselt, ulatudes 2020. aastal hinnangute kohaselt 150 miljardi euroni, millest vähem kui 20 % luuakse ELis;
whereas the global GNSS market is growing exponentially, estimated to reach around EUR 150 billion in 2020, of which less than 20% is generated in the EU,