natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et 2020. aasta energiainfrastruktuuri hindamiseks kasutatav lähtestsenaarium peab olema läbipaistev ja kooskõlas üldise energiapoliitika eesmärkidega, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 194, ja ELi 2050. aasta teetähiste ning muude ELi poliitika valdkondandega (nt transport, hooned ja heitkogustega kauplemise süsteem), energiatõhususe poliitikaga 20% energiasäästu eesmärgi täitmiseks (eriti eelseisva energiatõhususe kava (EEAP) rakendamisega), tehnoloogilise arengu – eeskätt taastuvenergia aspektist – ja elektrisõidukite suureneva osatähtsuse potentsiaalse mõjuga, samuti arukate elektrivõrkude kasutuselevõtu ja arukate linnade algatuste elluviimise potentsiaalse mõjuga;
Stresses that the reference scenario used for assessing the energy infrastructure for 2020 needs to be transparent and consistent with the overall energy policy objectives enshrined in Article 194 of the Treaty on European Union and the EU's 2050 roadmap, with other EU policies (such as transport, buildings and the Emission Trading Scheme (ETS)), with the energy efficiency policies required to deliver the 20% energy savings target (in particular the energy efficiency plan), with the potential impact of technological advances, notably for renewable energy and the increasing role of electric vehicles, and with the deployment of smart grids and the ‘smart cities and regions’ initiatives;
toetab innovatsioonipartnerluse „Aruka energiakasutusega linnad” kiiret rakendamist ning õhutab asjaomaseid partnereid paremini edendama ja kasutama JESSICA ja Elena algatuste võimalusi aidata linnadel ja piirkondadel rakendada elujõulisi investeeringuprojekte energiatõhususe, energia põletamise ja taastuvenergia ning säästva linnatranspordi valdkonnas; juhib veel tähelepanu piiriülese rahastamise võimalustele koostöös naaberriikidega Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI) raames;
Supports the prompt launch of the ‘Intelligent cities’ partnership for innovation, and calls on relevant partners involved in planning processes for sustainable urban development to better promote and profit from the benefits that the JESSICA and ELENA initiatives can provide for investments in sustainable energy at local level, with a view to helping cities and regions embark on viable investment projects in the fields of energy efficiency, clean-burning and renewable energy sources, and sustainable urban transport; points out furthermore the potential of cross-border funding with neighbouring countries in the framework of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI);
toonitab, et tähtsuse järjekorras ja kulutasuvuse huvides tuleb teha kindlaks, millal võiks infrastruktuuri minimeerida energiatõhususe poliitika abil, millal olemasolevat riiklikku või piiriülest infrastruktuuri saab uuendada või ajakohastada ning millal on vaja uut infrastruktuuri, mille saaks ehitada olemasoleva energia- või transpordiinfrastruktuuri kõrvale;
Emphasises the need to identify, according to a hierarchy of importance and in the interest of cost-effectiveness, where infrastructure could be minimised through energy efficiency policies, where existing national and cross-border infrastructure can be upgraded or modernised and where new infrastructure is needed and can be built alongside existing energy or transport infrastructure;
leiab, et energiatarbimist ja heitgaaside vähendamist ning energiatõhususe parandamist on võimalik saavutada rakendades hoonetes ja transpordisektoris energiatõhususe suurendamise programme;
Considers that the reduction of energy consumption and of polluting emissions, and enhanced energy efficiency can be achieved by implementing programmes for greater energy efficiency in the buildings and transport sectors;
rõhutab võimalike lõhede tuvastamise tähtsust energia nõudluse ja pakkumise vahel tulevikus, samuti võimalikke tootmis- ja edastusinfrastruktuuris esilekerkivaid puuduseid;
Highlights the importance of identifying potential future gaps of energy demand and supply, as well as potential forthcoming deficiencies in the production and transmission infrastructure;
rõhutab Euroopa siseturu kujundamise ühtlustamise ja Euroopa üldiste infrastruktuuriskeemide arendamise tähtsust, selleks, et kindlustada Euroopa telekommunikatsioonivõrkude vastastikune sidumine ja võrkude sidumine ühendusse mittekuuluvate riikidega;
Underlines the importance of harmonising the EU market design and the development of common European infrastructure schemes in order to assure the management of the internal European interconnections and the interconnections with third countries;
on seisukohal, et elektriinfrastruktuuri arendamine ELi ja kolmandate riikide ning mõnel juhul ka olemasoleva elektriinfrastruktuuri vahel, võib tekitada süsinikulekke riski või selle riski suurenemise kohtades, kus see juba on olemas; kutsub komisjoni üles seda võimalust hindama ja looma vajaduse korral meetmeid, mille järgi võiks EL seda tõhusalt käsitleda, näiteks nõudes vastavust ELi direktiivile 2009/28/EÜ taastuvenergia kohta;
Considers that the development of electricity infrastructure between the EU and third countries, and in some cases existing electricity infrastructure, can create a risk of carbon leakage or increase that risk where it is already present; calls on the Commission to evaluate this possibility and to bring forward, if necessary, measures by which the EU could address this effectively such as requiring conformity with Directive 2009/28/EC on renewable energy;
kutsub seega võrguettevõtjaid, reguleerivaid asutusi, sealhulgas Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet, ja komisjoni üles tegema koostööd kolmandate riikide võrguettevõtjate ja ametiasutustega, et luua vajalikud tingimused ELi ja kolmandate riikide elektriinfrastruktuuride vahelise ühilduvus ja stabiilsuse tagamiseks, et edendada liikmesriikide energiajulgeolekut;
Calls on the network operators, the regulatory authorities, including ACER, and the Commission to create, in cooperation with network operators and authorities in third countries, the necessary conditions to ensure compatibility and stability between the EU's electricity infrastructure and that of third countries, with the aim of enhancing Member States' energy security;
rõhutab, et tuleks keskenduda mitte ainult piiriülestele projektidele, vaid ka sisemistele ülekandesüsteemidele, mis on aitavad väga oluliselt kaasa energiaturgude integreerimisele, taastuva energia ja süsteemide kindlusele, energiaenklaavide kaotamisele ja kitsaskohtade leevendamisele ning mõjutavad Euroopa energiasüsteemi tervikuna; rõhutab, kui tähtis on tagada, et võetaks vajalikul määral arvesse kaugemaid piirkondi ja nende kohalikke vajadusi;
Stresses that there should be a focus not only on cross-border projects but also on internal transmission systems, which are crucial for the integration of energy markets, the integration of renewable generation and system security, the end of energy islands and the relief of internal bottlenecks that have an impact on the European power system as a whole; underlines the importance of guaranteeing that remote regions and their local needs are duly taken into account;
rõhutab vajadust uue infrastruktuuri järele, mis teeb panuse energiaenklaavide ja ühest pakkujast sõltumise kaotamisse, ning parandab varustamise turvalisust;
Stresses the need for new infrastructure which will put an end to energy islands and single supplier dependency and will enhance security of supply;
rõhutab, et ELi liikmesriikide ükski piirkond, kaasa arvatud saarealad, ei tohiks pärast 2015. aastat jääda eraldatuks Euroopa gaasi- ja elektrivõrkudest ega tunda muret selle pärast, et tema energiajulgeolekut ohustab asjakohaste ühenduste puudumine;
Stresses that no region, including island regions, of the EU Member States should remain isolated from the European gas and electricity networks after 2015 or see its energy security jeopardised by lack of appropriate connections;
väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle edendada piirkondlikku koostööd ning nõuab sellistele piirkondlikele algatustele täiendavaid juhiseid;
Welcomes the Commission's efforts to promote regional cooperation and calls for further guidance on such regional initiatives;
juhib tähelepanu võimalustele, mida olemasolevad ELi piirkondlikud koostööalased kokkulepped endast piiriülese energiainfrastruktuuri projektide arendamisele ja tihendamisele kujutavad, eriti seoses taastuvenergiaga, ning nõuab tungivalt, et asjaomaseid piirkondliku koostöö vahendeid (EUREGIO, Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR)) kasutataks antud eesmärgil;
Draws attention to the opportunities which existing EU regional cooperation arrangements present for developing and intensifying cross-border energy infrastructure projects, particularly relating to renewable energy, and urges that the regional cooperation instruments (Euregios, EGTCs) be used for this purpose;
asub seisukohale, et piirkondlikke algatusi tuleks laiendada ja edasi arendada, kuna nad seostuvad kõige lähedamalt viisiga, kuidas energiasüsteemid individuaalsetes piirkondades toimivad (nt piirkondlike energiaallikate struktuur, tuuleenergia, võrgupiirangud ja energiaallikate kättesaadavus);
Takes the view that regional initiatives should be expanded and further developed, since they tie in most closely with the way in which the energy system operates in individual regions (e.g. the structure of regional generation sources, wind energy, grid limitations and the availability of energy sources);
rõhutab, et koostöö omavalitsuste ja piirkondade vahel riiklikul ja Euroopa tasandil annab panuse energiaenklaavide kaotamisse, energia siseturu teostumisele ning energiainfrastruktuuri projektide rakendamisele; on arvamusel, et Euroopa territoriaalse koostöö ühtekuuluvuspoliitikat käsitlev eesmärk ning makropiirkondlikud strateegiad võivad suurendada koostöövõimalusi piiriüleste projektide jaoks eesmärgiga saavutada alternatiivsete kohalike ja piirkondlike energiaallikate ja suurte energiavõrkude tõhus ja arukas sidusus; rõhutab, et infrastruktuuriprojektide nõuetekohase koordineerimisega saab tagada parima võimaliku kulude ja tulude suhte ning ELi fondidest tehtud kulutuste suurima tõhususe; on siiski seisukohal, et soovitav on parandada piirkondlikku koostööd, eelkõige Euroopa piirkondades kindlaksmääratud prioriteetide sidususe osas;
Emphasises that cooperation between municipalities and regions on a national and European level contributes to eliminating energy islands, to the completion of the internal energy market and to the implementation of energy infrastructure projects; takes the view that the European territorial-cooperation objective of cohesion policy, as well as macro-regional strategies, can increase cooperation opportunities for cross-border projects with a view to achieving efficient and intelligent interconnections between non-conventional local and regional energy sources and large energy grids; underlines the fact that appropriate coordination of infrastructure projects can guarantee the best possible cost-benefit ratio and maximise the efficiency of the EU funds; considers, in this context, that regional cooperation should be improved, in particular with a view to ensuring a proper connection between the priorities established and the European regions;
palub komisjonil ja liikmesriikidel välja töötada meetmed, mis tagaksid, et põhivõrguettevõtjatel oleks stiimul uurida võimalikke võrkudevahelisi ühendusi piirkondlikust või Euroopa perspektiivist lähtudes ning, et nende investeerimisplaanid põhineksid pigem energia ühenduste sotsiaal-majanduslikel mõjudel kui projekti säästlikkusel ja seega vältides edastusmahu alainvesteerimist;
Asks the Commission and the Member States to establish measures to ensure that transmission system operators (TSOs) are properly incentivised to examine possible interconnectors from a regional or European perspective and that their investment plans are based on the socio-economic effects of energy interconnectors rather than purely on project economy, thereby avoiding under-investment in transmission capacity;
kutsub komisjoni üles esitama 2011. aasta lõpuks ettepanekud, kuidas lahendada Euroopa koordinaator Wilhelm Adamowitschi kolmandas aastaaruandes (15.11.2010) kirjeldatud probleemi seoses eesmärkidevaheliste vastuoluga näiteks uue infrastruktuuri ehitamise hädavajalikkuse ja rangete keskkonnakaitsealaste õigusaktide vahel;
Calls on the Commission to submit, by the end of 2011, proposed solutions to the trade-offs described by the European coordinator Georg Wilhelm Adamowitsch in his third annual report, of 15 November 2010, for example that between the urgent need for new infrastructure and rigid environmental protection rules;
nõuab tungivalt, et piiriüleste projektide ehitamisel või arendamisel peetaks kinni rahvusvahelistest konventsioonidest, nagu Espoo konventsioon, ning osutab tihedama koostöö vajadusele energiavõrkude väljaehitamisel ja seda eriti Venemaa ja Valgevene ning Baltimaade vahel, kasutada selleks intensiivsemalt ka ELi ja Venemaa vahelist energiaalast dialoogi, eriti silmas pidades ELi liikmesriikide ja piirkondade energiajulgeolekut;
Calls for steps to be taken to ensure compliance with international agreements, such as the Espoo Convention, before cross-border projects are undertaken or further developed, and draws attention, in the context of the expansion of energy networks, to the need to foster closer cooperation, in particular between Russia and Belarus and the Baltic States, and, in that connection, to develop the EU-Russia energy dialogue, in particular with a view to achieving the objective of energy security for the EU Member States and regions;
toetab komisjoni otsust rakendada „stressitestide” kasutuselevõtmist Euroopa tuumaelektrijaamades; arvab, et tulevaste õigusaktide algatamise tulemusena moodustatav tuumaohutusalane ühine raamistik on hädavajalik, et jätkuvalt turvalisuse standardeid Euroopas parandada;
Welcomes the Commission's decision to introduce ‘stress tests’ for Europe's nuclear power plants; considers that future legislative initiatives to set up a common framework for nuclear safety are essential in order continuously to improve safety standards in Europe;
märgib, et energiainfrastruktuuriga seostuvad märkimisväärsed ohud, mis on seotud näiteks käitamisega (ülekoormused, varustuse pidevus), loodusnähtustega (maavärinad, üleujutused), keskkonnaga (keskkonnareostus, elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kadumine) või on inimtekkelised/poliitilised (ohutus, terrorism); seetõttu nõuab, et arukate võrkude arendamise otsuseid rakendataks nii, nagu on ette nähtud elutähtsaid infrastruktuure käsitlevas direktiivis 2008/114/EÜ; teeb liikmesriikidele ettepaneku koostada otsuste hõlbustamiseks ette riskide kaart ning jälgida arukate võrkude rakendamise tulemusi, et parandada võrkude ühenduvust;
Notes that significant risks are associated with energy infrastructure, including operational risks (e.g. congestion and discontinuity of supply), natural risks (e.g. earthquakes and floods), environmental risks (e.g. pollution, and habitat and biodiversity loss) and anthropogenic/political risks (e.g. safety risks and terrorism); therefore calls for decisions on the development of smart grids to be implemented, as provided for in Directive 2008/114/EC on critical infrastructures; suggests that the Member States draw up a risk map as a tool for decision making and monitoring the results of smart grid implementation in order to improve the interconnectivity of grids;
kutsub komisjoni üles hindama energiainfrastruktuuride prioriteetide hulka projektide lisamise võimalust, mis suurendaksid olemasolevate Euroopa suurte energiainfrastruktuuride turvalisust ja kindlust (gaasi- ja õlitorujuhtmed, elektrivõrgustikud, tuumaelektrijaamad, maagaasi veeldusjaamad jne) õnnetusjuhtumite, looduslike või inimtegevusest tingitud katastroofide vastu;
Urges the Commission to assess the possibility of including in the energy infrastructure priorities projects that would enhance the safety and security of existing major energy infrastructures in Europe (gas and oil pipelines, electricity grids, nuclear power stations, LNG terminals etc.) against accidents and natural or human-induced disasters;
on seisukohal, et liiduülese võrgu kümneaastases arengukavas nimetatakse asjakohased elektri- ja gaasiinfrastruktuuri projektid, ja arengukava peaks aitama seada prioriteete Euroopa huvides olevate projektide valimiseks, et saavutada ELi energia- ja kliimaeesmärgid siseturu toimimist häirimata; on sellega seoses seisukohal, et telekommunikatsioonivõrkude vastastikust sidumist peaks arvestama samal tasandil 20-20-20 eesmärkidega ja seega peaks liiduülese võrgu kümneaastast arengukava võtma kui võrkude vastastikuse sidumise 10% vastavuse jälgimise vahendit;
Considers that the Ten-Year Network Development Plan (TYNDP) identifies relevant electricity and gas infrastructure projects and should contribute to setting the priorities for the selection of projects of European interest to be developed in order to achieve EU energy and climate goals, without interfering with the functioning of the internal market; takes the view, in this regard, that interconnection capacity should be considered at the same level as the 20-20-20 targets, and that, accordingly, the TYNDP should be understood as the instrument for monitoring compliance with the 10% interconnection target;
kutsub komisjoni seoses ELi tulevase elektri- ja gaasiinfrastruktuuri planeerimise parema juhtimise tagamisega üles esitama konkreetse ettepaneku läbipaistvuse ja avalikkuse osalemise parandamiseks ELi prioriteetide määratlemisel, kaasates selleks laiemalt sidusrühmi, mis hõlmaksid näiteks energiasektorit, sõltumatuid eksperte, tarbijaorganisatsioone ja valitsusväliseid organisatsioone; on seisukohal, et tehniliste planeerimisandmete avaldamine on võti sellise osalemise tagamiseks;
Calls on the Commission, with a view to ensuring better governance of future EU electricity and gas infrastructure planning, to present a concrete proposal to improve transparency and public participation in determining EU priorities, within a broader stakeholder participation process (including, for example, the energy sector, independent experts, consumer organisations and NGOs); considers the publication of technical planning data as key in ensuring this participation;
arvab, et rohkem tähelepanu tuleb pöörata ELi energiainfrastruktuuri omandilisele kuuluvusele välisfirmade või nende tütarettevõtete poolt ilma läbipaistva juhtimisstruktuurita ja lubamatu mõjuga välisriikide valitsuste poolt; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid vastavate õiguslike ja institutsionaalsete kaitsemeetmete kehtestamiseks, eriti seoses ligipääsuga ELi avaliku sektori vahenditele;
Considers that attention has to be paid to the ownership of EU energy infrastructure by foreign companies, or their subsidiaries, without a transparent management structure and subject to undue influence from foreign governments; calls on the Commission to present proposals to put in place adequate legal and institutional safeguards in this respect, in particular with regard to access to EU public funding;
on seisukohal, et liiduülese võrgu kümneaastane arengukava peaks aitama kaasa Euroopa pikaajalises planeerimisperspektiivis Euroopa gaasitranspordi ja elektriülekande infrastruktuuri arendamise libisevale programmile ning võttes arvesse kolmanda siseturupaketi kehtivaid eeskirju, peaksid seda jälgima Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja komisjon;
Considers that the TYNDP contributes to the rolling programme for developing European gas transport and electricity transmission infrastructure within a long-term European planning perspective and with monitoring by ACER and the Commission, taking due account of the relevant provisions of the Third Internal Market Package;
rõhutab, et nn alt üles meetod vajab hästi struktureeritud Euroopa perspektiiviga nn ülalt alla meetodit;
Underlines that this bottom-up approach needs to be complemented by a well structured top-down view with a European perspective;
rõhutab, et taastuvenergia tõhusa ja aruka ülekande ja jaotamise infrastruktuuri loomise edendamine ning elektrienergia uute kasutusviiside, eelkõige elektri- või elektrivõrgust laetavate hübriidsõidukite integreerimine on üldiste energiaeesmärkide edukaks saavutamiseks otsustava tähtsusega; tunneb heameelt, et tulevane Euroopa supervõrk ja Firenze foorumil heakskiidetud katseprojektid on seatud prioriteediks; palub komisjonil konsulteerida kõigi asjaomaste sidusrühmadega, et kiirendada elektrikiirteede määratlemist integreeritud, ühendussõlmedel põhineva infrastruktuurina, et optimeerida ühenduvust, süsteemi vastupidavust ja käitamise paindlikkust ning vähendada kulusid, jätmata välja ühtki ulatuslikku Euroopa geograafilist territooriumi, ning esitada Euroopa Parlamendile 2014. aasta keskpaigaks kava, milles käsitletakse võimalikult põhjalikult taastuvenergia ülekandmisest tulenevaid erivajadusi;
Stresses that fostering the building of transmission and distribution infrastructure for efficient and intelligent integration of renewable energy and new electricity uses (such as electric or plug-in hybrid vehicles) is critical for the successful achievement of overall energy objectives; welcomes the priority given to the future European super-grid and the pilot projects endorsed by the Florence Forum; asks the Commission to consult all relevant stakeholders with a view to speeding up the identification of electricity highways as an integrated hub-based grid infrastructure in order to optimise connectivity, system resilience and operational flexibility and to reduce costs, without excluding any wider European geographical territory, and calls the Commission to present an outline to Parliament by mid-2014, which addresses as fully as possible the specific needs arising from the transmission of renewable energies;
tuletab meelde, et saare- ja mägipiirkondadele omased geograafilised takistused raskendavad nende piirkondade ELi energiavõrku integreerimist; palub sellega seoses, et komisjon võtaks arvesse piirkondade olukordade mitmekesisust ning pööraks erilist tähelepanu geograafiliste ja demograafiliste iseärasustega piirkondadele, nagu saared, mägipiirkonnad ja hõredalt asustatud alad, et saavutada energiaallikate suuremat mitmekesistamist ja taastuvenergia edendamist, vähendades sõltuvust välistest energiaallikatest; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon võtaks oma energiainfrastruktuuride prioriteetide hulka 2020. aastaks saarte energiasüsteemide eriolukorra;
Points out that the geographical obstacles inherent in their location make islands and mountain areas very difficult to integrate into the EU energy network; calls, therefore, on the Commission to take into account the diverse circumstances in the regions and to focus expressly on regions with specific geographical and demographic characteristics, such as islands, mountain regions and regions with low population density, in order to achieve greater diversification of energy sources and the promotion of renewables so as to reduce dependence on imported energy; urges the Commission to include among its energy infrastructure priorities for 2020 the special situation of island energy systems;
rõhutab, et energiainfrastruktuuride ning nende suhte osas mereala ruumilise planeerimise raamistikuga on vaja poliitika läbivat sidusust, millest võiks olla kasu ka suurte avamere tuuleparkide projektide lülitamisel üldisesse strateegiasse;
Stresses that there is a need for transversal policy coherence with regard to energy infrastructures and their relation with the maritime spatial planning framework and that this could also be useful for embedding large offshore wind park projects in an overall strategy;
tuletab komisjonile siiski meelde, et igale liikmesriigile tuleks anda nii julgeoleku- kui ka majanduslikel põhjustel toetust, et ta oleks nii säästva energia tootja kui ka tarbija;
Reminds the Commission, however, that every Member State should also be given support to be a producer, as well as a consumer, of sustainable energy, for both security and economic reasons;