natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil õigusaktide kasutamine koos turupõhiste vahenditega etendab tulevikus meie ühiskonna üldise jätkusuutlikkuse suhtes keskset osa; rõhutab sellega seoses, et on vaja kiiresti tegelda rahvusvahelise laevanduse ja lennunduse kliimamõjuga, ning juhib tähelepanu ELi näitele ja tema 20-20-20 eesmärkidele, aga ka tema edumeelsele keskkonnapoliitikale ja standarditele laiemalt;
Stresses that the use of regulatory instruments, on both a national and international level, along with market-based instruments, will play a crucial role in the general sustainability of our society; highlights in this context the urgency of addressing the climate impact of international shipping and aviation and highlights the example of the EU and its 20-20-20 objectives, as well as its progressive environmental policies and standards in general;
rõhutab, et on vaja selget, usaldusväärset ja terviklikku reguleerivat raamistikku, et majandusüksuste lähenemisviis nihkuks tõhusa, vastutustundliku ja rohelise majanduse suunas;
Underlines that a clear, reliable and comprehensive regulatory framework is needed to enable actors to shift the economic rationale towards an efficient, responsible and green economy;
nõuab finantstehingumaksu kehtestamist rahvusvahelisel tasandil;
Calls for a tax on financial transactions to be established at international level;
rõhutab, et eelarvereformid eesmärgiga nihutada maksukoormust tööjõu asemel ressursikasutuse ja saastamise maksustamisele võivad anda kõigile kasuliku tulemuse nii tööhõive kui ka keskkonna seisukohalt, sest see muudab ressursitõhususe, ringlussevõtu ja taaskasutuse atraktiivsemaks ning seeläbi võimaldab uusi töökohti luua;
Underlines that fiscal reforms designed to shift the tax burden from labour to resource use and pollution can help create a win-win outcome for both employment and the environment, as the shift makes resource efficiency, recycling and re-use more attractive and thereby provides more opportunities for jobs;
palub, et komisjon edendaks keskkonnaküsimuste kaasamist rahvusvahelistesse kaubandusläbirääkimistesse;
Calls on the EU Commission to promote the inclusion of environmental aspects in international trade negotiations;
rõhutab, et ülemaailmne nihe rohelise majanduse suunas eeldab mahukaid rahalisi investeeringuid; toonitab, et üksnes avaliku sektori vahenditest ei piisa ning et avalik rahastamine peab käivitama ja võimendama palju suuremaid erainvesteeringuid; rõhutab vajadust edendada innovatsiooni ja uusi tehnoloogiaid, parandades juurdepääsu ka rahastamisele;
Emphasises that the transition towards a global green economy will require large-scale financial investment; underlines that public money alone will not be enough, and that public funding will have to catalyse and leverage much greater private investment; emphasises the need to promote innovation and new technologies by also improving access to finance;
rõhutab Rio+20 tippkohtumist soovitama reformida praeguseid rahastamisstrateegiaid ning luua vastavalt vajadusele uusi avaliku ja erasektori partnerlusi ja rahastamisskeeme;
Invites the Rio+20 Summit to recommend reform of existing financing strategies and to establish new public-private financing schemes and partnerships as needed;
arvab, et arengumaad vajavad pikaajalist stabiilset rahalise abi, suutlikkuse arendamise ja tehnosiirde raamistikku, et edendada säästvat arengut ja et nad saaksid tööstusriikide järgitud energia- ja süsinikumahukat arenguetappi vältida;
Believes that developing countries need a stable long-term framework of financial support, capacity building and technology transfer to promote sustainable development and allow them to skip the energy and carbon-intensive development path followed by the industrialised countries;
palub Rio+20 tippkohtumisel tugevdada meetmeid ja suurendada kättesaadavaid vahendeid ülemaailmse keskkonnaohu leevendamise ja katastroofiohu vähendamise mehhanismide jaoks;
Calls on the Rio + 20 summit to strengthen measures and increase the resources available for global environmental risk mitigation and disaster risk reduction mechanisms;
toonitab, et ametlikku arenguabi, sealhulgas selliste arengukohustuste alternatiivsete meetmete nagu OECD riigi programmikohase abi või riigi arenguindeksi kasutamist tuleks paremini jälgida, et tagada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete täitmine ning panus aastatuhande arengueesmärkide, samuti laiemalt rohelise majanduse eesmärkide saavutamisse;
Underlines that Official Development Aid (ODA) should be better monitored, including the use of alternative measures for commitments to development, such as the OECD country programmable aid or the Commitment to Development Index, so as to ensure compliance with multilateral environmental agreements and contribute to the achievement of the Millennium Development Goals, as well as to wider green economy objectives;
vaeseimatele riikidele tüüpilise omakapitali nappuse kaotamiseks peab ülitähtsaks, et uuenduslikud rahastamisviisid oleksid neile kättesaadavad;
Considers it crucial that the poorest countries have access to innovative forms of financing to close the equity gap which these countries experience;
nõuab, et jälgitaks rahastamise mõju soolisele tasakaalule, et tagada soolist mõõdet arvestav rahastamine;
Calls for monitoring of the effects of the financing on gender balance in order to ensure gender-sensitive financing;
Kodanike õiguste suurendamine
Empowering citizens
peab ülimalt tähtsaks jätkuvalt suurendada kodanike õigusi keskkonnajuhtimisel ning nõuab Rio+20 tippkohtumiselt edasiminekut Rio deklaratsiooni 10. põhimõtte tulemusliku ülemaailmse elluviimise tagamisel; on seisukohal, et pärast enam kui 10 aastat kestnud Århusi konventsiooni ellurakendamist on ELil olulisi kogemusi, mida rahvusvahelistes aruteludes jagada;
Considers it of the utmost importance to continue to empower citizens in environmental governance and calls for progress in Rio+20 on ensuring the effective global implementation of Rio Principle 10; considers that the EU has important experience to offer in international discussions with over 10 years of implementation of the Aarhus Convention;
nõuab, et Århusi konventsiooni sätteid laiendataks väljapoole ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni ülemaailmse konventsiooni abil või avades Århusi konventsiooni ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mitte kuuluvatele osapooltele;
Calls for the provisions of Aarhus Convention to be expanded beyond UN ECE through a global Convention or by opening the Aarhus Convention to parties outside UN ECE;
soovitab säästvat arengut edendava poliitika elluviimisel terviklikku lähenemisviisi inimõiguste põhimõtete austamisele; rõhutab, et tuleb piisaval määral kaitsta rahvaid, keda kliimamuutus kõige enam mõjutab;
Recommends a comprehensive approach to the respect of human rights principles, whilst implementing policies towards sustainable development; stresses the need to provide an adequate level of protection for peoples most affected by climate change;
rõhutab, et reguleeriv vahend saab olla edukas ainult juhul, kui sellega kaasnevad teave ja haridus; on lisaks seisukohal, et väärtuste ja käitumise muutmine alt-üles-lähenemisviisides on äärmiselt tähtis, ning nõuab konkreetselt algatusi, mis mobiliseerivad noori inimesi, kuna see on järgmine põlvkond, keda meie tegevuse tagajärjed mõjutavad;
Emphasises that any regulatory instrument can only be successful if it is combined with information and education; is furthermore of the opinion that changes of values and behaviour in bottom-up approaches are of the utmost importance, and specifically calls for initiatives mobilising young people, as it is the next generation who will be affected by the consequences of our actions;
rõhutab vajadust toetada kõigis riikides haridus- ja koolitusprogramme, eriti neid, mis on suunatud noortele; usub, et uute oskuste edendamine aitab luua uusi töökohti ülemaailmsel tööturul, millel on positiivne sotsiaalne mõju;
Stresses the need to support education and training programmes, in particular for young people, in all countries; believes that the promotion of new skills will help to create new jobs in the global labour market, generating positive multiplying effects at social level;
juhib tähelepanu uurimis- ja arendustegevuse ja innovatsiooni tähtsusele ning teadusliku ja tehnilise koostöö vajalikkusele;
Highlights the importance of R&D and innovation, and the need for scientific and technological cooperation;
tunnistab, et tehnoloogiline innovatsioon, tehnoloogia hindamine ja tehnosiire on ökoloogiliste, sotsiaalsete ja majandusprobleemide lahendamiseks esmatähtis; toonitab aga samas, et tehnoloogia areng ei saa olla keskkonnaprobleemide või vaesuse kaotamise küsimuse ainuke lahendus;
Acknowledges that technological innovation, assessment and transfer is essential to meet environmental, economic and social challenges; underlines also, however, that technological development cannot be the only solution to environmental problems or for poverty eradication;
rõhutab, et innovatsioon ei tähenda ainult tehnilist innovatsiooni – sotsiaalne innovatsioon annab uusi ja tõhusaid lahendusi pakilistele sotsiaalsetele vajadustele ning selliseid lahendusi loovad üksikisikud või organisatsioonid ühiskondliku kohustusena, mis ei pruugi olla tingimata kommertslik kohustus; rõhutab veel, et sotsiaalne innovatsioon pakub kodanikele igas rollis võimalust parandada oma töö- ja elukeskkonda, millega saab tugevdada kodanikuühiskonda kõikjal maailmas, ning see pakub võimalust edendada kodanikuühiskonna osalemist loodusvarade kaitses ja säästvas kasutamises;
Stresses that innovation is more than technical innovation – social innovation gives new and effective solutions to pressing social needs created by individuals or organisations with a social, and not necessarily a commercial, imperative; stresses further that social innovation provides an opportunity for citizens, in any role, to enhance their working and life environment, thus aiding the empowerment of civil society globally and providing the opportunity to have civil society participate in the protection and sustainable use of natural resources;
väljendab vastuseisu ulatuslikku kliimakujundamist käsitlevatele ettepanekutele;
Expresses its opposition to proposals for large scale geo-engineering;
tuletab meelde, et põliselanike ja kohalike kogukondade teadmiste, innovatsiooni ja tavade kaitse kuulub algse Rio tippkohtumise kokkuleppe juurde ning et need pakuvad läbiproovitud, turvalisi ja paindlikke võimalusi loodusega koos toimida;
Recalls that the protection of knowledge, innovations and the practices of indigenous and local communities is an explicit part of the original Rio Summit Agreements, providing time-tested, safe and resilient ways of working with nature;
rõhutab, et uute ja tekkivate tehnoloogiate juurutamine ei tohi ohustada vaesuse kaotamise ning õiglase ja säästva arengu eesmärke; rõhutab, et tehnoloogiatel tehnoloogiatel võib olla erinev ökoloogiline, sotsiaalne ja majanduslik mõju ning ilma vajaliku kontrollita võivad mõned tehnoloogiad viia loodusvarade, näiteks vee, maa ja biomassi mittesäästvale kasutamisele, suurendada vaesust ja anda muid sotsiaalselt kahjulikke tagajärgi;
Stresses that the introduction of new and emerging technologies must not compromise the goals of just and sustainable development and poverty eradication; emphasises that technologies can have different environmental, social and economic impacts, and without proper oversight some technologies can lead to unsustainable exploitation of natural resources (such as water, land, biomass), increases in poverty and other detrimental social effects;
toetab seepärast Bali tehnoloogilise abi ja suutlikkuse suurendamise strateegilist kava keskkonnaga seotud tehnoloogia osas, samuti keskkonnaohutu tehnoloogia hindamise ja edasiandmise eesmärke; palub luua ÜRO süsteemi raames suutlikkus oluliste uute tehnoloogiate kontrollimiseks ja hindamiseks ning nende kohta teabe jagamiseks, mis on olulised selleks, et integreerida laiem säästvuse mõiste ning edendada toodete ja protsesside säästvat arengut kõikides valdkondades;
Supports therefore the Bali Strategic Plan for Technology Support and Capacity Building on environment-related technology as well as the goals for the evaluation and transfer of environmentally sound technologies; asks for the creation of capacity within the UN system to monitor, evaluate and provide information about new technologies to integrate a broader concept of sustainability and promote sustainable development of products and processes in all areas;
nõuab kiiresti uuringute korraldamist, et arendada välja selline mõõtesüsteem, mille abil saaks hinnata edusamme õigluse ja säästva arengu suunas;
Calls for urgent studies to develop a new set of metrics to measure progress towards equity and sustainable development;
toonitab, et Rio+20 tippkohtumine peaks andma alternatiivse, mitte üksnes SKP-d hõlmava mudeli majanduskasvu ja heaolu mõõtmiseks, mis toetuks sellistele algatustele nagu integreeritud keskkonnamajanduslik arvepidamise süsteem (SEEA), inimarengu indeks ja OECD ühiskondade progressi mõõtmise projekt; rõhutab, et see on vajalik arengu mõõtmiseks kõige laiemas mõttes, nii majanduslikku, ökoloogilist kui ka sotsiaalset mõõdet hõlmavalt; nõuab seepärast selgete ja mõõdetavate näitajate kasutusele võtmist, mille juures arvestatakse kliimamuutuse, bioloogilise mitmekesisuse, ressursitõhususe ja sotsiaalse kaasatusega;
Underlines that the Rio+20 Summit should deliver an alternative model to measure growth and welfare ‘beyond GDP’, building on initiatives such as the international system for integrated environmental and economic accounting (SEEA), the Human Development Index, and the OECD's ‘Measuring the Progress of Societies’ project; underlines that it is necessary in order to measure progress in a broad sense, which encompasses economic, environmental and social dimensions; calls therefore for the adoption of clear and measurable indicators that take account of climate change, biodiversity, resource efficiency and social inclusion;
nõuab laiaulatuslikku arutelu nende näitajate kasutusele võtmise üle avaliku ja erasektori arengu enamkasutatud rahvusvahelistes hindamisprotsessides;
Calls for a broad discussion on the inclusion of these indicators internationally in commonly used processes to evaluate public and private progress;
nõuab, et taseme säilitamise põhimõtet rakendataks keskkonnakaitse ja põhiõiguste puhul;
Calls for the recognition of the principle of non-regression in the context of environmental protection as well as fundamental rights;
Juhtimise parandamine ja erasektori kaasamine
Improve governance and private sector involvement
rõhutab pakilist vajadust parandada säästva arengu juhtimist;
Stresses the urgent need to improve sustainable development governance;
on seisukohal, et ÜRO Keskkonnaprogrammi tuleb ÜRO süsteemis tugevdada, näiteks kujundades ÜRO Keskkonnaprogrammi ümber ÜRO spetsialiseeritud asutuseks (nagu Rahvusvaheline Tööorganisatsioon), kuna see oleks parim viis rahvusvahelise keskkonnajuhtimise parandamiseks ja ülemaailmse säästva arengu suunas liikumiseks; osutab sellega seoses kõikidele Helsinki-Nairobi Outcome'i raportis nimetatud võimalustele;
Takes the view that UNEP needs to be strengthened inside the UN system, for example by transforming UNEP into a UN Specialized Agency (such as the ILO), as this would be the best way forward to improve international environmental governance and make progress towards global sustainable development; refers in this context however to all options identified by the Helsinki-Nairobi outcome;
nõuab, et ÜRO Keskkonnaprogrammi egiidi all loodaks valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eeskujul uurimisrühm, mille ülesandeks oleks uurida ja hinnata valdkonnaüleselt uusimat bioloogilise mitmekesisuse ja säästvuse seisukohast olulist teaduslikku, tehnilist ja sotsiaalmajanduslikku teavet kõikjalt maailmast;
Calls for the establishment, under the auspices of UNEP, of a dedicated panel of scientists to be modelled on the International Panel on Climate Change and tasked with reviewing and assessing cross-sectorally the most recent scientific, technical and socio-economic information produced worldwide relevant to the understanding of biodiversity and sustainability;
kordab oma ettepanekut luua rahvusvaheline keskkonnakohus, et muuta ülemaailmsed keskkonnaalased õigusaktid kohustuslikumaks ja jõustatavamaks, või vähemalt rahvusvaheline asutus, nt vahendajavolitustega ombudsman;
Reiterates its proposal for an international environmental court so that global environmental legislation becomes more binding and enforceable, or at least an international authority, such as an ombudsman with mediation powers;
kutsub Rio+20 tippkohtumist üles käivitama strateegiat erinevate mitmepoolsete keskkonnalepingute sidususe suurendamiseks; rõhutab sellega seoses vajadust koordineeritud lähenemisviisi järele kolme Rio konventsiooni (bioloogiline mitmekesisus, kliimamuutus ja kõrbestumine) osas, sest need on tihedalt seotud, toimivad samades ökosüsteemides ja käsitlevad üksteisest sõltuvaid küsimusi;
Calls on the Rio+20 Summit to launch a strategy for strengthening coherence between the different multilateral environmental agreements; stresses, in this regard, the need for a coordinated approach between the three Rio Conventions (Biodiversity, Climate Change and Desertification) as they are intrinsically linked, operate in the same ecosystems and address interdependent issues;
rõhutab vajadust kaasata rakendamisprotsessidesse ülemaailmsed, riiklikud ja kohalikud osalejad;
Emphasises the need to involve global, national and local actors in the implementation processes;
rõhutab vajadust tõhustada rahandus-, majandus-, arengu- ja keskkonnaministrite ja teiste kaasamist säästva arengu poliitikasse;
Stresses the need to step up the involvement of finance ministers, economy ministers, development ministers, environment ministers and others in sustainable development policies;
kutsub Rio+20 tippkohtumist üles jõulisemalt kaasama peamisi sidusrühmi, sealhulgas erasektorit; rõhutab, et olulist osa peavad etendama ärimaailm, kodanikuühiskond ja põlisrahvaste kogukonnad;
Calls on the Rio+20 Summit to strengthen the engagement of the key stakeholders, including the private sector; underlines that business and civil society, and in particular NGOs, social movements and indigenous communities, need to play a prominent role;
rõhutab, kui tähtis, on, et sisuliste tulemuste saamiseks arengumaades ja arenenud riikides teeksid äriringkonnad ja kodanikuühiskond omavahel koostööd;
Underlines the importance of business and civil society working together within developing and developed countries in order to deliver tangible results;
rõhutab kodanike kaasamise tähtsust; nõuab teadlikkuse tõstmist ja paremat teavitamist säästva tarbimise küsimustes, et muuta käitumist ja väärtushinnanguid ja soodustada vastutustundlike otsuste tegemist;
Stresses the importance of involving citizens; calls for awareness raising and the provision of more information on sustainable consumption, and for incentives to be introduced and promoted in order to change values and behaviour and facilitate responsible decisions by both citizens and industries;
rõhutab vajadust meetmete järele, mis aitaksid muuta käitumist säästva tarbimise mudeli suunas;
Stresses the need for action to trigger behavioural change towards a sustainable consumption model;
toonitab, et kõigil peamistel sidusrühmadel peaks olema täielik, vaba ja õiglane juurdepääs kõigile Rio+20 tippkohtumisega seotud läbirääkimistele, istungitevahelistele ja ettevalmistavatele nõupidamistele;
Underlines that all major stakeholders should have full, open and fair access to all negotiations, intersessional and preparatory meetings for Rio+20;
arvab, et parlamendi esindajad peaksid olema kõnealuse konverentsi küsimustes aktiivsed; ideaaljuhul peaks Euroopa Parlament olema konverentsiga ametlikult seotud ja talle tuleks anda komisjoni delegatsiooniga võrdväärne staatus või vähemalt samasugune staatus, nagu tal on olnud muudel konverentsidel;
Believes that parliamentary representatives ought to play an active role in connection with the conference; ideally, the European Parliament ought to be formally associated with the conference and be given equivalent status to the Commission delegation or at least the same status as it has enjoyed at other conferences;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of Member States and to the Secretary-General of the United Nations.
võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” ( KOM(2011)0500 ),
having regard to the Commission communication entitled ‘A Budget for Europe 2020’ ( COM(2011)0500 ),
võttes arvesse komisjoni iga-aastaseid aruandeid fondi tegevuse kohta,
having regard to the Commission's annual reports on the activities of the EGF,
võttes arvesse komisjoni korraldatud sidusrühmade konverentse fondi tuleviku teemal, mis toimusid 2011. aasta jaanuaris ja märtsis ning millel osalesid liikmesriikide ja tööturu osapoolte esindajad,
having regard to the stakeholder conferences held by the Commission in January and March 2011 with Member States and representatives of the social partners, concerning the future of the EGF,
võttes arvesse oma resolutsioone Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtu kohta, mis on vastu võetud alates 2007. aasta jaanuarist, sealhulgas tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni märkusi vastavate taotluste kohta,
having regard to the resolutions it has adopted since January 2007 on the mobilisation of the EGF, including the comments of the Employment and Social Affairs Committee (EMPL) on the respective applications,
võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rahastamise ja toimimise kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0303 .
having regard to its resolution of 7 September 2010 on the funding and functioning of the European Globalisation Adjustment Fund Text adopted, P7_TA(2010)0303 .
võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0266 .
having regard to its resolution of 8 June 2011 entitled ‘Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe’ Text adopted, P7_TA(2011)0266 .
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eritöörühma arutelusid,
having regard to the deliberations of the EMPL Committee's special working group on the EGF,
arvestades, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond loodi selleks, et toetada Euroopa Liidus globaliseerumise või finants- ja majanduskriisi tõttu massiliselt koondatud töötajaid ja edendada tööturule taasintegreerumist;
whereas the EGF was put in place to support measures for those workers most adversely hit by mass redundancies caused by globalisation or by the financial and economic crisis in the European Union, with the aim of promoting labour market reintegration;
arvestades, et valdaval enamikul juhtudest kasutati fondi seoses finants- ja majanduskriisist tingitud koondamistega;
whereas, in the vast majority of cases, the EGF has been mobilised for redundancies caused by the financial and economic crisis;
arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku pikendada kuni 2013. aasta lõpuni ajutist erandit, mis võimaldab kasutada fondi ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajate toetamiseks;
whereas the Commission is proposing to extend until the end of 2013 the temporary derogation allowing the EGF to be used to support workers made redundant as a result of the global financial and economic crisis;