natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vahetuskurss: esimene samm oleks kujundada poliitikat, mis võimaldab vahetuskursside järkjärgulist ja nõuetekohast kohandamist muutuvate makromajanduslike põhinäitajatega;
exchange rates: the first step would be to pursue policies that allow exchange rates to adjust gradually and sufficiently to changing macroeconomic fundamentals;
reservvaluuta: tuleks reformida rahvusvahelist reservisüsteemi, et vältida olukorda, kus reservid põhjustavad ülemaailmset tasakaalustamatust; praeguse dollaripõhise rahvusvahelise reservisüsteemi võiks järk-järgult asendada mitmepoolse süsteemiga, mille keskmes on laenuõigused ning mis esindab ulatuslikku valuutakorvi, kuhu kuulub kõikjalt maailmast pärit vääringuid, kaasa arvatud Hiina renminbi ja Brasiilia real;
reserve currency: reforms to the international reserve system would be needed to avoid a situation in which reserves lead to global imbalances; the current dollar-based international reserve system could be gradually replaced by a multilateral system centred on Special Drawing Rights (SDRs) representing a broad basket of currencies from across the globe, notably the Chinese renminbi and the Brazilian real;
kapitalivood: tuleks vastu võtta mitmepoolne eeskirjade süsteem, et soodustada kapitali pikaajalist liikumist, hõlbustada mittespekulatiivset kapitali väljavoolu, vältida kahjulikku mõju killustatud väärtpaberiturgudel ning tagada riigivõlakirjade turgude läbipaistev, avatud ja sujuv toimimine, vältides samas nende kuritarvitamist merkantiilsete poliitikameetmete või poliitikana, mille tulemusena naabrid muutuvad kerjusteks;
capital flows: a multilateral system of rules would need to be adopted to favour long-term movements of capital, to facilitate non-speculative capital outflows, to avoid disruptive effects in fragmented securities markets and to ensure transparent, open and smooth functioning of treasury bond markets, while avoiding their misuse as vehicles for the promotion of mercantilist or beggar-thy-neighbour policies;
kutsub lisaks üles kaaluma pikemas perspektiivis võimalust luua ülemaailmne reservvaluuta, mis esialgu põhineks laenuõiguste ja Rahvusvahelise Valuutafondi arengul ja ümberkujundamisel;
Furthermore, calls for thought to be given – in the long term – to the possibility of creating a global reserve currency initially based on the development and transformation of SDRs and of the IMF;
ELi konkurentsivõime ja kestlikkuse suurendamine ning ELi 2020. aasta strateegia rakendamine innovatsiooni edendamise ja pikaajaliste investeeringute abil töökohtadesse ja majanduskasvu
Increasing the competitiveness and sustainability of the EU and implementing the Europe 2020 strategy by fostering innovation and long-term investment for jobs and growth
Konkurentsivõime, lähenemine ja ELi 2020. aasta strateegia
Competitiveness, convergence and the Europe 2020 strategy
nõuab, et Euroopa poolaasta sisu määratlemisel võetaks täielikult ja järjekindlalt arvesse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke ja vajadust ületada kogu ELi-sisene tasakaalustamatus;
Calls for full and consistent account to be taken of the Europe 2020 strategy objectives and the need to overcome all EU internal imbalances when defining the content of the European semester;
rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia jätkusuutlikkuse aspekti tuleb arvesse võtta kõikides asjakohastes poliitikavaldkondades, et EL tõuseks taas maailmas juhtpositsioonile; toonitab, et kui Euroopa Liit soovib maailmamajanduses konkurentsivõimelisena püsida, tuleb tal asuda juhtpositsioonile keskkonnasäästlikul ümberkujunemisel ressursitõhusaks ja jätkusuutlikuks ühiskonnaks; rõhutab, et ulatuslik investeerimine keskkonnasäästlikesse taristutesse, taastuvenergiasse ja energiatõhususse on suurepärane viis soodustada majanduse elavnemist ning edendada pikaajalist majanduskasvu ja töökohtade loomist;
Stresses that the sustainability element of the Europe 2020 strategy needs to be mainstreamed across all relevant policy fields in order for the EU to regain world leadership; underlines that, if Europe is to remain competitive in the global economy, it must take the lead in the eco-friendly transformation towards a resource-efficient, sustainable society; emphasises that large-scale investment in eco-friendly infrastructures, renewable energies and energy efficiency is an excellent way of stimulating the recovery and promoting long-term growth and job creation;
tuletab meelde, et ühtse turu kõiki võimalusi ei ole veel ära kasutatud ning et vaja on uut poliitilist sihikindlust ja otsustavat tegutsemist, et vallandada jätkusuutliku ja sotsiaalselt kaasava majanduskasvu ja töökohtade loomise nimel kogu ühtse turu potentsiaal; rõhutab vajadust jätkata Euroopa Liidu teenustesektori kujundamist ja tõhustada teenustega kauplemist;
Recalls that the full potential of the single market has not yet been realised, and that renewed political determination and resolute action are required with a view to unlocking its full potential for sustainable and socially inclusive growth and jobs; underlines the need to further develop the European service sector and to enhance trade in services;
toonitab, et Euroopa 2020. aasta strateegia edu sõltub kogu ELi pühendumusest, liikmesriikide, parlamentide, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste ning sotsiaalpartnerite isevastutusest; tuletab meelde, kui olulised on tugev ja nõuetekohaselt toimiv sotsiaalne dialoog ning kollektiivlepingud Euroopa 2020. aasta strateegia raames, samuti ehtsa Euroopa sotsiaalse dialoogi edendamine makromajanduspoliitika ja -meetmete teemal; märgib, et neid meetmeid tuleks järgida, et saavutada tulevikuplaanide üle laiaulatuslik konsensus;
Emphasises that the success of the Europe 2020 strategy depends on the commitment of the EU as a whole, and on ownership by Member States, national parliaments, local and regional authorities and social partners; recalls the importance of a strong and properly functioning social dialogue and collective agreements within the framework of the Europe 2020 strategy, as well as the promotion of a genuine European social dialogue on macroeconomic policies and measures; notes that these measures should be pursued in order to achieve broad consensus on the way forward;
võtab teadmiseks piirkondlike ja kohalike ametiasutuste suuremad volitused ja kohustused; tuletab meelde, et kaks kolmandikku riiklikest investeeringutest Euroopa Liidus jääb kohalikule tasandile; märgib, et valik, mis tasandil riiklikke investeeringuid tehakse ja täide viiakse, mõjutab suuresti nende tõhusust; rõhutab seepärast, kui oluline on tagada riiklike investeeringute tegemine kõige tõhusamal valitsemistasandil;
Notes the growing powers and responsibilities of regional and local authorities; recalls that two thirds of public investment in Europe remains at sub-national level; notes that the choice of the level at which public investment is made and executed has a very significant impact on its efficiency; stresses, therefore, the importance of ensuring that public investment takes place at the most efficient level of governance;
nõuab tungivalt, et liikmesriikide parlamendid ja valitsused toimiksid siseriikliku otsustamise protsessis ELi suhtes vastutustundlikul viisil ja kaasaksid ELi mõõtme oma riiklikesse aruteludesse;
Urges the national parliaments and governments of the Member States, when engaging in national decision-making, to act in a responsible manner vis-à-vis the EU and to include the EU dimension in their national discussions;
rõhutab, et eelarve konsolideerimisega peavad kaasnema sellised keskmise ja kaugema tähtajaga eesmärgid nagu on kindlaks määratud Euroopa 2020. aasta strateegias, eriti seoses töökohtade loomise, sotsiaalse kaasamise, taristutesse investeerimise, ressursitõhususe, majanduse keskkonnahoidliku ümberkujundamise ja teadmistepõhise majandusega, et suurendada konkurentsivõimet ning sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust; märgib, et mitmesugused liikmesriikide ja ELi poliitikameetmed peaksid strateegiat tõhusalt toetama ning eelarvedistsipliin, kui see kehtestatakse ilma hästi määratletud strateegiata, võib majanduskasvu väljavaateid halvendada, konkurentsivõimet vähendada ja majandust kaugemas perspektiivis tõsiselt kahjustada; tuletab meelde, et kuna avatud koordinatsiooni meetod on ebaõnnestunud, peaks Euroopa 2020. aasta strateegia hõlmama komisjoni poolt liikmesriikide jaoks koostatud siduvaid eesmärke koos maksimum- ja miinimumväärtustega, mida kohaldatakse nende majanduse teatud makromajanduslike aspektide suhtes;
Stresses that fiscal consolidation must be accompanied by medium- and long-term targets such as those identified by the Europe 2020 strategy, especially with regard to job creation, social inclusion, investment in infrastructure, resource efficiency, ecological transformation of the economy and a knowledge-based economy, so as to increase competitiveness and social, economic and territorial cohesion; notes that the various national and EU policies should provide coherent support for the strategy and that budget discipline can, if imposed without a well-defined strategy, undermine growth prospects, reduce competitiveness and seriously harm the economy in the long run; recalls that, as the open method of coordination has failed, the Europe 2020 strategy should include binding targets drawn up by the Commission for Member States with maximum and minimum values to be applied to certain macroeconomic aspects of their economies;
nõuab kõigi liikmesriikide ranget finantsauditit, mille komisjon peab algatama tihedas koostöös Eurostatiga, et teha kindlaks liikmesriikide tegelik finantsolukord, mis võimaldaks teha tõsiasjadele toetuvaid otsuseid Euroopa 2020. aasta strateegia ning piirkondlike ja ühtekuuluvusprojektide kohta; nõuab kõigi Euroopa Liidu rahastamiskavade ning riiklike ja piirkondlike toetuste kontrollimist; soovitab tõhustada projekte ja programme, mille edu on hädavajalik, ning teisest küljest soovitab lõpetada tulutud toetused ja majandusarengu kavad;
Calls for a strict financial audit of all Member States, to be initiated by the Commission in close cooperation with Eurostat, in order to determine their actual financial status, thereby enabling fact-based decisions to be taken with regard to the Europe 2020 strategy and regional and cohesion projects; calls for scrutiny of all funding programmes in the European Union and of national and regional subsidies; recommends intensification of the projects and programmes, the success of which is vital, and in turn the eradication of ineffectual subsidies and economic development schemes;
juhib tähelepanu asjaolule, et eelkõige naised on suuremas vaesumisohus; märgib, et kriisi ajal on paljudes liikmesriikides suurenenud laste vaesus; toonitab, et see on vastuvõetamatu ning et negatiivseid suundumusi tuleb muuta; seepärast nõuab eriti, et olemasolevad vabaühendused kujundataks ühtseks võrgustikuks sihiga kaotada laste vaesus, kasutades selleks lapsekeskseid meetodeid, lapsi silmas pidavaid eesmärke ja asetades laste õigused kindlalt tähelepanu keskmesse;
Points out that women, in particular, are at greater risk of experiencing poverty; notes that child poverty has increased in a number of Member States during the crisis; underlines that this is unacceptable and that the negative trends must be reversed; consequently, calls on, in particular, the existing non-governmental organisations to be developed into a solid network for the eradication of child poverty by means of child-centred approaches, child-specific targets and a strong focus on their rights;
märgib, et kindlad hoolekandesüsteemid on halbadel aegadel tähtsaks majanduslikuks stabilisaatoriks; rõhutab seepärast, et riiklikud vahendid on vaja ühendada ning samas on olemas ka veenev põhjus tagada avaliku sektori teenused ja säilitada sotsiaalse kaitse tase; nõuab, et võetaks vastu meetmed, mille eesmärk on vähendada sissetulekute ebavõrdsust, võideldes eeskätt noorte tööpuuduse vastu;
Notes that solid welfare systems are important economic stabilisers in bad times; stresses, therefore, that while there is a need to consolidate public finances, there is also a convincing case for safeguarding public-sector services and maintaining existing levels of social protection accordingly; calls for the adoption of measures to reduce income inequalities, in particular, by tackling youth unemployment;
toonitab, et majanduslangus ei tohiks aeglustada töö ja eraelu tasakaalustamisele suunatud meetmeid, eelkõige neid, mille sihiks on hõlbustada naiste pääsu tööturule;
Underlines that the economic downturn should not slow down progress on reconciliation policies concerning the work-life balance, particularly those facilitating women's access to the labour market;
võtab teadmiseks kriisist tulenevad probleemid, sealhulgas majandustegevuse oluline vähenemine, kasvumäära vähenemine, mida põhjustab struktuurilise ja pikaajalise töötuse kiire suurenemine, avaliku ja erasektori investeeringute vähenemine ning samuti suurem konkurents tärkava turumajandusega riikidega;
Notes the challenges arising from the crisis, with a major downturn in economic activity, a decline in the growth rate, brought about by a strong rise in structural and long-term unemployment, and a fall in rates of public and private investment, as well as increased competition from emerging economies;
märgib, et ELi praeguse sisemise tasakaalustamatuse ületamiseks ei piisa ühetaolisest lähenemisest ning et tulemuste saavutamiseks tuleb majanduspoliitika kooskõlastamisel võtta nõuetekohaselt arvesse ELi riikide erinevaid majanduslikke lähtepunkte ning erijooni; rõhutab majanduspoliitika kooskõlastamise ja usaldusväärse finantspoliitika eduka taastamise vajadust;
Recognises that, to overcome the current imbalances inside the EU, a ‘one-size-fits-all’ approach will not be enough and that, in order to be effective, economic policy coordination will need to take proper account of the starting-points of the different EU national economies and their specific characteristics; stresses the need for economic coordination and progress in restoring sound finances;
nõuab suuremat vastavust ja täiendavust riikide eelarvete ja ELi eelarve vahel; on seisukohal, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleb keskenduda Euroopa 2020. aasta strateegia kõige tähtsamatele valdkondadele ning tuleks tagada juhtalgatuste piisav rahastamine sellistes valdkondades, kus ELil on liikmesriikidega jagatud pädevus, mis võib pakkuda tugevat Euroopa lisandväärtust;
Calls for greater compatibility and complementarity between national budgets and the EU budget; takes the view that the next multiannual financial framework must focus on the key priority areas of the Europe 2020 strategy and should ensure adequate financing of the flagship initiatives in the fields in which the EU has shared competence with Member States, which can provide strong European added value;
rõhutab, et nii põllumajandus- kui ka ühtekuuluvuspoliitika peab täitma olulist rolli Euroopa 2020. aasta strateegia toetamisel; on veendunud, et ühise põllumajanduspoliitika reform peab toimuma ülemaailmsete probleemide lahendamise kontekstis; on arvamusel, et ELi 2020. aasta strateegia edu eelduseks on ELi poliitikameetmete ühtsus ning need peaksid hõlmama mitmesuguseid tahke, nagu riikide ja ELi eelarvete vastavusse viimine, sealhulgas ühine põllumajanduspoliitika, samuti ühtekuuluvusfondid, näiteks tagades vahendite õiglase jaotamise liikmesriikide ja piirkondade vahel, lähtudes selgetest ühtekuuluvuse suurendamise ja konkurentsivõime edendamise eesmärkidest ning pöörates eriti tähelepanu kõige rohkem abi vajavatele liikmesriikidele ja piirkondadele, samuti haridusele, innovatsioonile ning teadus- ja arendustegevuse kuludele;
Emphasises that both agricultural and cohesion policies must play a key role in support of the Europe 2020 strategy; is convinced that the reform of the common agricultural policy (CAP) has to be pursued in the context of addressing global challenges; believes that the success of the Europe 2020 strategy is premised on ensuring the coherence of EU policies, including such diverse aspects as aligning the national and EU budgets, including the CAP, and the Cohesion Funds, e.g. by guaranteeing a fair allocation of resources between Member States and regions, based on clear aims designed to enhance convergence and foster competitiveness, while putting emphasis on those Member Sates and regions in greatest need and policies such as education, innovation and R&D spending;
tuletab lisaks meelde, et Euroopa 2020. aasta strateegia on usaldusväärne ainult juhul, kui seda toetavad piisavad rahalised vahendid, ning seepärast toetab järgmist:
Recalls, moreover, that the Europe 2020 strategy will only be credible if it is backed up by adequate financial resources, and therefore supports:
järjepidevate otsuste vastuvõtmine järgmise mitmeaastase finantsraamistiku raames ja ELi eelarve, milles keskendutakse ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamist toetavale poliitikale;
the adoption of consistent conclusions in the context of the next multiannual financial framework and an EU budget focusing on policies that contribute to the achievement of the Europe 2020 strategy objectives;
ELi rahaliste vahendite jagamine nende majandusliku, ühiskondliku ja keskkonna-alase asjakohasuse ja tulemuslikkuse alusel; liikmesriikide poolt kasutamata rahalised vahendid võiks eraldada ELi tasandil säästvateks avaliku sektori investeeringuteks majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive edendamise ühistesse projektidesse või programmidesse, näiteks investeeringud taristutesse, haridusse ja koolitusse, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusse;
the attribution of EU funds on the basis of their economic, social and environmental relevance and effectiveness; funds not taken up by Members States could be reallocated to sustainable public investment at EU level for joint projects or programmes promoting growth, competitiveness and employment, such as investment in infrastructure, education and training, innovation, research and development;
tehnilise abi andmine rahaliste vahendite paremaks kasutamiseks ja investeerimisprojektide tulemuslikuks elluviimiseks;
the provision of technical assistance geared to improving take-up of the funds and effective delivery of investment projects;
Euroopa Investeerimispangale (EIP) silmapaistvama osa andmine struktuurifondide toetava ja võimendava osa suurendamisel;
a more prominent role for the European Investment Bank (EIB) in enhancing the catalytic role and leverage function of structural funds;
uuenduslike rahastamisvahendite edasiarendamine ja optimaalne kasutamine, hõlmates eriti EIPd ja Euroopa Investeerimisfondi, samuti Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanka (s.t toetuste ja laenude, riskikapitalivahendite, uute riskijagamisvormide ja tagatiste kombineerimine);
the further development and optimum use of innovative financing instruments, involving notably the EIB and the European Investment Fund (EIF), as well as the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) (e.g. blending grants and loans, venture capital instruments, new forms of risk-sharing and guarantees);
eraviisiliste säästude suunamine pikaajalisteks investeeringuteks sobivate stiimulite ja mehhanismide abil;
moves to drive private savings towards long-term investment through appropriate incentives and mechanisms;
innovatiivse pikaajalise investeerimise arendamine, mis hõlmab nii avalikke kui eravahendeid;
development of innovative long-term investment financing involving both public and private funds;
projektivõlakirjade sisseseadmine eesmärgiga võtta kasutusele erakapital Euroopa Liidu taristutega seotud probleemide lahendamiseks;
the introduction of project bonds in order to tap private capital to meet the needs of Europe's infrastructural challenges;
meetmed, mille eesmärk on tagada pikaajaliste investeeringutega seotud oluliselt ulatuslikuma riskikapitali kättesaadavus;
action to ensure the availability of significantly larger amounts of venture capital linked to long-term investment;
meetmed rahastamisele lihtsama juurdepääsu tagamiseks ning bürokraatia vähendamiseks (eeskätt VKEde jaoks), järgides seejuures rangeid läbipaistvusnorme;
action to ensure easier access to funding and less red tape, especially for small and medium-sized enterprises (SMEs), while upholding strict transparency standards;
peab Euroopa Energiaühenduse loomist keskseks poliitiliseks projektiks Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmisel, mille seas on üleminek taastuvatele energialiikidele, viies energiatõhususe maksimumini, ELi energiasõltumatuse suurendamine ning tõelise ühendatud energiaturu loomine; rõhutab liidu energiapoliitika välismõõtme tähtsust;
Regards the establishment of a European Energy Community as a key political project for the fulfilment of the Europe 2020 goals of furthering the transition to renewable energies while maximising energy efficiency, increasing the EU's energy independence and establishing a genuine interconnected energy market; emphasises the importance of the external dimension of its energy policy;
on veendunud, et tuleks tugevdada suhteid naftat ja maagaasi tootvate riikide ning tarbijariikide, eelkõige Euroopa riikide vahel, võttes arvesse ka hiljutisi sündmusi Vahemere piirkonna poliitilisel maastikul; on seisukohal, et tuleks kiiresti rakendada ühine säästva energia ja toormaterjalide hankimise poliitika, et vältida kahjulikke tagajärgi, mis võivad Euroopa majanduse taastumist ja edasist arengut aeglustada;
Believes that relationships between countries producing oil and natural gas and consumer countries, above all the countries of Europe, should be reinforced, also taking into account the recent developments in the political landscape in the Mediterranean; considers that a common policy for sustainable energy and procurement of raw materials needs to be implemented as a matter of urgency, so as to avoid adverse effects that could delay the recovery and the future development of the European economy;
rõhutab, et konkurentsivõime tagamiseks on väga tähtis ressursitõhususe põhimõtete arvessevõtmine kõigis ELi poliitikavaldkondades, kaasa arvatud uute innovatiivsete toodete ja teenuste arendamine ning uued viisid sisendi ja jäätmete vähendamiseks, varude paremaks haldamiseks, tarbimistavade muutmiseks ja logistika parandamiseks, samuti tootmisprotsesside, haldus- ja ärimeetodite optimeerimine, et tagada toodete ja teenuste kujundamine elutsükli ja nn hällist hauani põhimõtte alusel;
Emphasises the key role that mainstreaming the principles of resource efficiency into all EU policies plays in ensuring the EU's competitiveness, including the development of innovative new products and services and new ways to reduce inputs, minimise waste, improve management of resource stocks, change consumption patterns, improve logistics and ensure that production processes, management and business methods are optimised in such a way as to ensure that the life-cycle approach of designing products and services in a ‘cradle to grave’ manner is applied;