natgillin/translations-raw huggingface dataset:
9. tervitab nõukogu otsust tugevdada euroala haldamist uute vahendite abil, et lahendada kriisiga ilmnenud probleemid, otsust võtta kasutusele toetuspakett Kreekale, luua finantsstabiliseerimise mehhanism, tugevdada majanduse juhtimist, reguleerida finantsturge ja võidelda spekuleerimise vastu; märgib, et sellega järgib nõukogu põhimõtet, et euroala probleemide lahendused peavad tulema euroalast; on seisukohal, et need uued vahendid peaksid samuti tugevdama kõigi ELi liikmesriikide majanduspoliitikate kooskõlastamist, liikudes järelevalvelt edasi majanduspoliitika ennetavale kooskõlastamisele, mis hõlmab tugevdatud haldusmehhanisme ELi 2020. aasta strateegia rakendamiseks; taunib sellega seoses asjaolu, et kuigi komisjon on teinud kaugeleulatuvaid ettepanekuid eelarvekontrolli tugevdamiseks, ei ole ta esitanud piisavalt asjakohaseid lahendusi majanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse taastamiseks ja tugevdamiseks ning majanduspoliitika sihipäraseks kooskõlastamiseks eesmärgiga töötada välja ühine eelarvestrateegia tervikliku ELi 2020. aasta strateegia raames;
Welcomes the Council's decisions on strengthening eurozone governance by means of new instruments to address the challenges revealed by the crisis and on the implementation of the support package for Greece, the creation of a European Financial Stabilisation Mechanism, the strengthening of economic governance, the regulation of the financial markets and the fight against speculation; notes that the Council has thus embraced the main principle that eurozone problems need eurozone solutions; considers that these new instruments should also strengthen the coordination of economic policies among all EU Member States, moving beyond surveillance towards pro-active economic policy coordination, including strengthened governance mechanisms to implement the EU 2020 strategy; deplores, in that connection, the fact that while the Commission has made far-reaching proposals to strengthen budgetary surveillance, it has stopped short of proposing sufficiently relevant solutions for restoring and enforcing long-term economic sustainability and for properly targeted economic policy coordination geared towards the development of a common budgetary strategy in the framework of a comprehensive EU 2020 strategy;
13. rõhutab, et hiljutised sündmused seoses finantsspekulantide kasutatavate riikide krediidiriski vahetustehingutega, mis tõid endaga kaasa mitmes riigis põhjendamatult kõrged kursivahed, on meile teravalt meenutanud asjaolu, et finantstegevuse reguleeriva ja järelevalveraamistiku puudustel ja ebastabiilsusel on otsene negatiivne mõju riikide majanduste jätkusuutlikkusele ja euroala stabiilsusele; toetab jõuliselt tõhustatud ja ambitsioonika Euroopa finantsjärelevalveraamistiku kiiret vastuvõtmist, milles sätestatakse iga ELi finantstoote, -tehingu ja -institutsiooni jaoks asjakohane regulatsioon ja järelevalve; rõhutab, et turu läbipaistvuse ja tõhustatud Euroopa regulatsiooni puhul ei seisne küsimus mitte üksnes tõhusas turujärelevalves, vaid ka Euroopa suveräänsuses;
Stresses that the recent events involving sovereign credit default swaps, which are used by financial speculators and have led in several cases to unjustifiably wide national spreads, have provided an urgent reminder of the fact that deficiencies and instabilities in the financial regulatory and supervisory framework have direct negative spillover effects on national economies’ sustainability and on the eurozone's stability; strongly supports the urgent adoption of an enhanced and ambitious European financial supervisory framework providing adequate regulation and supervision of every financial product, transaction and institution in the EU; emphasises that the need for market transparency and enhanced European regulation is a matter not only of efficient market surveillance but also of European sovereignty;
17. rõhutab, et liiga tagasihoidlik palk pidurdab kodumajapidamiste tulude kasvu ja seeläbi ka eratarbimist; hoiatab seetõttu, et palgakasvu aeglustumist ei tohiks pidada peamiseks hinnastabiilsuse saavutamise viisiks; juhib tähelepanu sellele, et ülemaailmse konkurentsi kasv on juba aidanud palku langetada, samas kui kõrged toormehinnad on vähendanud ELi tarbijate ostuvõimet;
Emphasises that excessive wage moderation acts as a brake on household income growth and thereby on private consumption; warns, therefore, against focusing essentially on wage moderation as a way to achieve price stability; points out that increased global competition has already contributed to downward pressure on wages, while higher commodity prices have reduced the purchasing power of EU consumers;
22. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama tööhõivemäära ja vaesuse vähendamise peamiste eesmärkide põhjal ELi ja riigi tasandi alleesmärke, mida jälgitaks konkreetse poliitika ja kontrollimehhanismide abil, sealhulgas näitajad;
Calls on the Commission and the Member States to establish, on the basis of the headline targets on the employment rate and poverty reduction, a set of sub-targets at EU and national level, to be followed up by concrete policies and monitoring mechanisms, including indicators;
24. peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu püstitatud peamised eesmärgid ei sisalda ELi 2020. aasta strateegia põhieesmärgina soolist võrdõiguslikkust; nõuab seetõttu soolise võrdõiguslikkuse õigusloomeprogrammi, et kaotada praegune meeste ja naiste palgavahe ning tagada naiste täielik osalemine tööturul, edendades naiste karjäärivõimalusi muu hulgas järgmiselt:
Deplores the fact that the headline targets defined by the European Council do not include gender equality as a key target of the EU 2020 strategy; calls, therefore, for a legislative agenda for gender equality to eradicate the existing pay gap between men and women and to ensure full participation of women in the labour market, while promoting women's career opportunities, inter alia through:
- vähendada 2020. aastaks meeste ja naiste palgavahet 0–5 protsendini;
- reducing the gender pay gap to 0-5% by 2020;
- teha ettepanekuid kehtivate õigusaktide muutmiseks;
- proposing amendments to existing legislation;
- algatada nõudeid mittetäitvate liikmesriikide vastu rikkumismenetlusi;
- initiating infringement proceedings against non-compliant Member States;
- suurendada jõupingutusi aitamaks inimestel töö- ja pereelu tasakaalustada, tagades kättesaadavad, taskukohase hinnaga, paindlikud ja kvaliteetsed teenused, säilitades samal ajal sotsiaalkindlustusõigused, eriti lastehoiuvõimalused eesmärgiga tagada kuni 3-aastaste laste hoiuvajadus 50% ulatuses ja üle 3-aastaste laste hoiuvajadus 100% ulatuses, ning teiste ülalpeetavate hooldusteenuse parem kättesaadavus;
- stepping up efforts to help people balance work and family life by ensuring the availability of accessible, affordable, flexible and high-quality services while maintaining social security rights and, in particular, access to childcare facilities by aiming to ensure 50% care provision for 0-3 year-olds and 100% care provision for children over three as well as improved access to care for other dependants;
- seada eesmärgiks saavutada naiste 75% tööhõive, mille moodustab vähemalt 50% ulatuses majanduslikku sõltumatust võimaldav töö, ja seda aktiivselt kohandatud tööturupoliitika ja töö- ja eraelu ühitamise sätete kaudu, nagu paindlik tööaeg, töökoha paindlikkus ja võimalus kasutada taskukohast kvaliteetset lapsehoiuteenust ja teiste ülalpeetavate hooldusteenust;
- setting a target for achieving 75% female employment, including at least 50% in work that provides economic independence, through actively tailored labour-market policies and provisions for combining work and private life, such as flexible hours, workplace flexibility and access to affordable, high-quality childcare and care for other dependants;
27. taunib asjaolu, et ELi 2020. aasta strateegias ei püüta töötada välja tõeliselt ühist Euroopa energiapoliitikat; rõhutab, et kuigi toimiv siseturg on Euroopa põhieesmärk ja kiiresti tuleb rakendada kolmandat energiapaketti, kahjustab Euroopa energiapoliitika selle osa liigne rõhutamine teist kahte eesmärki, milleks on säästev areng ja varustuskindlus; juhib tähelepanu sellele, et siseturgu ei saa käsitleda välismõõtmest lahus ja Euroopal on vaja tõeliselt ühist Euroopa energiapoliitikat, et mõjutada tegelikult energiavarustuse kindlust, kliimamuutust ja taskukohase hinnaga energia kättesaadavust;
Deplores the lack of any ambition in the EU 2020 strategy to develop a truly common European energy policy; stresses that although a functioning internal market is a key goal for Europe and the third energy package should be implemented as a matter of urgency, overemphasis on this part of Europe's energy policy is to the detriment of the other two objectives of ‘sustainable development’ and ‘security of supply’; points out that the internal market cannot be addressed separately from the external dimension and that Europe needs a truly common European energy policy in order to have a real effect on security of energy supply, climate change and affordability of energy;
29. rõhutab, et keskkonnasäästlikkus sõltub ressursside kasutamise absoluutmahu vähendamisest; rõhutab vajadust kasutada praegust majanduskriisi üleminekuks täielikult taastuvenergial põhinevale ja ülimalt ressursitõhusale majandusele; rõhutab, et selleks et Euroopa tööstus suudaks vähendada energiaallikana süsinikurikaste materjalide kasutamist ja vähendaks järsult loodusvarade kasutamist üldiselt, on vaja kiireid ja ulatuslikke muudatusi; kutsub sellega seoses üles seadma ressursside tõhusama kasutamise eesmärki; tervitab sellega seoses suurprojekte „Ressursitõhus Euroopa” ja „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”; märgib siiski, et vajalikeks muudatusteks puuduvad poliitilised vahendid; palub komisjonil esitada analüüs, kuidas saavutada tööstuse üleminek täielikult taastuvenergial põhinevale ja ülimalt ressursitõhusale majandusele, ning vaadata läbi oma tööprogramm ja esitada poliitilisi ettepanekuid; taunib asjaolu, et Euroopa ülemkogu võttis seisukoha ainult energiatõhususe osas, mainimata ressursside tõhusamat kasutamist;
Stresses that environmental sustainability depends on an absolute reduction in resource use; stresses the need to use the current economic crisis to make a shift towards a fully renewables-based, highly efficient economy; stresses that if Europe's industry is to succeed in minimising the use of carbon-rich materials as a source of energy and reduce drastically the use of natural resources in general, rapid and massive transformation is needed; calls therefore, for the adoption of an ambitious resource-efficiency improvement target; welcomes, in this regard, the flagship initiative on 'Resource efficient Europe' and an 'industrial policy for the globalisation era'; notes, however, the absence of policy instruments to deliver the change needed; calls on the Commission to bring forward its analysis of how to achieve the industrial shift towards a fully renewables-based, highly efficient economy, to revise its work programme and to present policy proposals; deplores the fact that the European Council merely adopted a position on energy efficiency without any mention of resource efficiency;
32. nõuab Euroopa jätkusuutliku tööstuspoliitika kaudu Euroopa tööstuselt massiivseid ja kiireid muutusi, mis oleksid suunatud keskkonnahoidlike töökohtade loomisele, samuti ressursside kasutamise tõhususe parandamist; toonitab, et kasu peaks jagunema õiglaselt ning laiemalt ja see peaks olema suunatud kõikide elukvaliteedi parandamisele; on arvamusel, et Euroopa tööstuse säästev areng eeldab intensiivset dialoogi töötajatega, kuna tulevikkuvaatav tööstuspoliitika vajab innovatsiooni, arukat ümberkorraldamist, protsesside täiustamist ja kvalifikatsioonistandardite väljatöötamist, mis kõik võidavad töötajate osalemisest; kordab, et see üleminek nõuab samuti meetmeid, et aidata töötajatel minna üle uuele keskkonnasäästlikule majandusele;
Calls for a massive and rapid transformation of European industry through a European sustainable industrial policy geared towards the creation of green jobs and better resource efficiency and use of resources; emphasises that its benefits should be fairly shared and distributed and that it should aim to improve quality of life for all; believes that the sustainable development of European industry requires intensive dialogue with employees and workers, because a forward-looking industrial policy needs innovation, intelligent restructuring, process improvement and the development of qualification standards, all of which gain from the participation of employees and workers; reiterates that this transition will also require measures to help workers make the transition towards a new environmentally sustainable economy;
37. rõhutab, et kalandus (nii looduslik kalapüük kui ka vesiviljelus) on üks Euroopa Liidu toiduga kindlustatuse kõige tähtsamaid sambaid ning seetõttu tuleb tagada kalanduse jätkusuutlikkus ja stabiilsus, nii et see saab tulevikus aidata rahuldada rohkem kui poole miljardi eurooplase vajadusi kvaliteetsete ja piisavas koguses kalandustoodetega;
Stresses that fisheries (wild fishing as well as aquaculture) is one of the most important pillars of the European Union's food security strategy and that as such its sustainability and stability must be secured, so that it can in future make a qualitative and quantitative contribution to meeting the needs of more than half a billion Europeans by supplying fisheries products;
40. nõuab tungivalt, et komisjon kohaldaks oma välistegevuses laiemat ja igakülgsemat lähenemist kooskõlas ELi poliitikavaldkondade arengusidususe kontseptsiooniga; tuletab meelde, et Lissaboni lepingu uus säte nõuab, et ühist kaubanduspoliitikat teostatakse kooskõlas liidu välistegevuse põhimõtete ja eesmärkidega; nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia oleks tihedalt seotud Euroopa Liidu tulevase kaubandusstrateegiaga ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tegevuskavaga;
Urges the Commission to take a broader and more comprehensive approach in its external action, in line with the EU concept of policy coherence for development; recalls that a new provision of the Lisbon Treaty stipulates that the common commercial policy must be conducted in full compliance with the principles and objectives of the Union's external action; calls for a strong link between the EU 2020 Strategy and the EU's forthcoming trade strategy and its action plan for achieving the Millennium Development Goals;
47. palub sellega seoses komisjonil esitada nõukogule ja parlamendile enne juunis 2010 toimuvat Euroopa Ülemkogu kohtumist uue strateegia jaoks kindlaks määratavate eesmärkide saavutamiseks vajalike direktiivide ja määruste täieliku nimekirja;
Calls, in that connection, on the Commission to submit to the Council and the European Parliament, in the run-up to the June 2010 European Council, a comprehensive list of directives and regulations to achieve the goals to be defined for the new strategy;
19.5.2010 RESOLUTSIOONI ÜHISETTEPANEK Esitatud vastavalt kodukorra artikli 122 lõikele 5,
19.5.2010 JOINT MOTION FOR A RESOLUTION pursuant to Rule 122(5) of the Rules of Procedure
Usuvabadus Pakistanis
on religious freedom in Pakistan
PE441.865v01-00 } PE441.866v01-00 } PE441.867v01-00 } PE441.868v01-00 } PE441.869v01-00 } PE441.870v01-00 } RC1 Euroopa Parlamendi resolutsioon usuvabaduse kohta Pakistanis
PE441.865v01-00 } PE441.866v01-00 } PE441.867v01-00 } PE441.868v01-00 } PE441.869v01-00 } PE441.870v01-00 } RC1 European Parliament resolution on religious freedom in Pakistan
– võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste ja demokraatia kohta Pakistanis, eelkõige 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni, Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0351 .
– having regard its previous resolutions on human rights and democracy in Pakistan, in particular those of 12 July Texts Adopted, P6_TA(2007)0351 .
– võttes arvesse nõukogu 16. novembril 2009 vastu võetud järeldusi usu- ja veendumusvabaduse kohta, milles ta rõhutab kõnealuse vabaduse ning usulise sallimatusega võitlemise strateegilist tähtsust;
– having regard to the Council conclusions adopted on 16 November 2009 on freedom of religion or belief, in which it underlines the strategic importance of this freedom and of countering religious intolerance,
– võttes arvesse ELi ja Pakistani 17. juuni 2009. aasta ühisavaldust, milles pooled toonitasid, kui tähtis on integreeritud pikaajaline strateegia, mis hõlmab ka sotsiaalmajanduslikku arengut ja õigusriigi põhimõtteid, ning tunnistasid terrorismivastases võitluses kasutatavate mittesõjaliste vahendite olulisust;
– having regard to the EU-Pakistan Joint Statement of 17 June 2009, in which both sides underlined the importance of an integrated long-term strategy including social and economic development and the rule of law, as well as acknowledging the significance of non-military means in countering terrorism,
– võttes arvesse teist ELi ja Pakistani tippkohtumist, mis toimub 4. juunil 2010;
– in anticipation of the second EU-Pakistan Summit on 4 June 2010,
– võttes arvesse resolutsiooni usutunnistuse teotamisega võitlemise kohta, mis võeti väikese hääleenamusega vastu ÜRO inimõiguste nõukogus 25. märtsil ja mida Pakistan esildab igal aastal Islami Konverentsi Organisatsiooni (OIC) nimel;
– having regard to the resolution on ‘Combating Defamation of Religions’ adopted by a narrow majority in the UN Human Rights Council on 25 March, which is proposed annually by Pakistan on behalf of the Organisation of the Islamic Conference (OIC),
– võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni 4. aprilli 2010. aasta avaldust Pakistanis toimunud rünnakute kohta ning 20. aprilli 2010. aasta avaldust põhiseaduse 18. muudatuse vastuvõtmise kohta;
– having regard to the statement of 4 April 2010 by EU High Representative Catherine Ashton on attacks in Pakistan, as well as that of 20 April 2010 on the adoption of the 18th Constitutional Amendment,
– võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 18;
– having regard to Article 18 of the 1948 Universal Declaration of Human Rights (UDHR),
A. arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et demokraatia edendamine ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamine on Euroopa Liidu aluspõhimõtted ja eesmärgid, millele tuginetakse ühiselt kolmandate riikidega suhtlemisel;
A. whereas Article 3(5) of the Treaty on European Union states that the promotion of democracy and respect for human rights and civil liberties are fundamental principles and aims of the European Union and constitute common ground for its relations with third countries,
B. arvestades, et Pakistani riigi ja enamiku elanike usk on ortodoksne islam – sunniitlus, ning usu- ja veendumusvähemused on kristlased, hindud, sikhid, šiiidid, ahmadijad, budistid, parsid, bahaid ja need, kel puudub usutunnistus;
B. whereas the majority and state religion of Pakistan is Sunni Islam, and minority religious and belief groups consist of Christians, Hindus, Sikhs, Shiites, Ahmadis, Buddhists, Parsis, Bahá’ís and those with no religious belief,
C. arvestades, et Pakistan on üks olulisimaid riike terrorismi ja vägivaldse ekstremismi leviku vastases võitluses;
C. whereas Pakistan is one of the key countries in the fight against terrorism and the spread of violent extremism,
D. arvestades, et peaaegu iga päev korraldavad ekstremistid üha rohkem vägivaldseid rünnakuid, mis on rängaks katsumuseks riigi stabiilsusele ja demokraatlikele institutsioonidele;
D. whereas its internal stability and democratic institutions are being put to a severe test by the increasing number of violent attacks by extremists which occur on an almost daily basis,
E. arvestades, et kuna kahel pool Pakistani ja Afganistani piiri tegutsevate radikaalsete moslemite rühmitused kujutavad endast aina suuremat ohtu, on kooskõlastatud rahvusvahelised jõupingutused Pakistani majandusliku ja sotsiaalse arengu toetamisel ja elavdamisel veelgi vajalikumad;
E. whereas the unceasing threat by radical Muslim forces operating on both sides of the Pakistan-Afghanistan border make concerted international efforts to support and invigorate economic and social development in Pakistan ever more imperative,
F. arvestades, et usuvähemuste võrdsed õigused kuulusid Pakistani riigi rajaja Mohammed Ali Jinnah’ nägemusse, mida ta väljendas oma 1947. aasta pöördumises asutava kogu poole: „Te võite olla mis tahes usku, kuuluda ükskõik millisesse kasti või omada mis tahes veendumusi – kõigel sellel ei ole riigiga midagi ühist… Me alustame sellest põhimõttest, et oleme kõik kodanikud, ühe riigi kodanikud”;
F. whereas equal rights for minorities featured in the vision of the founding father of Pakistan, Mohammed Ali Jinnah, as expressed in his speech to the Constituent Assembly in 1947: ‘You may belong to any religion, caste or creed – that has nothing to do with the business of the State… We are starting with this fundamental principle that we are all citizens, and citizens of one State’,
G. arvestades, et Pakistani 1973. aasta põhiseaduse põhiõiguste peatükis tagatakse usutunnistuse ja usuinstitutsioonide juhtimise vabadus (artikkel 20), kõigi kodanike võrdsus (artikkel 25) ning vähemuste õigustatud õigused ja huvid (artikkel 26);
G. whereas the Fundamental Rights chapter of the 1973 Constitution of Pakistan guarantees ‘freedom to profess religion and manage religious institutions’ (Article 20), equality of all citizens (Article 25) and the ‘legitimate rights and interests of minorities’ (Article 26),
H. arvestades, et teisalt tehakse põhiseaduses vahet moslemitel ja mittemoslemitel, mis võimaldab seega usutunnistuse alusel diskrimineerimist;
H. whereas, on the other hand, Article 260 of the Constitution differentiates between Muslims and non-Muslims, thereby allowing discrimination on the basis of religion,
I. arvestades, et sõltumatute asutuste aruandeist ja uuringuist nähtub, et Pakistani vähemustel ei ole põhilisi kodanikuvabadusi ja võrdseid võimalusi tööl, hariduses ja poliitilises esindatuses;
I. whereas reports and surveys done by independent agencies reveal that minorities in Pakistan are deprived of basic civil liberties and equal opportunities in jobs, education and political representation,
J. arvestades, et hinnanguliselt kannatab üle 85% Pakistani naistest koduvägivalla all, mis hõlmab kehalist ja vaimset väärkohtlemist; arvestades, et tütarlaste ja naiste vastane vägivald, sealhulgas vägistamine, koduvägivald ja sunniabielud on endiselt tõsine probleem, mis on osaliselt põhjustatud šariaadiseadustest;
J. whereas it is estimated that over 85% of women in Pakistan face domestic abuse, which includes physical and psychological abuse; whereas violence against girls and women, including rape, domestic violence and forced marriages, continues to be a serious problem, part of which can be attributed to Sharia law,
K. arvestades, et Pakistani valitsus määras ametisse vähemuste esindaja ning Pakistani parlamendi liikmest Shahbaz Bhattist sai 2008. aasta novembris riigi vähemusasjade minister, kusjuures esimest korda kuulub selle ametikoha juurde ka portfell;
K. whereas the Government of Pakistan appointed a spokesman for minorities and Member of the Pakistan Parliament Shahbaz Bhatti as Federal Minister for Minorities Affairs in November 2008, while also elevating this position to cabinet level for the first time,
L. arvestades, et 2008. aasta novembrist möödunud ajavahemiku jooksul on Pakistani valitsus kehtestanud riigiametites viieprotsendise kvoodi vähemuste jaoks, tunnistanud mittemoslemite riigipühasid, kuulutanud 11. augusti riiklikuks vähemuste päevaks ning eraldanud senatis kohti vähemuste esindajatele;
L. whereas in the period since November 2008 the Government of Pakistan has created a quota of five per cent for minorities in the federal jobs sector, recognised non-Muslim public holidays, declared 11 August to be National Minorities Day, and reserved Senate seats for minority representatives,
M. arvestades, et 25. detsembril 2009 kordas president Asif Ali Zardari Pakistani Rahvapartei tõotust austada kõigi vähemuste õigust kohtlemisele võrdsete kodanikena;
M. whereas on 25 December 2009 President Asif Ali Zardari reiterated the pledge of the Pakistan People’s Party to uphold the right of all minorities to be treated as equal citizens,