natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vahepeal peeti läbirääkimisi uue protokolli sõlmimiseks, mis parafeeriti 22. detsembril 2010 ning hõlmab kolmeaastast ajavahemikku alates 1. septembrist 2011.
A new Protocol was meanwhile negotiated and initialled on 22 December 2010, covering a period of 3 years starting from 1 September 2011.
Selle sõlmimiseks vajab nõukogu vastavalt ELTLi artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 punktile a eelnevalt Euroopa Parlamendi nõusolekut.
Its conclusion by the Council is subject to the prior consent of the EP under Articles 43(2) and 218(6) (a) TFEU.
Vastavat menetlust alustatakse paralleelselt menetlustega, mis hõlmavad nõukogu otsust protokolli ELi nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta ( KOM(2011)0229 ) ja nõukogu määrust kalapüügivõimaluste ELi liikmesriikide vahel jaotamise kohta ( KOM(2011)0227 ).
This procedure is initiated in parallel with the procedures relating to the Council Decision on the signing on behalf of the Union and on the provisional application of the Protocol itself (COM (2011) 229), as well as to the Council Regulation concerning the allocation of fishing opportunities between the Member States of the EU (COM (2011)227).
Et ELi kalalaevad saaksid kuni uue protokolli sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni püügitegevust jätkata, nähakse uue protokolli artiklis 15 ette selle ajutine kohaldamine alates 1. septembrist 2011.
In order to allow EU vessels to carry out fishing activities pending the completion of the procedures for its conclusion, Article 15 of the new Protocol provides for it to be applied on a provisional basis as from 1 September 2011.
Uus protokoll allkirjastati 27. juulil 2011 ning nõukogu edastas Euroopa Parlamendile nõusoleku taotluse 29. augustil 2011.
The new Protocol was signed on 27 July 2011 and the request for consent was forwarded to Parliament by the Council on 29 August 2011.
Uue protokolli analüüs
Analysis of the new Protocol
Alljärgnevalt kirjeldatakse uue protokolli põhielemente.
The main elements of the new protocol are described below.
– Iga-aastane rahaline toetus 435 000 eurot (kogu perioodi jooksul kokku 1 305 000 eurot), mis koosneb: a) iga-aastasest Cabo Verde majandusvööndi kasutamise tasust suurusega 325 000 eurot; b) 110 000 euro suurusest eritoetusest aastas Cabo Verde kalanduspoliitika arengu toetamiseks.
- Annual financial compensation: EUR 435 000 (a total of EUR 1 305 000 over the whole period), on the basis of: a) an annual payment for access to the Exclusive Economic Zone (EEZ) of Cape Verde of EUR 325 000; b) a specific payment of EUR 110 000 per year for support for the development of the sectoral fisheries policy of the Republic of Cape Verde.
– Kalapüügivõimalused: võrdlustonnaaž on 5 000 tonni aastas, püügiloa saavad 28 tuunipüügiseinerit, 35 triivõngejadaga kalalaeva ja 11 ritvõnglaeva.
- Fishing opportunities: 28 tuna seiners, 35 surface longliners and 11 pole-and-line vessels will be authorised to fish, with an annual reference tonnage of 5 000 tonnes.
Samas saab neid kvoote iga-aastaste kalavarude hinnangute alusel kas suurendada või vähendada, millega kaasneb ka rahalise toetuse vastav korrigeerimine.
Nevertheless, on the basis of the annual assessments of the state of stocks, these fishing opportunities could be revised upwards or downwards, which would lead to a corresponding review of the financial contribution.
Kõnealuste kalapüügivõimaluste jaotamine asjaomaste liikmesriikide vahel on nõukogu eraldiseisva määruse ettepaneku teema (vt alljärgnev tabel).
The allocation of these fishing opportunities among the Member States concerned is the subject of a proposal for a specific Council Regulation (see table below).
– Laevaomanike ettemaksed ja tasud: 35 eurot Cabo Verde püügipiirkonnas tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga kalalaevade püütud tuunikala tonni eest ning 25 eurot ritvõnglaevade püütud tuunikala tonni eest.
- Advances and fees payable by shipowners: EUR 35 per tonne (t) of tuna caught in the Cape Verdean fishing area by seiners and surface longliners and EUR 25 per tonne for pole-and-line vessels.
Ettemaksu suuruseks määratakse tuunipüügiseinerile 4 375 eurot, triivõngejadaga laevale 3 150 eurot ja ritvõnglaevale 450 eurot aastas, millele vastav aastane võrdlustonnaaž on vastavalt 125 t, 90 t ja 18 t.
The annual advances are set at EUR 4 375 per tuna seiner, EUR 3 150 per longliner and EUR 450 per pole-and-line vessel, corresponding respectively to reference catches of 125 t, 90 t and 18 t per annum.
Alljärgnev tabel võimaldab võrrelda vana ja uue protokolli teatavaid elemente ning liikmesriikide kalapüügivõimaluste muutusi.
The following table permits comparison of some of the elements of the two protocols, as well as of the evolution of the Member States' fishing opportunities.
Protokolli kehtivus
Duration of the Protocol
4 aastat ja 5 kuud
4 years and 5 months
Parafeerimise kuupäev
Initialled on
16. detsember 2005
16 December 2005
22. detsember 2010
22 December 2010
Lepingu sisu
Nature of the Agreement
385 000 eurot, millest 60 000 eurot eraldas EL Cabo Verde kalanduspoliitika toetamiseks, kusjuures Cabo Verde kohustus suurendama seda summat 100%ni toetuse kogusummast
385 000€, of which 60 000 € earmarked by the EU for the support of the Cape Verde sectoral fisheries policy, the Cape Verde having committed itself to increase this sum to 100% of the global contribution
435 000 eurot, millest 60 000 eurot eraldatakse Cabo Verde kalanduspoliitika toetamiseks
435 000€, of which 110 000 € earmarked for the support of the Cape Verde sectoral fisheries policy
Laevaomanike tasu
Fee for ship owners
35 eurot (seinerid ja triivõngejadaga laevad) ja 25 eurot (ritvõnglaevad) püütud kala tonni kohta
35 € per tonne caught (seiners and longliners)25 € per tonne caught (pole and liners).
– Tuunipüügiseinerid: 3 950 eurot aastas (võrdlustonnaaž 110 t)
- Tuna seiners: 3 950 € per year (ref catches: 110 t)
– Triivõngejadaga laevad: 2 900 eurot aastas
- Surface longliners: 2 900 € per year
(võrdlustonnaaž 80 t)
(ref catches: 80 t)
Ritvõnglaevad: 500 eurot aastas
- Pole and line: 500 € per year
(võrdlustonnaaž 16 t)
(ref catches: 16 t)
– Tuunipüügiseinerid: 4375 eurot aastas (võrdlustonnaaž 125 t)
- Tuna seiners: 4375 € per year (ref catches: 125 t)
– Triivõngejadaga laevad: 3150 eurot aastas
- Surface longliners: 3150 € per year
(võrdlustonnaaž 90 t)
(ref catches: 90 t)
– Ritvõnglaevad: 450 eurot aastas
- Pole and line: 450 € per year
(võrdlustonnaaž 18 t )
(ref catches: 18 t )
5 000 tonni aastas
5 000 t /year
Triivõngejadaga kalalaevad
Surface longliners
Ritvõngedega tuunipüügilaevad
Pole an line tuna vessels
Ritvõngedega tuunipüügilaevad
Pole and line tuna vessels
Välisekspertide hindamisaruandest
According to the evaluation report by external experts
Protokolli 2006–2011 järelhindamine ja uue protokolli eelhindamine. nähtub, et lepingul on olnud suur mõju stabiilse aluse loomisel ELi kalalaevastiku tegevusele tuunipüügisektoris.
Ex-post evaluation of the 2006-11 Protocol and ex-ante evaluation of the future Protocol. , the contribution of the agreement to providing a stable basis for the activities of the EU fleet has proved to be important for the tuna segment.
Uue lepingu puhul arvestatakse esitatud soovitusi ja võimaldatakse püügilubade andmist eranditult vaid tuunikala püügiks.
The new Agreement has taken these recommendations into account by confirming the granting of fishing authorisations to the tuna category alone.
Lisaks on eelmise protokolliga võrreldes triivõngejadaga kalapüügilaevade arvu vähendatud 48-lt 35-le, võttes arvesse püügivõimaluste tegelikku kasutamist viimastel aastatel.
Furthermore, in comparison with the previous Protocol, fishing opportunities for the longline segment have been reduced from 48 to 35, taking into account the historical rates of utilisation for this category in recent years.
Seinerite kategoorias saadaolevate püügilubade arvu suurendati 25-lt 28-le, et leevendada mõju, mida avaldas asjaolu, et piraatluse tõttu viisid mõningad ettevõtjad oma tegevuse India ookeanilt üle Atlandi ookeanile.
Moreover, there has been a slight increase in the number of licences available for seiners as a category (from 25 to 28) in order to mitigate the recent migration of some operators from the Indian Ocean to the Atlantic Ocean as a result of the phenomenon of piracy.
Võrdlustonnaažiks jäi endiselt 5 000 tonni aastas.
The reference tonnage has been kept unchanged at 5 000 tonnes/year.
Cabo Verde kalandussektori vajadusi arvestades suurendati aga varasema protokolliga võrreldes ka sektori toetamiseks ELi eelarves eraldatud summat.
Nevertheless, taking into account the needs in the fisheries sector of Cape Verde, the budget allocated by the EU to sectoral support has increased in comparison with the sum laid down in the previous Protocol.
Eelmise protokolliga võrreldes suurendati iga-aastase rahalise toetuse summat 50 000 euro võrra (+ 13%).
The annual financial contribution has increased by EUR 50 000 (+ 13%) in comparison with the previous Protocol.
Uus protokoll sisaldab täpsemaid klausleid rahalise toetuse peatamise ja läbivaatamise ning protokolli täitmise peatamise kohta teatavatel juhtudel, eelkõige Cotonou lepingu artiklis 9 sätestatud inimõiguste ja demokraatia põhimõtete põhiküsimuste eiramise korral (vt protokolli artikleid 7 ja 8).
The new Protocol contains more detailed clauses concerning the suspension and revision of the financial compensation and the suspension of implementation of the protocol in certain circumstances, in particular in case of breach of the essential and fundamental elements of human rights and democratic principles as provided for in Art. 9 of the Cotonou Agreement (see Arts 7 and 8 of the Protocol).
Uue protokolli lisa IX peatüki kohaselt palgatakse ELi kalalaevadele teatav arv Cabo Verde meremehi (eelmises protokollis kehtis see nõue üldiselt „AKV riikide kodanike“ kohta).
According to Chapter IX of the Annex to the new Protocol, the EU vessels shall employ a certain number of Cape Verde seamen (under the previous Protocol, this obligation applied in general to "ACP nationals").
Uue protokolli artikli 10 kohaselt peab Cabo Verde võimalikult kiiresti sisse seadma tema vetes kala püüdvate laevade satelliitseire süsteemi, ning kui see on tehtud, kohaldatakse protokolli lisa VII peatüki sätteid.
Article 10 of the new Protocol stipulates that Cape Verde shall install as soon as possible a satellite monitoring system (VMS) for fishing vessels fishing in its waters and that, once this system has been set up, the provisions defined in the Annex to the Protocol (Chapter VII) shall apply.
Raportööri märkused ja tähelepanekud
Rapporteur's comments and conclusions
Cabo Verde on Atlandi ookeani idaosas, Senegalist ja Mauritaaniast 375 miili lääne pool asuv mitmest saarest koosnev umbes 465 000 elanikuga saareriik.
Cape Verde is an archipelagic island state situated in the Eastern Atlantic, 375 miles to the west of Senegal and Mauritania, with around 465,000 inhabitants.
Riigis on vähe mageveevarusid ja loodusvarasid ning ta asub ÜRO inimarengu indeksi järjestuses 182 riigi seast 121. kohal.
It has limited natural resources and fresh water and ranks 121 out of 182 countries in the UN Human Development Index.
Cabo Verde majandus on teenindusele orienteeritud ning 2006. aastal andsid kaubandus, transport, turism ja avalikud teenused üle 74% SKPst.
The Cape Verde economy is service-oriented, with commerce, transport, tourism and public services accounting for more than 74% of GDP in 2006.
Kalanduse osakaaluks loetakse umbes 2% SKPst.
Fisheries are estimated to account for about 2% of GDP.
Cabo Verdet loetakse Aafrika riikide seast poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse arengu poolest üheks edukamaks.
Cape Verde is considered as one of the best performing countries in Africa in terms of political, economic and social development.
2008. aastal sai ta Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks ning 1977. aastast kuulub Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusse.
It became a member of the World Trade Organization in 2008 and has been member of the Economic Community of West African States since 1977.
2007. aastal seati Cabo Verde ja ELi vahel sisse eripartnerlus, kusjuures arvestati Cabo Verde kui äärealariigi staatust, kellel on palju ühist selliste ELi äärepoolseimate piirkondadega nagu Assoorid, Madeira ja Kanaari saared.
Cape Verde and the EU have established since 2007 a Special Partnership, taking account for Cape Verde’s status as a Peripheral Region Nation with much in common with the EU’s outermost regions of the Azores, Madeira and the Canary Islands.
Geograafiline lähedus ja sarnased probleemid tihendavad poliitilisi sidemeid veelgi.
The geographic proximity and commonality of challenges faced contribute to increasingly close political linkages.
Cabo Verde saari ja saarekesi ümbritsevad mandrilavad on reeglina kitsad, mis piirab kalapüügipiirkondade tootlikkust.
The continental shelves around the Cape Verde islands and islets are generally narrow, thus limiting the productivity of fisheries.
Cabo Verde majandusvöönd on suure pindalaga (u 785 000 km 2 ) ja üsna vähetootlik.
The EEZ of Cape Verde covers an extensive area of about 785,000 km2, characterised by relatively low productivity.
Maailma mastaabis ei ole Cabo Verde kalavarud märkimisväärsed, kuid seal leidub selliseid majanduslikult väärtuslikke siirdekalu nagu tuunikalad, väikseid pelaagilisi kalaliike, põhjalähedasi liike ja homaare.
By global standards, Cape Verde fishery resources are not considerable, but they do include commercially important species of migratory species such as tunas, along with small pelagic fish, and some demersal fish and lobsters.
2008. aastal töötas kalandusvaldkonna allsektorites ja sellega seotud avalikus halduses umbes 10 400 inimest ehk ligikaudu 5% kogu tööjõust.
Overall employment in the fisheries sub-sectors and related public administrative activities accounted for around 10,400 jobs in 2008, about 5 % of the total workforce.
Cabo Verde 100-protsendiliselt kohalikku päritolu kalatooted pääsevad tollivabalt ELi turule ning ta on Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni ja alampiirkondliku kalanduskomisjoni liige.
Cape Verde enjoys tariff free access to the EU market for wholly originating fishery products and is a member of the International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas and the Sub-Regional Fisheries Commission.
Viimastel aastatel on lube kalapüügiks Cabo Verde majandustsoonis antud 43–57 välisriikide kalalaevale.
In recent years, between 43 and 57 foreign vessels have been licensed to fish in the Cape Verde EEZ.
Siin tegutsevad mitme erineva korra alusel ELi, Jaapani ja Senegali kalalaevastikud.
Fleets from the EU, Japan and Senegal operate under a range of different access arrangements.
Kuni 18 Jaapani triivõngejadaga tuunipüügilaeva püüavad Jaapani ühinguga sõlmitud eraõigusliku lepingu alusel ning kuni seitse Senegali ritvõnglaeva püüavad tuunikala Cabo Verde ja Senegali vahelise kalanduslepingu alusel.
Up to 18 Japanese vessels surface longliners target tuna under a private agreement with a Japanese Association, and up to 7 Senegalese pole and line vessels also target tunas under a Cape Verde-Senegal Fisheries Agreement.
Hindamisaruande kohaselt ei püüa ELi laevad Cabo Verde piirkonnas ühegi tuunikalaliigi varudest enam kui 0,2%, seega on nende tuunipüügivõimaluste mõju varude jätkusuutlikkusele minimaalne.
According to the evaluation report, none of the catches of tuna species by EU vessels in the Cape Verde account for more than 0.2% of the catches from the fish stocks concerned, and the impact of the tuna fishing opportunities on sustainability is therefore minimal.
Küll aga moodustab ELi mõõkkala, sinihai ja makohai püük väikese, kuid olulise osa nende kogupüügist (hinnanguliselt 4.7%, 4.5% ja 3.7% vastava liigi kogupüügist).
However EU catches of swordfish, blue shark and mako shark, account for a small but important proportion of total catches of these stocks (estimated at 4.7%, 4.5% and 3.7%, respectively).
Mõõkkala kohta saadaolevatest andmetest nähtub, et nende põhjapoolsete varude püük on jätkusuutlik.
With regard to swordfish, the available evidence suggests that the northern stock is fished sustainably.
Sinihai ja makohai osas ei ole andmeid, et kalapüük oleks nende varusid välja kurnanud, kuid varude suuruse hindamisel valitseb küllaltki suur ebaselgus.
With regard to blue shark and mako shark, there is no indication that fishing has resulted in depletion of stocks, although there is considerable uncertainty in the stock assessments.
Hindamisaruandes juhitakse tähelepanu mõningate lepingusätete ebapiisavale täitmisele, nii näiteks on väga vähe saavutatud kalapüügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve osas.
The evaluation report highlights the under-performance of some aspects of the Agreement, in particular negligible progress regarding monitoring, control and surveillance of fishing activities.
Lisaks on osapoolte poliitilises dialoogis olnud protokolli kehtivuse ajal pikad pausid (ühiskomitee tuli kokku ainult kahel korral, kusjuures esimene kohtumine toimus 2009. aasta juunis, enam kui kaks aastat pärast protokolli jõustumist).
Furthermore, there have been some long gaps in policy dialogue between the parties during the course of the Protocol (the Joint Committee met only twice and the first meeting took place in June 2009, more than 2 years after the entry into force of the Protocol).
Raportöör loodab, et selles osas olukord paraneb.
The rapporteur hopes that these aspects will be corrected in the future.
Küll aga rõhutatakse aruandes lepingu (ja rahalise toetuse) olulist mõju Cabo Verde institutsioonilise suutlikkuse ülesehitamisel, väikesemahulise kalapüügi soodustamisel ning kalatoodetega kauplemisel ELi sanitaarnõuete täitmise parandamisel;
However, the report stresses that the Agreement has had a particular impact (along with donor support) on building Cape Verdean institutional capacity, providing facilities for small scale fisheries and improving compliance with EU sanitary conditions for trade in fishery products.
Cabo Verde on saanud rahalist toetust suurusega 385 000 eurot aastas ning püügiloatasudest (koos tasuga täiendavalt püütud koguste eest) kokku keskmiselt 160 700 eurot aastas (kogutulu keskmiselt 545 700 eurot aastas).
Cape Verde has benefited from the financial contribution of EUR 385,000/year, and licence fees (including payments for additional catches) amounting to an average of EUR 160,700 per year (representing a total income of an average of EUR 545,700/year).
Aastatel 2007–2009 moodustas see keskmiselt 24% kalandussektori eelarvelistest investeeringutest (koos doonorite panustega).
During 2007 to 2009 this accounted for an average of 24% of the budgeted investment (including from donors) in fisheries.
Lepingu alusel püügilube saavate kalalaevadega seoses luuakse Cabo Verde kodanikele umbes 113 töökohta.
Some 113 jobs for nationals of Cape Verde are linked to vessels drawing licences under the Agreement.
Need annavad Cabo Verdele täiendavat majanduslikku tulu 0,94 miljonit eurot aastas.
They generate an estimated additional economic benefit for Cape Verde of EUR 0.94 million/year.
Koos nimetatud palkadega annab leping umbes 0,1% SKPst.
With the inclusion of these wages, the Agreement has contributed about 0.1% of GDP.
Uus protokoll aitab tõsta Cabo Verde suutlikkust võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata püügiga eeskätt tänu oma majandusvööndis toimuva püügitegevuse seire ja kontrolli jaoks vajaliku infrastruktuuri täiustamisele.
The new Protocol will help strengthen the Cape Verde capacity for combating IUU fishing, in particular by improving its infrastructure for monitoring and controlling fishing activities in its EEZ.
Lisaks on sellel suur mõju riigi eelarvelisele ja poliitilisele stabiilsusele.
It will also have a major impact on the country’s budgetary and political stability.
ELil aitab uue protokolli sõlmimine säilitada järjepidevust lepingutega hõlmatud kalapüügipiirkondades Lääne-Aafrika regioonis ning tugevdada Euroopa majandussektorite elujõulisust seeläbi, et loob ELi kalalaevadele ja neist sõltuvatele sektoritele keskpikas perspektiivis stabiilse ja prognoositava õiguskeskkonna.
For the EU, the conclusion of the new Protocol will help maintain continuity in the fishing zones covered by agreements in the western Africa region and contribute to the viability of European industries by offering EU vessels and the industries which depend on them a stable legal environment and medium-term predictability.
Peale selle lisab leping ELi ja tähtsate äärealariikide vahelisse eripartnerlusse veel ühe mõõtme ning võib täiendada ELi integreeritud merenduspoliitika tulevast Atlandi-mõõdet.
Moreover, the Agreement provides an additional dimension to the Special Partnership between the EU and an important Peripheral Region Nation, and could complement a future Atlantic dimension to the EU’s Integrated Maritime Policy.
See loob ka erilist sünergiat mitmete Euroopa Arengufondi regionaalarengu programmidega.
There are also specific synergies with a number of European Development Fund regional development programmes.
Seetõttu võib öelda, et leping on ELi kalandus-, merendus- ja arengupoliitikaga kooskõlas.
The Agreement may therefore be considered as coherent with the EU’s fisheries, maritime and development policies.
Raportööri arvates vastab uus protokoll mõlema osapoole huvidele ja ta soovitab Euroopa Parlamendile tungivalt anda nõusolek selle sõlmimiseks.
The rapporteur takes the view that the new Protocol is in the interest of both parties and strongly recommends the EP to consent to its conclusion.
Vastavalt õigusloomega seotud resolutsiooni projekti lõigetele 2 ja 3 tuleb parlamenti koheselt ja täielikult teavitada protokolliga või selle uuendamisega seotud menetluste kõigil etappidel.
Parliament shall be immediately and fully informed at all stages of the procedures related to the Protocol or its renewal, as requested in paragraphs 2 and 3 of the draft legislative resolution.
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus uue protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Cabo Verde Vabariigi vahelise kalandusalase partnerlusepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta
on the proposal for a Council decision on the conclusion of a new protocol setting out the fishing opportunities and financial contribution provided for in the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Republic of Cape Verde
EÜ ja Cabo Verde Vabariigi kalandusalasele partnerluslepingule lisatud protokoll aegub 31. augustil 2011.
The Protocol to the Fisheries partnership agreement between the European Community and the Republic of Cape Verde will expire on 31 August 2011.
Uus protokoll hõlmab kolmeaastast ajavahemikku, mis algab 1. septembril 2011.
The new Protocol will cover a period of three years starting from 1 September 2011.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 ja artikli 218 lõike 6 punkti a kohaselt võib Euroopa Parlament nõusoleku anda või selle andmata jätta.
In accordance with Article 43, paragraph 2 and Article 218, paragraph 6(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union the European Parliament can either consent or decline to consent.
Võimalust keelduda nõusoleku andmisest tuleb kasutada viimase abinõuna, kui on tõendeid selle kohta, et lepingu reguleerimisalast ei peeta kinni, juhul kui parlament ei nõustu protokolli sõlmimisega muudel põhjustel.
The possibility to refuse the consent must be seen as a last resort tool linked to the evidence that the scope of the agreement is not duly respected, unless the Parliament does not agree with the conclusion of a protocol for other reasons.
Lepingu projekti kohaselt lähtuvad lepinguosalised partnerlusraamistikust, mis mõlema lepinguosalise huvides soodustab säästva kalanduspoliitika väljatöötamist ja Cabo Verde Vabariigi kalapüügipiirkonna kalavarude vastutustundlikku kasutamist.
According to the draft agreement the Parties commit to a framework of partnership, facilitating the development of a sustainable fishing policy and responsible exploitation of fishery resources in the Republic of Cape Verde fishing area, in the interests of both Parties.