natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et kõikide liikmesriikide ühine tegevus, nagu teabevahendite tõhus kasutamine ning ühtlustatud teavitamiskampaaniate rakendamine meedia ja spordimaailma kuulsuste osalusel võiks rahva mõtteviisi ja käitumise muutumist positiivselt mõjutada,
whereas if all Member States followed practices such as effective use of communications tools and coherent awareness campaigns, with the involvement of the media and well-know sports personalities, this could have a positive influence on changing the way people think and behave,
tervitab Saksa naiste riikliku nõukogu kampaaniat "Punane kaart sundprostitutsioonile" ning rahvusvahelist koostööd ja heade tavade vahetamist; rõhutab vajadust Euroopa tasandi ühtlustatud kampaania järele; kutsub seetõttu liikmesriike algatama ja edendama punase kaardi kampaaniat tihedas koostöös kõikide asjassepuutuvate pooltega, st asjassepuutuvate VVOde, politsei, õiguskaitseorganite, kirikute ning meditsiiniteenistustega;
Welcomes the campaign launched by the German National Council of Women entitled 'Showing the red card to forced prostitution' and calls for cross-border cooperation and exchanges of best practice; stresses the need for an integrated Europe-wide campaign and therefore calls on the Member States to launch and promote the 'Red card' campaign in close cooperation with all parties concerned, in other words the relevant NGOs, the police, law enforcement agencies, churches and medical services;
kutsub Saksamaad looma mitmekeelset vihjeliini koos nähtava teabekampaaniaga, et pakkuda vajalikku teavet ja aidata sageli elamukvartalitesse või tööstuspiirkondadesse eraldatud sundprostitutsiooni ohvritest naisi ja muid ohvreid, kes ei räägi transiidi- või sihtriigi keelt ning kellel puudub põhiline teave, mis võimaldaks neil teada, kelle poole pöörduda või missuguseid meetmeid võtta;
Calls on Germany to set up a multilingual telephone hotline followed by a high-profile publicity campaign designed to provide the necessary information and assistance to women forced into prostitution and other victims, who frequently find themselves isolated in residential units or industrial zones, unable to speak the language of the country of transit or destination and with no basic information on whom to turn to or what to do;
kutsub Rahvusvahelist Olümpiakomiteed ja spordiorganisatsioone, st Rahvusvahelist Jalgpalliföderatsiooni, Euroopa Jalgpalliliitu ja Saksamaa jalgpalliühendust, samuti muid spordiorganisatsioone ja sportlasi toetama punase kaardi kampaaniat ning mõistma tugevalt hukka inimkaubandust ja sundprostitutsiooni;
Calls on the International Olympic Committee and sports associations, including FIFA, UEFA, the German Football Association and others, as well as sportsmen and -women themselves, to support the 'Red card' campaign and roundly condemn trafficking in human beings and forced prostitution;
kutsub komisjoni ja liikmesriike algatama rahvusvaheliste spordiürituste ajal läbi viidavat Euroopa tasandi kampaaniat üldiselt, mille eesmärk on avalikkuse, eriti sportlaste, pealtvaatajate ja toetajate teavitamine ning harimine probleemi osas, sundprostitutsiooni ja inimkaubanduse ulatuse osas, kuid eelkõige nõudluse vähendamine võimalike klientide teavitamise abil;
Calls on the Commission and Member States to launch a Europe-wide campaign during international sports events to inform and educate the general public, and particularly sportsmen and -women, sports fans and supporters, about the scale of the problem of forced prostitution and trafficking in human beings and, most importantly, to seek to curb demand by raising awareness among potential clients;
kutsub komisjoni ja liikmesriike algatama võimalikele ohvritele suunatud ennetuskampaaniat, teavitades neid inimkaubanduse võrgustikku langemisega seonduvatest riskidest ja ohtudest ning seeläbi sundprostitutsiooni ja seksuaalse ekspluateerimise ohvriks langemisest;
Calls on the Commission and Member States to launch a prevention campaign targeting potential victims and informing them of the risks and dangers of becoming caught up in human trafficking networks and thus becoming victims of forced prostitution and sexual exploitation;
teeb presidendile ülesandeks edastada resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja ühinevate riikide valitsustele;
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments of the Member States, the applicant countries and the countries in the process of accession.
arutelu lõpul nõukogu ja komisjoni avalduste kohta
to wind up the debate on statements by the Council and Commission
Esitaja(d): Francis Wurtz, Ilda Figueiredo ja Helmuth Markov
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo and Helmuth Markov
Panus Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga
on the input to the Spring 2006 European Council in relation to the Lisbon Strategy
Panus Euroopa Ülemkogu 2006. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga
European Parliament resolution on the input to the Spring 2006 European Council in relation to the Lisbon Strategy
võttes arvesse komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatist majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssete suuniste (2005–2008) (KOM(2005)0141) kohta;
having regard to the Commission communication of 12 April 2005 on the integrated guidelines for growth and jobs (2005-2008) (COM(2005)0141),
võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2005. aasta teatist pealkirjaga "Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised: ühenduse Lissaboni programm" (KOM(2005)0330);
having regard to the Commission communication of 20 July 2005 entitled ‘Common actions for growth and employment: the Community Lisbon Programme’ (COM(2005)0330),
võttes arvesse liikmesriikide esitatud 25 riiklikku Lissaboni reformikava;
having regard to the 25 national Lisbon reform programmes as presented by the Member States,
võttes arvesse komisjoni 25. jaanuari 2006. aasta teatist „Iga-aastane arenguaruanne“;
having regard to the Commission’s ‘Annual progress report’ of 25 January 2006,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja lõppjäreldusi: 2000. aasta märts, 2001. aasta märts, 2005. aasta märts ja 2005. aasta oktoober;
having regard to the European Council’s Presidency Conclusions of March 2000, March 2001, March 2005 and October 2005,
Üldised teemad - majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnavaatlused
General issues – economic, social and environmental observations
kahetseb, et Lissaboni strateegia taaselustamine, milles lepiti kokku eelmise aasta kevadisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel, on üheselt keskendunud "konkurentsivõimele", "majanduse struktuuri ümberkorraldamisele" ning "ettevõtlusele", andes märku uus-liberaalsest suunast, mis ohustab sotsiaalset dimensiooni ning eirab ELi erinevate liikmesriikide majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid probleeme; rõhutab, et kõnealused prioriteedid on lõimitud liikmesriikide konkreetsetesse reformiprogrammidesse, motiveerides liikmesriikide reforme riigihangete, kommunaalettevõtete, tööturgude ning sotsiaalkindlustussüsteemi valdkonnas;
Regrets that the so-called revival of the Lisbon Strategy agreed by last year’s European Spring Council is single-mindedly focused on ‘competitiveness’, ‘structural economic reforms’ and ‘entrepreneurship’, showing a clear neo-liberal bias, putting at stake the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different Member States in the EU; stresses that these priorities have been translated into concrete national reform programmes by all Member States that will give an incentive to the ongoing reforms in public procurement, public utilities, labour markets and national social security systems in each Member State;
2000. a märtsis toimunud Euroopa Ülemkogul määratletud Lissaboni strateegia, millel oli Euroopa kahe peamise tööandjate organisatsiooni – UNICE (Euroopa Tööandjate Föderatsioon) ja ERT – selge toetus, on olnud Euroopa Liidu peamine vahend kommunaalettevõtete liberaliseerimise ja erastamise edendamisel, tööturu paindlikkuse ja kohanemisevõime edendamisel, ning mõõdukamate palkade ja sotsiaalkindlustuse, sealhulgas pensionite ja tervishoiu valdkonna avamisel erasektorile;
Stresses that the Lisbon Strategy defined by the European Council of March 2000 – that had the clear support of the major European employer organisations – UNICE and ERT – has been the main tool within the European Union to promote the liberalisation and privatisation of public utilities, the flexibility and adaptability of labour markets, wage moderation and the opening-up to private interests of the bulk of social security provision, including pensions and health;
märgib murega, et alates 2000. aastast on Euroopa Liidu nuhtluseks olnud aeglane majandus- ja tööhõivekasv, kasumlikkuse kandumine töötajatelt tööandjatele, jätkuvalt kõrge töötuse tase, vaesus, sotsiaalne tõrjutus, kummalistes tingimustes tehtav töö ning sissetulekute ebavõrdsus; märgib, et kasumiosa SKTst on euroalal lähenemas viimase 25 aasta kõrgeimale tasemele, samas kui töötasu osa on aastakümnelt aastakümnele vähenenud;
Notes with deep concern that since 2000 the European Union has been plagued by slow economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to employers, as well as by the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, precarious work and income inequality; notes that, in contrast, the profit share as a proportion of GDP in the euro area is currently close to its highest for at least 25 years, whilst the wage share has been declining decade by decade;
rõhutab, et Lissaboni strateegia eesmärgid – majanduskasvu suurenemine keskmiselt 3%, täistööhõive saavutamine, luues 20 miljonit uut töökohta, teadus- ja arendustegevuse kulutuste suurendamine 3%ni ühenduse SKTst – on suuresti saavutamata; märgib, et vastavalt komisjoni andmetele on majanduskasv olnud keskmiselt pool seatud eesmärgist, töökohtade loomisel on saavutatud veerand eesmärgist (arvestamata loodud töökohtade kvaliteeti ning olemasolevat töötuse taset, mis ulatub peaaegu 20 miljonini) ning kulutused teadus- ja arendustegevusele on olnud vähem kui 2% SKTst;
Stresses that the Lisbon Strategy has been largely unsuccessful in achieving its proclaimed goals of average economic growth of 3%, full employment by creating 20 million new jobs and achieving an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP; notes that, according to Commission data, the average economic growth has been about half the target rate, the number of jobs created have been about a quarter of the target (without taking into account the quality of the jobs created and the existing unemployment figure, which stands at almost 20 million) and R&D expenditure has been below 2% of GDP;
rõhutab, et käimasolev turgude liberaliseerimise ning kommunaalettevõtete erastamise protsess ei ole kaasa toonud märkimisväärset edasiminekut hindade, teenuste kvaliteedi või riiklike kulutuste osas; märgib, et vastupidiselt on tarbijate ja kasutajate ühendused täheldanud hindade kasvu, teenuste kvaliteedi langust ning nende maksumuse tõusu; märgib, et liberaliseerimine on kaasa toonud töökohtade vähenemise vastavates sektorites ning eramonopolide tekke, mis seab ohtu töötajate ja tarbijate õigused;
Stresses that the ongoing process of liberalising markets and privatising public utilities has not brought any visible gains in terms of prices, service quality or a reduction in public expenditure; notes, on the contrary, that consumers’ and users’ associations have reported price increases, a drop in the level of service quality and increases in the cost of provision; notes, furthermore, that liberalisation has contributed to the destruction of jobs in the sectors affected and the creation of private monopolies that put workers’ and consumers’ rights at risk;
on seisukohal, et ELi rahandus- ja maksupoliitika on toonud kaasa negatiivseid tagajärgi majanduse ja tööhõive kasvule, ning juhib tähelepanu vajadusele luua rahandus- ja maksupoliitika, mis aitab kaasa majanduskasvu tugevdamisele ja töötusega võitlemisele;
Considers that monetary and fiscal policy in the EU has had a negative impact on economic and employment growth and draws attention to the need for a monetary and fiscal policy which helps to strengthen economic recovery and fight unemployment;
avaldab kahetsust seoses 2005. aasta detsembris Euroopa Ülemkogul saavutatud kokkuleppega finantsperspektiivi 2007–2013 alal, eriti seoses vähendamistega struktuurifondide vallas (0,41%lt ELi RKTst 0,37%ni) ning sotsiaal-, keskkonna-, teadusuuringute-, kultuuri ja haridusprogrammides;
Regrets the agreement reached by the December 2005 European Council on the financial perspective for 2007-2013, in particular the reductions in the structural funds (from 0.41% of EU GNI to 0.37%) and in the social, environment, research, culture and education programmes;
arvab, et 1,045% ELi RKTst on ebapiisav ning rõhutab, et finantsperspektiiv 2007–2013 peab kaasa tooma ELi eelarve suurenemise, et tulla toime sotsiaalsete, majanduslike ning keskkonna-alaste väljakutsetega, mis seisavad laienenud ning ühtekuuluvussooviga ELi ees;
Considers 1.045% of EU GNI to be deeply insufficient and stresses that the financial perspective for 2007-2013 must lead to a genuine increase in the EU budget in order to cope with the social, economic and environmental challenges facing the enlarged EU and its cohesion needs;
rõhutab, et EL vajab makromajanduslikku raamistikku, mis toetaks säästvat arengut, tugevdatud keskkonnahoidlikku sisenõudlust ning õigustega tagatud täistööhõivet ja majanduslikku ühtekuuluvust; seetõttu palub liikmesriike ja liitu nõustuda Euroopa ühtse investeerimisstrateegiaga, luues "ELi investeerimisprogrammi säästvaks arenguks ja tööhõiveks", mis hõlmaks vähemalt 1% ELi SKTst ning mida täiendaksid liikmesriigid;
Stresses that the EU requires a macro-economic framework that is supportive of sustainable development, strengthened environment-friendly internal demand, full employment with rights and social and economic cohesion; therefore, asks Member States and the Union to agree on a coherent European investment strategy by creating an ‘EU investment programme for sustainable development and employment’ of at least 1% of EU GDP, which should be complemented by Member States;
nõuab ELi ja liikmesriikide kombineeritud ja koordineeritud laienevat eelarvepoliitikat, mille eesmärk on sisenõudluse, riiklike investeeringute, teadusuuringute ja hariduse edendamine ning inimressursside arendamine ning mis põhineb:
Asks for a combined and coordinated expansionary fiscal policy of the EU and its Member States aimed at strengthening internal demand, public investment, research and education as well as the development of human resources based on:
i) Euroopa Keskpanga rahapoliitika lõdvendamisel, mis põhineb demokraatlikul kontrollil ning majanduslikul ja sotsiaalsel huvil ja viiakse sisse samaaegselt muutusega peamises eesmärgis – hindade stabiilsuses;
(i) a relaxation of monetary policy by the ECB, based on democratic accountability and economic and social concerns, to be introduced in parallel with a change in its overarching objective of price stability,
ii) stabiilsuse ja kasvu pakti tühistamisel;
(ii) the revocation of the Stability and Growth Pact;
tuletab meelde järkjärgulise palgapoliitika olulisust sisenõudluse suurendamisel, sotsiaalse kaasamise edendamisel ning võitluses sissetulekute ebavõrdsusega; kahetseb, et mõõdukamad palgad on jätkuvalt komplekssete suuniste üks eesmärk;
Recalls the importance of a progressive wage policy to boost internal demand, promote social inclusion and fight income inequalities; regrets that wage moderation continues to be one of the aims of the integrated guidelines;
nõuab Lissaboni strateegia asendamist "Euroopa solidaarsuse ja säästva arengu strateegiaga", mis keskenduks ELi majanduse, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika tugevustele ning edendaks investeerimist:
Calls for the replacing of the Lisbon Strategy by a ‘ European Strategy for Solidarity and Sustainable Development ’ that focuses on the specific strengths of EU economic, social and environmental policies and encourages investment:
i) teadustegevusse ja innovatsiooni, töökvaliteeti ning erialase ettevalmistuse parandamisse, et saavutada kõrgelt koolitatud ja haritud tööjõud;
(i) in research and innovation, in the quality of work in all its aspects and improving qualifications, in order to achieve a highly trained and educated workforce,
ii) üldisesse ja tööstust toetavasse infrastruktuuri;
(ii) in basic and industry-supportive infrastructure,
iii) avalikesse teenustesse nende kvaliteedi parandamise eesmärgil;
(iii) in public services, in order to improve their quality,
iv) keskkonnakaitsesse ja ökotehnoloogiasse;
(iv) in the protection of the environment and in eco-technologies,
v) töö-, sotsiaal-, keskkonna- ja ohutusstandarditesse, et saavutada kõrgeimateks standarditeks vajalik kooskõla;
(v) in improving labour, social, environmental and safety standards, in order to achieve harmonisation to meet the highest standards,
leiab, et keskkonnapoliitikas peitub majanduslik võimalus luua suures ulatuses otseseid ja kaudseid töökohti, juhul kui innovatsiooni- ja tööstuspoliitika keskendub säästva arengu edendamisele;
Considers that the environmental policy can represent a major economic opportunity to create jobs both directly and indirectly on a large scale if innovation and industrial policies are focused on the promotion of sustainable development;
Riiklike reformiprogrammide ja iga-aastase arenguaruande hindamine seoses 2006. a kevadise Euroopa Ülemkogu kohtumisega
Evaluation of the national reform programmes and the Annual Progress Report in view of the Spring 2006 European Council
rõhutab, et ühenduse Lissaboni programm ja riiklikud reformiprogrammid ülevaadatud Lissaboni strateegia raames on vahendid, mille abil saab põhjendada ja käivitada samad struktuurireformid kõikides liikmesriikides, sealhulgas tööturu ja sotsiaalse kindlustusega seotud reformid, millel on tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning, mida tugevdavad ühtsed suunised ning stabiilsuse ja kasvu pakt;
Stresses that the Community Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, which will have serious economic and social consequences, strengthened even more by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact;
võtab teadmiseks komisjoni iga-aastase arenguaruande ning kahetseb komisjoni põhiprioriteetide erapoolikust avatud äripotentsiaali ja erainvesteeringute suhtes:
Takes note of the Commission’s Annual Progress Report and regrets the bias that the Commission shows in its fundamental priorities towards unlocking business potential and private investment, namely by:
i) õigustades sotsiaalkindlustuse edasist erastamist, sotsiaalse kasu vähendamist ning kohustusliku ja kehtiva pensioniea tõstmist;
(i) providing justification to further privatise social security, reduce social benefits and increase the statutory and effective retirement age,
ii) nõudes tööturu paindlikkuse suurendamist "flexicurity" (paindlikkuse ja turvalisuse) kontseptsiooni kaudu võrdselt "tööalase konkurentsivõime" mõistega;
(ii) insisting on further flexibility in the labour market with the new concept of ‘flexicurity’ on a par with ‘employability’,
iii) sidudes teadusuuringutesse ja haridusse tehtavad investeeringud vabaturu muutliku olukorraga ning seeläbi õigustades teadmiste ja teadusuuringute tulutoovust;
(iii) connecting investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commoditisation of knowledge and research,
iv) nõudes energiaturgude liberaliseerimist ning seades prioriteediks teenuste siseturu lõpuleviimise;
(iv) insisting on the liberalisation of the energy markets and giving overarching priority to the conclusion of the internal market in services;
avaldab kahetsust seoses komisjoni nn ”flexicurity” kontseptsiooniga (piisavalt paindlike töölepingute sidumine tööturu poliitikaga, mis toetab üleminekut ühelt töölt teisele); leiab, et kõnealune kontseptsioon on paralleelne "tööalase konkurentsivõime" mõistega, millega töö saamise kohustus lasub töötajal; rõhutab, et mõlemad kontseptsioonid soodustavad tööjõu vabastamist ning koondamise liberaliseerimist, ohustades sotsiaalset ühtekuuluvust ning töökvaliteeti;
Regrets the new concept of ‘flexicurity’ introduced by the Commission, which is defined as combining sufficiently flexible work contracts with coupled labour market polices that support switches from one job to another; considers that this concept is in parallel with the ‘employability’ concept that puts the responsibility for getting a job on the worker; stresses that both concepts promote labour deregulation and the liberalisation of lay-offs, putting social cohesion and quality of work at stake;
on sügavalt mures, et jätkusuutlikke pensioneid käsitlevad teise põlvkonna riiklike strateegiaprogrammide peamised suunised toetavad hoolekande erastamist, pensioniea tõstmist ning soodustuste vähendamist; avaldab kahetsust, et komisjon nõuab jätkuvalt sotsiaalkaitse süsteemi nn moderniseerimist;
Is deeply concerned at the fact that the main guidelines of the second generation national strategy programmes for sustainable pensions are biased towards the privatisation of welfare, the increase of the pension age and the reduction in the level of benefits; regrets that the Commission insists in further paving the way for the so-called ‘modernisation’ of social protection systems;
leiab, et ei ole õigustatud komisjoni ja nõukogu surve Lissaboni strateegia kaudu veelgi lõhkuda/erastada erapensionisammast ning tõsta kehtivat kohustuslikku pensioniiga; lükkab tagasi kõik katsed tõsta kohustuslikku pensionile minemise vanust;
Considers unjustified the pressures of the Commission and the Council through the Lisbon Strategy to further dismantle/privatise the public pensions pillar and increase the effective and statutory retirement age; rejects any attempt to increase the statutory retirement age;
kahetseb, et eelmisel aastal komisjoni esitatud ELi kaheksast põhimeetmest on prioriteetsed teenuste siseturu lõpuleviimine ning Bolkensteini direktiivi heakskiitmine; kordab oma otsust võtta arvesse teenuste sektori majanduslikku tähtsust Euroopa majandusele ja töökohtade loomisele, kuid on seisukohal, et teenuste liberaliseerimine soodustab tööjõu vabastamist, sotsiaalset ja keskkonnaalast dumpingut ning ohustab avalikke teenuseid, töökohti ning sotsiaalseid ja tarbijaõigusi; lükkab tagasi Bolkensteini direktiivi ja palub Euroopa Komisjonil võtta tagasi siseturu teenuseid käsitleva direktiivi ettepanek;
Regrets that on the eight key EU measures presented by the Commission last year, priority is given to the completion of the internal market for services and the approval of the ‘Bolkestein Directive’; reiterates its determination to take into account the economic importance of the services sector for the European economy and job creation, but takes the view that the liberalisation of services promotes labour de-regulation, social and environmental dumping, and jeopardises public services, jobs and social and consumer rights; rejects the ‘Bolkestein Directive’ and calls on the Commission to withdraw its proposal for a directive on services in the internal market;
rõhutab, et paindliku tööturu ja juhutööde edendamise ning töökvaliteedi edendamise vajaduse vahel on vasturääkivus; märgib, et tööturu reformidele on järgnenud tootlikkuse vähenemine; kutsub komisjoni üles koostama teatist, mis käsitleb seoseid töökvaliteedi ja tootlikkuse vahel;
Stresses that there is a contradiction between promoting a flexible labour market and precarious jobs and the need to promote the quality of work in all its aspects; notes that the labour market reforms have been followed by a decline in productivity growth; calls on the Commission to produce a communication on the links between the quality of work and productivity;