natgillin/translations-raw huggingface dataset:
peab tervitatavaks eelarvetoetust käsitlevas rohelises raamatus esitatud komisjoni algatust, mille peamiseks eesmärgiks on edendada abisaajariikide siseriiklikku arengut, ning nõuab eelarvetoetuse kõlblikkuskriteeriumide rangemaks muutmist, et vältida kõrvalekaldumist kokkulepitud lähenemisviisidest ning seda tüüpi abi väärkasutamist, võttes asjakohaselt arvesse selliseid tegureid nagu riigi korruptsiooniindeks;
Welcomes the Commission initiative outlined in the Green Paper on budget support, which seeks primarily to promote local development in partner countries, and calls for budget support eligibility criteria to be tightened up so as to prevent departures from agreed approaches and the misuse of this type of aid, with due account being taken of factors such as a country's corruption index rating;
rõhutab riikide parlamentide juhtivat rolli uues abi ülesehituse kontekstis ning rõhutab vajadust pakkuda abi, et tõhustada seadusandlikku suutlikkust ja kinnistada õigusloomega seotud muudatusi, mis on vajalikud kõigi arengukulutuste läbivaatamiseks;
Stresses the leading role of national parliaments in the new aid architecture, and the need to help them boost their law-making capacity and promote the necessary changes to enable them to scrutinise all development-related expenditure;
nõuab, et riikide parlamendid võtaksid vastu riiklikud strateegiadokumendid ja iga-aastase eelarve, konsulteerides enne rahastajatega peetavat poliitilist dialoogi kodanikuühiskonna ja kohalike ametivõimudega, et anda demokraatlikule kontrollile kogu võimalik jõud;
Calls on national parliaments to adopt country strategy documents and annual budgets in consultation with civil society and local authorities in advance of any political dialogue with donors, so as to give full weight to democratic scrutiny;
tuletab sellega seoses meelde Euroopa Liidu Nõukogu abi tõhusust käsitlevas operatiivraamistikus Konsolideeritud tekst, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat 18239/10.
Recalls, in this connection, the undertaking given in the Operational Framework on Aid Effectiveness General Secretariat of the Council of the European Union, Consolidated Text 18239/10.
sisalduvat kohustust, mille eesmärk on võimaldada finantsabi andmisel ELi doonorite suhtes demokraatliku kontrolli kohaldamist partnerriikide protsesside raames;
adopted by the Council of the European Union, which is aimed at ensuring that financial aid provided by EU donors is subject to democratic scrutiny as part of the processes implemented by partner countries;
juhib tähelepanu kõrgeimate auditeerimisasutuste tähtsale rollile riikide parlamentide abistamisel arenguga seotud kulutuste jälgimisel ja abi tõhususe edendamisel;
Draws attention to the important role played by supreme audit institutions in assisting national parliaments in their task of scrutinising development-related expenditure and promoting aid effectiveness;
tuletab meelde ohtu abi tõhusust tehnilises mõttes üle tähtsustada; rõhutab vajadust keskenduda rohkem näitajatele, mis on seotud abi mõjuga arengule ja sellele, kuidas abi aitab tegelikkuses vähendada vaesust, edendada soolist võrdõiguslikkust ja vähendada ebavõrdsust ja luua jõukust; usub, et arenguvaldkonna avaliku ja erasektori osalejate tihedam kaasamine ning Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava kohustuste rakendamisel omandatud kogemuste arvessevõtmine aitab abi tõhususe tegevuskava parandada;
Points out the danger of adopting a highly technical approach to aid effectiveness; stresses the need to place greater emphasis on indicators showing the impact of aid on development and on how effectively it contributes to eradicating poverty, promoting gender equality, reducing inequalities and creating wealth; believes that closer involvement of public and private development actors and the absorption of lessons learned from the implementation of the commitments made in the Paris Declaration and the AAA will help to improve the aid effectiveness programme;
kutsub ELi üles oma tööjaotuse poliitikat uuesti läbi vaatama, et sellised valdkondadevahelised küsimused nagu inimõigused, sotsiaalne kaasatus, sooline võrdõiguslikkus, kodakondsus ja kliimamuutused ei jääks tähelepanuta;
Calls on the EU to review its policies on division of labour so as to ensure that horizontal issues such as human rights, social inclusion, gender equality, citizenship and climate change are not overlooked;
rõhutab, et abi läbipaistvus on väga oluline nii isevastutuse kui ka abi tõhususe tagamiseks; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles võtma edasipüüdlikku seisukohta abi läbipaistvuse osas ning edendama rahvusvahelisel tasandil mehhanismide kasutamist (nt rahvusvaheline abi läbipaistvuse algatus IATI), mille eesmärgiks on läbipaistvuse valdkonnas ülemaailmsete standardite kehtestamine; kutsub liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, üles algatusele IATI alla kirjutama ja seda rakendama;
Emphasises that aid transparency is essential in order to ensure both ownership and aid effectiveness; calls, therefore, on the Commission and Member States to adopt an ambitious stance on aid transparency by promoting at international level mechanisms that seek to establish global standards in this area, such as the International Aid Transparency Initiative (IATI); calls on the Member States that have not yet done so to sign up and implement the IATI;
rõhutab, et oluline on hinnata täpselt võimalikke riske seoses erasektori osaluse suurenemisega, määrata kindlaks selged kriteeriumid, mille alusel erasektori projekte toetada ning töötada välja kindlad mõju hindamise mehhanismid tagamaks, et erasektori investeeringud on jätkusuutlikud, kooskõlas rahvusvaheliste arengueesmärkidega ega vii tagasi seotud abi andmiseni;
Maintains that it is important clearly to assess the potential risks associated with greater private-sector involvement, and that clear criteria for supporting private-sector projects should therefore be defined, while at the same time developing sound impact assessment mechanisms in order to ensure that private-sector investment is sustainable and consistent with agreed international development goals and does not mean a return to tied aid;
on arvamusel, et sooline võrdõiguslikkus peab arengupoliitika kujundamisel olema prioriteet ning nõuab seetõttu soolise võrdõiguslikkuse põhimõtete täielikku integreerimist abi tõhusust käsitlevasse tegevuskavasse ja naisorganisatsioonide osalemist kõigis arenguprotsessides;
Considers gender equality to be a priority in the shaping of development policies, and consequently calls for it to be fully integrated into the aid effectiveness agenda, and for women's organisations to play an active part in all development processes;
rõhutab, et neljandal kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil tuleks luua ka alus kaasavamaks ülemaailmseks arengupartnerluseks, kaasates selleks aktiivsemalt uusi rahastajaid, eelkõige neid riike, kes ei kohalda abi tõhususe ülemaailmseid standardeid; kutsub ELi üles võtma sellega seoses juhtrolli, et tagada selliste riikide antava abi vastavus ametliku arenguabi valdkonnas kokku lepitud rahvusvahelistele põhimõtetele; on seisukohal, et see ei tohiks kahjustada abi tõhusust ja selle aluseks olevaid üldpõhimõtteid;
Stresses that the HLF-4 should also lay the foundations for a more inclusive global partnership for development, by involving emerging donors more closely, in particular those countries whose approach is not governed by the global norms on aid effectiveness; calls on the EU to take a leading role in this respect in order to ensure that aid from such countries is in accordance with agreed international principles in terms of official development assistance; takes the view that this should not lead to any watering down of aid effectiveness and the basic principles underpinning it;
on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks demokraatliku kontrolli teostajana jätkuvalt osalema abi tõhusust käsitleva tegevuskava käimasolevas uuestisõnastamises, sealhulgas osalema asjakohaselt Busani kohtumisel;
Maintains that, in view of its role in exercising democratic scrutiny, Parliament should continue to be involved in the ongoing recasting of the aid effectiveness programme, including through appropriate participation in the Busan meeting;
kutsub Euroopa Liitu ja tema liikmesriike üles pöörama jätkuvalt tähelepanu abi kvaliteedile ning edendama rahvusvahelist arengule keskendunud tegevuskava;
Calls on the EU and its Member States to continue to give consideration to the quality of aid and to promote an international agenda which focuses on development;
Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2011. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve nõukogu muudatustega projekti (kõik jaod) (13110/2011 – C7 0247/2011 – 2011/2020(BUD) ) ning Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti kirjalike muutmisettepanekute nr 1/2012 ( KOM(2011)0372 ) ja 2/2012 ( KOM(2011)0576 ) kohta (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD) )
European Parliament resolution of 26 October 2011 on the draft general budget of the European Union for the financial year 2012 as modified by the Council – all sections (13110/2011 – C7-0247/2011 – 2011/2020(BUD) ) and letters of amendment Nos 1/2012 ( COM(2011)0372 and 2/2012 ( COM(2011)0576 ) to the draft general budget of the European Union for the financial year 2012
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,
having regard to Article 314 of the Treaty on the Functioning of the European Union and to Article 106a of the Treaty establishing the European Atomic Energy Committee,
võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.
having regard to Council Decision 2007/436/EC, Euratom of 7 June 2007 on the system of the European Communities' own resources OJ L 163, 23.6.2007, p.17.
võttes arvesse 24. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üldsuuniste kohta 2012. aasta eelarve koostamiseks Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0114 .
having regard to its resolution of 24 March 2011 on general guidelines for the preparation of the 2012 budget Texts adopted , P7_TA(2011)0114 .
võttes arvesse 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2012. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta, I jagu – Euroopa Parlament Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0140 .
having regard to its resolution of 6 April 2011 on the estimates of revenue and expenditure of Parliament for the financial year 2012 - Section I - Parliament Texts adopted , P7_TA(2011)0140 .
võttes arvesse komisjoni 26. mail 2011. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti ( KOM(2011)0300 ),
having regard to the Draft general budget of the European Union for the financial year 2012, which the Commission presented on 26 May 2011 ( COM(2011)0300 ),
võttes arvesse 23. juuni 2011. aasta resolutsiooni volituse kohta 2012. aasta eelarveprojekti käsitlevaks kolmepoolseks kohtumiseks Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0296 .
having regard to its resolution of 23 June 2011 on the mandate for the trilogue on the 2012 Draft Budget Texts adopted , P7_TA(2011)0296 .
võttes arvesse nõukogu 25. juuli 2011. aasta seisukohta Euroopa Liidu eelarveprojekti kohta (13110/2011 – C7 0247/2011),
having regard to the Position on the Draft general budget of the European Union adopted by the Council on 25 July 2011 (13110/2011 – C7-0247/2011 ),
võttes arvesse komisjoni 17. juunil 2011. aastal ja 16. septembril 2011. aastal esitatud Euroopa Liidu 2012. aasta üldeelarve projekti kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1/2012 ja nr 2/2012;
having regard to Letters of Amendment No 1/2012 and 2/2012 to the Draft general Budget of the European Union for the financial year 2012 presented by the Commission on 17 June 2011 and 16 September 2011 respectively,
võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning teiste asjaomaste komisjonide arvamusi ( A7-0354/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Budgets and the opinions of the other committees concerned ( A7-0354/2011 ),
tuletab meelde, et aruka, jätkusuutliku ja kaasava, töökohti loova ning kvaliteetse tööhõive tagava majanduse edendamine Euroopa 2020. aasta strateegia seitsme juhtalgatuse elluviimise abil on 27 liikmesriigi ja ELi institutsioonide ühiselt toetatav eesmärk; tuletab meelde, et kõnealuse strateegia rakendamine eeldab kuni 2020. aastani väga suuri tulevikku suunatud investeeringuid, mille hinnanguline maht on komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatise „ELi eelarve läbivaatamine” ( KOM(2010)0700 ) kohaselt vähemalt 1 800 miljardit eurot; toonitab seetõttu, et vajalikke investeeringuid – nii ELi kui liikmesriikide tasandil – on vaja teha praegu ning neid ei tohi enam edasi lükata;
Recalls that the promotion of a smart, sustainable and inclusive economy, which creates jobs and high-quality employment by delivering on the Europe 2020 strategy's seven flagship initiatives is a jointly endorsed goal of the 27 Member States and the EU institutions; recalls that the implementation of this strategy will require a huge amount of future-oriented investment up to 2020, estimated at no less than EUR 1 800 billion by the Commission in its communication of 19 October 2010 entitled ‘The EU Budget Review’( COM(2010)0700 ); underlines, therefore, that necessary investments - at both EU and Member State level - must be made now and delayed no longer;
tuletab meelde, et arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitlev Euroopa 2020. aasta strateegia peab olema ELi 2012. aasta eelarve strateegia keskmes, et aidata Euroopal kriisist taastuda ja väljuda sellest tugevamana;
Recalls that, in order to help Europe recover from the crisis and come out stronger, the Europe 2020 strategy for a smart, sustainable and inclusive growth must be at the centre of the 2012 EU budgetary strategy for 2012;
tunneb selle taustal sügavat muret asjaolu pärast, et praeguse kriisi tõttu on avaliku sektori investeeringud mõnes kõnealuses valdkonnas liikmesriikide eelarvetes tehtud kohandustest tulenevalt vähenenud; nõuab selle suundumuse muutmist ja usub kindlalt, et investeeringud tuleb tagada nii ELi kui ka riikide tasandil, kui EL tervikuna soovib Euroopa 2020. aasta strateegia ellu viia; on arvamusel, et ELi eelarve toimib liikmesriikide majanduse elavdamise poliitika olulise võimendusvahendina, algatades ja toetades riiklikke investeeringuid majanduskasvu ja tööhõive suurendamiseks, ning seda tuleks nimetatud otstarbel kasutada; toonitab, et see on täielikult kooskõlas Euroopa poolaasta dünaamikaga, kusjuures Euroopa poolaasta kui Euroopa majanduse edendatud juhtimise uue mehhanismi eesmärk on suurendada ELi ja riikide eelarvete vahelist kooskõla, koostoimet ja vastastikust täiendavust ühiselt kokkulepitud Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmisel;
Is deeply concerned, against this background, that the current crisis has resulted in a drop in public investment in some of these areas because of the adjustments that Member States have made to their national budgets; calls for this trend to be reversed and firmly believes that investments need to be guaranteed both at EU and national level if the Union as a whole is to deliver on the Europe 2020 strategy; is of the opinion that the EU budget has a significant role to play as a leverage tool for Member States' recovery policies by triggering and supporting national investment to reinforce growth and employment and should be used as such; emphasises that this is fully in line with the dynamics of the European Semester, which, as a new mechanism for enhanced European economic governance, aims at increasing consistency, synergies and complementarities between the EU and the national budgets in delivering on the jointly agreed Europe 2020 goals;
tuletab veel kord meelde, et ELi eelarvet ei tohiks mingil juhul näha ja hinnata selliselt, nagu oleks see lihtsalt liikmesriikide eelarvetele koormana lisatav finantsvahend, vaid seda tuleb mõista kui võimalust tugevdada neid algatusi ja investeeringuid, mis pakuvad huvi ja annavad lisandväärtust ELile tervikuna ning millest enamus võetakse vastu kaasotsustamismenetluses Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ning seeläbi seadustatakse ka liikmesriikide tasandil;
Recalls, once more, that the EU budget should in no way be perceived and evaluated simply as a financial item added as a burden to national budgets but, on the contrary, is to be understood as an opportunity to gear up those initiatives and investments that are of interest and of added value to the Union as a whole, most of them co-decided by Parliament and the Council and thus legitimised also at national level;
kordab, et ELi eelarve on mõeldud liikmesriikide eelarvete täiendamiseks ja see annab impulsi majanduskasvu ja tööhõive edendamisele, ning rõhutab, et eelarve olemuse ja piiratud suuruse tõttu ei tohiks seda ohjeldada ega piirata meelevaldsete kärbetega, vaid teatavates valdkondades on vaja assigneeringuid hoopis suurendada;
Reiterates the complementary nature of the EU budget to national budgets and the impetus it creates to promote growth and jobs and underlines that given its very nature and limited size it should not be checked and curbed by arbitrary reductions but on the contrary targeted areas need to be reinforced;
tunnistab rahaliste vahendite teravat nappust ELis nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil; rõhutab, et kõiki programme ja kulutusi tuleks tasuvuse, tõhususe ja tulemuslikkuse seisukohast hoolikalt analüüsida, pöörates erilist tähtsust kulutustele vastava tulu kontseptsioonile;
Recognises that there is an acute shortage of funds in the EU, both at Member State and Union levels; stresses that, through attaching real importance to the concept of value for money, all programmes and expenditure should be carefully analysed for viability, efficiency and effectiveness;
juhib tähelepanu sellele, et mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud varud ei jäta tegelikult manööverdusruumi, eriti alamrubriigis 1a ja rubriigis 4, ja vähendavad ELi võimet reageerida poliitilistele muutustele ja ettenägematutele vajadustele oma prioriteetide juurde jäädes; juhib tähelepanu sellele, et ELi ees seisvad ulatuslikud ülesanded eeldaksid vahendeid, mis ületavad tunduvalt mitmeaastase finantsraamistiku praegu kehtivaid ülemmäärasid; tuletab sellega seoses meelde, et eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes ette nähtud vahendite kasutuselevõtmine on muutunud vältimatuks paljude probleemide ja uute prioriteetide, nt araabia kevade tõttu ning vajaduse tõttu anda tugev tõuge Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisele, mis aitaks kooskõlastatud viisil võidelda praeguse majandus- ja sotsiaalkriisiga;
Points out that the margins stemming from the Multiannual Financial Framework (MFF) do not allow real room for manoeuvre, especially in subheading 1a and heading 4, and reduce the capacity of the Union to react to policy changes and unforeseen needs while maintaining its priorities; points out that the scope of the challenges the Union faces, would require means well beyond the current ceilings of the MFF; recalls, in that respect, that the mobilisation of the instruments foreseen in the Interinstitutional Agreement (IIA) of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management has been rendered unavoidable by the various challenges and new priorities that have arisen, such as the Arab Spring this year and the need to give a strong impetus to the implementation of the Europe 2020 strategy as a coordinated way to fight the current economic and social crisis;
väljendab kahetsust selle üle, et nõukogu kärpis komisjoni koostatud eelarveprojektis kulukohustusi 1,59 miljardi euro võrra (-1,08%) ja makseid 3,65 miljardi euro võrra (-2,75%), mis teeb kulukohustuste üldsummaks 146,25 miljardit eurot (st 2011. aasta eelarvega sh paranduseelarved 1–3/2011.
Regrets the Council cuts to the Commission's Draft budget (DB) of EUR 1,59 billion in commitments (-1,08%) and of EUR 3,65 billion in payments (-2,75%), which lead to overall amounts of EUR 146,25 billion in commitments (or +2,91% as compared to 2011 Budget Including Amending Budgets 1 to 3/2011.
võrreldes +2,91%) ja maksete üldsummaks 129,09 miljardit eurot (+2,02%); komisjoni koostatud eelarveprojektis (sh kirjalik muutmisettepanek nr 1/2012) oli kulukohustusi ette nähtud suurendada 4,03% ja makseid 4,91%;
) and EUR 129,09 billion in payments (+2,02%) - to be compared to respectively +4,03 and +4,91% as per Commission's DB (including Amending Letter No 1/2012);
märgib, et nõukogu tegi ettepanekud kärbeteks mitmesajal eelarvereal ega teinud ühtegi suurendamise ettepanekut; toonitab, et selliseid läbivaid kärpeid on − küll mitte samas mahus − tehtud kõigis mitmeaastase finantsraamistiku rubriikides;
Notes that the Council proposed cuts for several hundreds of budget lines, while proposing no single reinforcement; underlines that these linear cuts are spread over all headings of the MFF, although not to the same extent;
juhib tähelepanu nende kärbete mõningatele vastuoludele nõukogu enda hiljutiste seisukohtadega, näiteks kärped, mida nõukogu 2012. aasta eelarveprojektis tegi eelarveridadel, mis puudutavad äsjaloodud finantsjärelevalveasutusi, mille loomist on nõukogu ise nõudnud, kuid mille rahuldava toimimise jaoks vajalikke rahalisi vahendeid ei näi ta soovivat anda;
Points out some of the inconsistencies of these cuts compared with the positions taken recently by the Council, such as the cuts it has made in the DB 2012 on the budgetary lines of the newly created agencies for financial supervision the creation of which it has pushed for but for which it does not seem willing to provide the necessary financial means to operate satisfactorily;
mõistab nõukogu muret majandus- ja eelarvepiirangute pärast riikide tasandil; on veendunud, et Euroopa Liit peaks näitama eelarveküsimustes üles vastutustundlikkust, kuid tuletab meelde, et aluslepingu sätete kohaselt ei tohi ELi eelarve olla puudujäägis; ning et ELi eelarve moodustab 2% avaliku sektori kogukuludest ELis;
Acknowledges the Council's concern about economic and budgetary constraints at national level; believes that the Union should show budgetary responsibility, but recalls that under Treaty provisions the EU budget cannot run a public deficit; and that the EU budget represents 2 % of total public spending in the Union;
rõhutab, et pelgalt varasemate täitmismäärade ja eelnenud aasta eelarve kasvumäärade arvestamine kärbitavate eelarveridade ja summade valikul on tagurlik ega võimalda mitmeaastase programmitööga seoses täitmise kiirendamist aastate jooksul nõuetekohaselt kajastada;
Emphasises that the sole consideration of past implementation rates, together with the rates of increase as compared to previous year's budget, as a basis for selecting lines and amounts to be cut is a backward-looking approach which does not allow, in the context of multiannual programming, to properly reflect the speeding up of implementation along the years;
märgib, et nõukogu kavandatav maksete madal tase tekitaks maksete assigneeringute ja kulukohustuste assigneeringute vahel veel suurema lõhe, mis viib automaatselt selleni, et aasta lõpus on eelkõige alamrubriikides 1a ja 1b täitmata kulukohustusi veel rohkem; teatab sellega seoses hoiatavalt, et olles niivõrd lähedal käesoleva mitmeaastase finantsraamistiku lõppemiseni, on täitmata kulukohustuste summa juba niigi äärmiselt suureks kuhjunud;
Notes that the low level of payments proposed by the Council would lead to a bigger discrepancy between payment appropriations and commitment appropriations, mechanically resulting in an increase of outstanding commitments (RALs) at year end, particularly in subheadings 1a and 1b; warns in this context of the already extremely large amount of accumulated RAL so close to the end of this MFF;
määrab kulukohustuste assigneeringute üldsummaks 147 763,82 miljonit eurot ja maksete assigneeringute üldsummaks 133 143,18 miljonit eurot;
Sets the overall level of appropriations to EUR 147 763,82 million and 133 143,18 million in respectively commitment and payment appropriations,