natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et kuigi mõistele „naistevastane vägivald” ei ole rahvusvaheliselt tunnustatud määratlust, on ÜRO määratlenud selle soopõhise vägivallaaktina, mille tulemuseks on või võivad olla naiste füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahjustamine või neile selliste kannatuste tekitamine, sh nimetatud vägivallaaktidega ähvardamine, vabaduse omavoliline piiramine või sundus, hoolimata sellest, kas selline akt leiab aset avalikus või eraelus ÜRO 20. detsembri 1993. aasta deklaratsioon naistevastase vägivalla likvideerimise kohta (A/RES/48/104), artikkel 1; ÜRO 1995. aasta Pekingi tegevusplatvorm, punkt 113.
whereas although there is no internationally recognised definition of the term ‘violence against women’, it is defined by the United Nations as any act of gender-based violence that results in, or is likely to result in, physical, sexual or psychological harm or suffering to women, including threats of such acts, coercion or arbitrary deprivation of liberty, whether occurring in public or private life Article 1 of the UN Declaration on the Elimination of Violence Against Women of 20 December 1993 (A/RES/48/104); point 113 of the United Nations 1995 Beijing Platform for Action.
arvestades, et vägivald on traumaatiline kogemus iga mehe, naise või lapse jaoks, kuid soolist vägivalda kasutavad naiste ja tütarlaste suhtes enamasti mehed ning see kajastab ja kinnistab ühtlasi meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust ning seab ohtu vägivalla ohvrite tervise, väärikuse, turvalisuse ja iseseisvuse;
whereas violence is a traumatic experience for any man, woman or child, but gender-based violence is preponderantly inflicted by men on women and girls, and both reflects and reinforces inequalities between men and women and compromises the health, dignity, security and autonomy of its victims,
arvestades, et soolise vägivalla uurimuste kohaselt on üks viiendik kuni üks neljandik kõikidest naistest Euroopas kogenud täiskasvanuna vähemalt ühe korra füüsilist vägivalda ja rohkem kui üks kümnendik on kogenud seksuaalset vägivalda, millega kaasneb füüsiline vägivald; arvestades, et uuringud näitavad ka seda, et 26% lastest ja noortest on lapsepõlves kogenud füüsilist vägivalda;
whereas studies on gender-based violence estimate that one-fifth to one-quarter of all women in Europe have experienced physical acts of violence at least once during their adult lives, and more than one-tenth have suffered sexual violence involving the use of force; whereas research also shows that 26% of children and young people report physical violence in childhood,
arvestades, et reklaamis ja pornograafias esitatakse sageli eri tüüpi soolist vägivalda, millega tunnistatakse naistevastane vägivald mitteoluliseks ja takistatakse soolise võrdõiguslikkuse strateegiate rakendamist;
whereas advertising and pornography often portray various types of gender-based violence, therefore trivialising violence against women and hindering gender equality strategies,
arvestades, et meeste vägivald naiste vastu kujundab naiste kohta ühiskonnas – nende tervist, juurdepääsu tööle ja haridusele, integreerumist sotsiaal- ja kultuuritegevusse, majanduslikku iseseisvust, osalemist avalikus ja poliitilises elus ja otsuste tegemist ning suhteid meestega;
whereas male violence against women shapes women's place in society: their health, access to employment and education, integration into social and cultural activities, economic independence, participation in public and political life and decision-making, and relations with men,
arvestades, et paljudel juhtudel jätavad naised nendevastaste soolise vägivalla aktide kohta kaebuse esitamata keerulistel ja erinevatel põhjustel, mille hulka kuuluvad psühholoogilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised tegurid, kuid neil võib puududa ka usaldus politsei, õigussüsteemi ning sotsiaal- ja tervishoiuteenistuste vastu;
whereas in many cases women fail to lodge complaints against acts of gender violence against them, for reasons that are complex and diverse and include psychological, economic, social and cultural factors, while they may also lack trust in the police, the legal system and the social and health services,
arvestades, et sooline vägivald, mida peamiselt kasutavad mehed naiste vastu, on struktuuriline ja laialt levinud probleem kogu Euroopas ning maailmas, ja see on nähtus, mis hõlmab mis tahes vanuses, hariduse, sissetuleku või ühiskondliku positsiooniga ohvreid ja toimepanijaid, ning on seotud võimu ebavõrdse jagunemisega naiste ja meeste vahel meie ühiskonnas;
whereas gender-based violence, predominantly by men against women, is a structural and widespread problem throughout Europe and the world, is a phenomenon that involves victims and perpetrators of all ages, educational backgrounds, incomes and social positions and is linked to the unequal distribution of power between women and men in our society,
arvestades, et majanduslik stress toob tihti kaasa sagedasema, vägivaldsema ja ohtlikuma kuritarvitamise; arvestades, et uuringud on näidanud, et vägivald naiste vastu kasvab, kui mehed kogevad majanduskriisi tõttu kõrvaletõrjumist või kaotusi;
whereas economic stress often leads to more frequent, more violent and more dangerous abuse; whereas studies have shown that violence against women intensifies when men experience displacement and dispossession as a result of the economic crisis,
arvestades, et naistevastane vägivald hõlmab suurt hulka inimõiguste rikkumisi, sealhulgas: seksuaalne kuritarvitamine, vägistamine, koduvägivald, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine, prostitutsioon, naiste ja tütarlastega kauplemine, naiste seksuaal- ja reproduktiivõiguste rikkumine, naistevastane vägivald tööl, naistevastane vägivald konfliktiolukordades, naistevastane vägivald vanglates või hooldusasutustes ning paljud traditsioonidel põhinevad kahjulikud tavad; arvestades, et iga nimetatud kuritarvitamise vorm võib jätta naistele ja tüdrukutele sügavad psühholoogilised armid ning rikkuda üldiselt nende tervist, sealhulgas reproduktiiv- ja seksuaaltervist, ning mõnel juhul põhjustab nende surma;
whereas violence against women encompasses a wide range of human rights violations, including: sexual abuse, rape, domestic violence, sexual assault and harassment, prostitution, trafficking of women and girls, violation of women's sexual and reproductive rights, violence against women at work, violence against women in conflict situations, violence against women in prison or care institutions, and several harmful traditional practices; whereas any one of these abuses can leave deep psychological scars, damage the general health of women and girls, including their reproductive and sexual health, and in some instances results in death,
arvestades, et võrreldavaid andmeid Euroopa Liidus toime pandava naistevastase vägivalla eri vormide kohta ei koguta korrapäraselt ning see muudab probleemi tegeliku ulatuse kindlakstegemise ja asjakohaste lahenduste leidmise keeruliseks; arvestades, et usaldusväärsete andmete kogumine on väga raske, sest naised ja mehed ei taha hirmu või häbi tõttu asjaomaseid sidusrühmi oma läbielamistest teavitada;
whereas comparable data on different types of violence against women in the European Union are not collected on a regular basis, which makes it difficult to ascertain the real extent of the problem and to find appropriate solutions; whereas it is very difficult to collect reliable data as women and men are reluctant, due to fear or shame, to report their experiences to the relevant stakeholders,
arvestades, et Euroopa Nõukogu liikmesriikide kohta tehtud uuringute kohaselt toob naistevastane vägivald igal aastal kaasa hinnanguliselt 33 miljardi euro ulatuses kulusid „Combating violence against women – Stocktaking study on the measures and actions taken in Council of Europe member states”, Euroopa Nõukogu, 2006.
whereas, according to the existing studies concerning Council of Europe member states, the annual cost of violence against women is estimated to be in the region of EUR 33 billion ‘Combating violence against women – Stocktaking study on the measures and actions taken in Council of Europe member states’, Council of Europe, 2006.
arvestades, et liikmesriikide eri poliitikate ja õigusaktide tõttu ei ole naised meeste vägivalla eest Euroopa Liidus võrdselt kaitstud;
whereas women in the European Union are not equally protected against male violence, due to differing policies and legislation across Member States,
arvestades, et Euroopa Liidul on Lissaboni lepingu kohaselt suurem pädevus kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö, sealhulgas kriminaalmenetlusõiguse ja kriminaalõiguse ning politseikoostöö valdkonnas;
whereas the European Union, with the Lisbon Treaty, has a broader competence in the area of judicial cooperation in criminal matters, including on criminal procedural law and substantive criminal law, as well as in the area of police cooperation,
arvestades, et soolise vägivalla ohvriks langenud naiste arv on murettekitavalt suur;
having regard to the alarming number of women who are victims of gender violence,
arvestades, et emade ja rasedate ahistamine on veel üks vägivalla või kuritarvitamise vorm, mille all naised kannatavad ning mis toimub peamiselt perekonnas või kooselus, samuti ühiskondlikus ja tööelus, tuues kaasa vallandamise või vabatahtlikult töölt lahkumise ning diskrimineerimise ja depressiooni;
whereas the harassment of mothers and pregnant women is another form of violence or abuse suffered by women, which takes place primarily within the family or couple and in the social and professional spheres, leading to them either being dismissed from or voluntarily leaving their jobs and to situations of discrimination and depression,
arvestades, et komisjon rõhutas oma soolise võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2010–2015, et sooline vägivald on üks põhiprobleem, mis tuleb lahendada tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks;
whereas the Commission stressed in its strategy for gender equality 2010-2015 that gender-based violence was one of the key problems to be addressed in order to achieve genuine gender equality,
arvestades, et komisjon teatas, et esitab 2011. aastal ettepaneku naistevastase vägivalla vastu võitlemise strateegia kohta, kuid komisjoni 2011. aasta tööprogrammis ei ole sellele strateegiale selgesõnaliselt viidatud,
whereas the Commission announced that it would submit a proposal in 2011 for a strategy to combat violence against women, but no explicit reference to this strategy was made in the Commission Work Programme for 2011,
teeb ettepaneku rakendada uut kõikehõlmavat soolise vägivalla vastast poliitilist lähenemisviisi, mis hõlmab järgmist:
Proposes a new comprehensive policy approach against gender-based violence including:
kriminaalõiguslik vahend soolise vägivalla vastase direktiivina;
a criminal-law instrument in the form of a directive against gender-based violence,
meetmed naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks kuue punkti raamistiku alusel (poliitika, ennetamine, kaitse, vastutuselevõtmine, abistamine ja partnerlus);
measures to address the ‘six-P’ framework on violence against women (policy, prevention, protection, prosecution, provision, and partnership),
nõuded liikmesriikidele tagada toimepanijate karistamise vastavalt kuriteo raskusastmele;
demands on Member States to ensure that perpetrators are punished in accordance with the gravity of the crime,
nõuded liikmesriikidele tagada nende ametnike koolitus, kes tõenäoliselt puutuvad kokku naistevastase vägivalla juhtumitega, nagu õiguskaitseorganite töötajad, sotsiaaltöötajad, lastekaitsetöötajad, tervishoiutöötajad ja hädaabikeskuste töötajad, et nad oskaksid need juhtumid avastada, kindlaks teha ja asjakohaselt tegutseda, pöörates erilist tähelepanu ohvrite vajadustele ja õigustele;
demands on Member States to ensure training for officials likely to come into contact with cases of violence against women – including law enforcement, social welfare, child welfare, healthcare and emergency centre staff – in order to detect, identify and properly deal with such cases, with a special focus on the needs and rights of victims,
nõuded liikmesriikidele näidata üles nõuetekohast hoolsust ning registreerida ja uurida kõikide soolise vägivallaga vormidega seotud kuritegusid, et algatada kohtumenetlus;
requirements for Member States to demonstrate due diligence and to record and investigate all forms of gender-based violence crimes in order to initiate public prosecution,
kavad politseiorganite ja tervishoiusektori spetsialistide konkreetsete juurdlustavade väljatöötamiseks, et tagada tõendid soolise vägivalla kohta;
plans to develop specific investigative routines for police and health sector professionals in order to secure evidence of gender-based violence,
partnerluste loomine kõrgkoolidega, et pakkuda koolituskursusi soolise vägivalla kohta asjaomaste valdkondade spetsialistidele, eelkõige kohtunikele, kriminaalpolitsei töötajatele, tervishoiu- ja haridustöötajatele ning ohvrite tugiteenistuste töötajatele;
the creation of partnerships with higher education institutions with a view to providing training courses on gender-based violence for professionals in the relevant fields, especially judges, criminal police officials, health and education professionals and victim support staff,
poliitilised ettepanekud, et aidata ohvritel oma elu uuesti üles ehitada, pöörates tähelepanu ohvrite eri rühmade, nagu rahvusvähemuste hulka kuuluvate naiste konkreetsetele vajadustele, kindlustades lisaks nende turvalisuse ning taastades füüsilise ja vaimse tervise, ning meetmed, millega toetatakse teabe ja parimate tavade vahetust naistevastase vägivalla all kannatanute abistamiseks;
policy proposals to help victims rebuild their lives, addressing the specific needs of different groups of victims such as minority women, in addition to ensuring their safety and re-establishing their physical and psychological health, and measures encouraging the exchange of information and best practices on dealing with survivors of violence against women,
tuvastamise ja diagnoosimise erimehhanismide kasutuselevõtmine haiglate erakorralise meditsiini osakondades ja esmatasandi arstiabi võrgustikus, et tagada ohvritele teenuste parem kättesaadavus ja tõhusam järelevalvesüsteem;
the integration of specific identification and diagnosis mechanisms within hospital emergency services and the primary care network, with a view to consolidating a more efficient access and monitoring system for the victims concerned,
nõuded liikmesriikidele tagada koostöös asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega varjupaigad soolise vägivalla ohvritele;
demands on Member States to provide shelters for victims of gender-based violence in cooperation with relevant NGOs,
miinimumnõuded soolise vägivalla ohvritele suunatud tugistruktuuride arvu suhtes 10 000 elaniku kohta, pidades silmas keskusi ohvrite abistamiseks eriteadmisi omavate töötajatega;
minimum requirements as to the number of victim support structures per 10 000 inhabitants for victims of gender-based violence in the form of centres with specific expertise to help victims,
Euroopa harta koostamine, et sätestada naistevastase vägivalla ohvritele pakutavate abiteenuste miinimumtase, sealhulgas õigus saada õigusabi; varjupaikade loomine, et vastata ohvrite vajadustele seoses kaitse ja ajutise peavarjuga; kiire psühholoogilise abi teenused, mis oleksid kättesaadavad ning mida spetsialistid pakuksid tasuta ja detsentraliseeritult; rahalise toetuse andmise kord, mille eesmärk on edendada ohvrite iseseisvust ning aidata neil tavaellu ja tööle tagasi pöörduda;
the establishment of a European charter setting out a minimum level of assistance services to be offered to victims of violence against women, including: the right to legal aid; the creation of shelters to meet victims' needs for protection and temporary accommodation; urgent psychological aid services to be provided free of charge by specialists on a decentralised and accessible basis; and financial aid arrangements aimed at promoting victims' independence and facilitating their return to normal life and the world of work,
miinimumstandardid, et tagada ohvritele professionaalne tugi, võimaldades konsulteerida õigusala töötajaga, sõltumata nende rollist kriminaalmenetluses;
minimum standards to ensure that victims have professional support in the form of advice from a legal practitioner irrespective of their role in the criminal proceedings,
mehhanismid juurdepääsu lihtsustamiseks õigusabile, mis võimaldaks ohvritel kaitsta oma õigusi kogu Euroopa Liidus;
mechanisms to facilitate access to legal aid enabling victims to assert their rights throughout the Union,
kavad, et töötada välja metoodikasuunised ning teha uusi jõupingutusi andmete kogumiseks eesmärgiga saada võrreldavaid statistilisi andmeid soolise vägivalla, sealhulgas naiste suguelundite moonutamise kohta, et teha kindlaks probleemi ulatus ja luua alus selle lahendamise viiside muutmiseks;
plans to develop methodological guidelines and undertake new data collection efforts to obtain comparable statistical data on gender-based violence, including female genital mutilation, in order to identify the extent of the problem and to provide a basis for a change in action towards the problem,
järgmise viie aasta jooksul naistevastase vägivallaga võitlemise Euroopa aasta väljakuulutamine, et suurendada Euroopa kodanike teadlikkust;
the establishment, in the next five years, of a European Year Against Violence Against Women with the aim of raising awareness among European citizens,
nõuded komisjonile ja liikmesriikidele võtta asjakohaseid ennetavaid meetmeid, sh korraldada teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, vajadusel koostöös valitsusväliste organisatsioonidega;
demands on the Commission and Member States to take appropriate measures on prevention, including awareness-raising campaigns, where relevant in cooperation with NGOs,
palgakokkuleppeid käsitlevate meetmete rakendamine ning tõhusam koostöö tööandjate, ametiühingute ja ettevõtjate ning nende juhtorganite vahel, et anda ohvritele asjakohast teavet nende tööalaste õiguste kohta;
the implementation of measures in wage agreements and greater coordination between employers, trade unions and enterprises, as well as between their respective management bodies, in order to furnish victims with relevant information on their employment rights,
selliste kohtute arvu suurendamine, mis tegelevad spetsiaalselt soolise vägivallaga; täiendavate soolist vägivalda käsitlevate vahendite ja koolitusmaterjalide tagamine kohtunikele, prokuröridele ja juristidele; õiguskaitseorganite vastavate eriüksuste tõhustamine, suurendades töötajate arvu ning parandades koolituse ja varustuse taset;
an increased number of courts specifically handling gender-based violence; more resources and training materials on gender-based violence for judges, public prosecutors and lawyers; and improvements to the specialist units in law enforcement bodies, by increasing their staff numbers and improving their training and equipment;
nõuab tungivalt, et liikmesriigid tunnistaksid eeskätt abielusuhtes ja mitteametlikus lähisuhtes ilmneva ja/või meessoost sugulase poolt tarvitatud seksuaalse vägivalla ning vägistamise kuriteoks juhul, kui ohver ei andnud oma nõusolekut, ja tagaksid selliste kuritegude sooritajate automaatse vastutuselevõtmise, samuti lükkaksid tagasi kõik väited viidetega kultuuri, traditsioonide või usuga seonduvatele tavadele kui leevendavale asjaolule naistevastase vägivalla juhtumite, sealhulgas nn aukuritegude ja naiste suguelundite moonutamise puhul;
Urges the Member States to recognise rape and sexual violence against women, particularly within marriage and intimate informal relationships and/or where committed by male relatives, as a crime in cases where the victim did not give consent, to ensure that such offences result in automatic prosecution, and to reject any reference to cultural, traditional or religious practices as a mitigating factor in cases of violence against women, including so-called ‘crimes of honour’ and female genital mutilation;
tunnistab, et naistevastane vägivald on üks kõige tõsisem soopõhine inimõiguste rikkumise vorm ning koduvägivald – teiste ohvrite suhtes, nagu lapsed, mehed ja eakad – on samuti varjatud nähtus, millele tuleb tähelepanu pöörata, kuna see mõjutab väga paljusid peresid;
Recognises that violence against women is one of the most serious forms of gender-based violations of human rights and that domestic violence – against other victims such as children, men and the elderly – is also a hidden phenomenon that affects too many families to be ignored;
rõhutab, et kokkupuutel füüsilise, seksuaalse või psühholoogilise vägivallaga ning vanemate- või teiste pereliikmete vahelisel kuritarvitamisel on lastele tõsine mõju;
Stresses that exposure to physical, sexual or psychological violence and abuse between parents or other family members has a severe impact on children;
nõuab, et liikmesriigid töötaksid mis tahes vägivalla lapstunnistajate jaoks välja vanusele vastava psühholoogilise nõustamise, mis on spetsiaalselt suunatud sellele, et aidata lastel traumaatilise kogemusega toime tulla, võttes sealjuures arvesse lapse parimaid huve;
Calls for Member States where child witnesses of all forms of violence are concerned to develop age-appropriate psychosocial counselling that is specifically tailored to children to cope with their traumatic experiences and that due regard is given to the best interests of the child;
rõhutab, et naissoost sisserändajad, eelkõige ebaseaduslikud naissoost sisserändajad ja naissoost varjupaigataotlejad, on soolise vägivalla suhtes eriti haavatavad;
Highlights that migrant women, including undocumented migrant women, and women asylum-seekers form two subcategories of women that are particularly vulnerable to gender-based violence;
rõhutab, kui oluline on tagada asjakohane väljaõpe kõikidele, kes töötavad soolise vägivalla ohvriks langenud naistega, eriti nendele, kes esindavad kohtusüsteemi ja õiguskaitseorganeid, eelkõige politseitöötajad, kohtunikud, sotsiaal- ja tervishoiutöötajad;
Stresses the importance of suitable training for all those working with women who are victims of gender-based violence, especially of those representing the legal system and law enforcement, with special reference to the police, judges, social workers and healthcare workers;
palub Euroopa Komisjonil kõiki olemasolevaid teadmisi kasutades arendada välja ja tagada iga-aastane statistika soolise vägivalla kohta, muu hulgas liikmesriikide andmetel põhinevad arvnäitajad selle kohta, kui palju naisi tapetakse aastas nende partneri või endise partneri poolt;
Calls on the European Commission, using all available expertise, to develop and provide annual statistics on gender-based violence, including figures on how many women are killed annually by their partner or ex-partner, based on data from the Member States;
rõhutab, et tulevane teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksas raamprogramm peaks multidistsiplinaarse uurimisvaldkonnana hõlmama ka laste, noorte ja naiste vastast vägivalda ning soolist ja seksuaalset vägivalda üldisemal tasandil;
Emphasises that research into the area of violence against children, young people and women, and on a more general level on gender and sexual violence, should be included as a multidisciplinary research area in the future Eighth Framework Programme for Research and Technological Development;
palub komisjonil kaaluda naistevastase vägivalla vaatluskeskuse rajamist, tuginedes teadetele kohtuasjadest, mis on seotud naistevastase vägivallaga;
Asks the Commission to consider establishing an observatory on violence against women based on the reporting of court cases involving violence against women;
kutsub komisjoni üles jätkama jõupingutusi, et võidelda soolise vägivalla vastu ühenduse programmidega, pidades silmas eelkõige Daphne programmi, mis on juba aidanud kaasa võitlusele naistevastase vägivalla vastu;
Calls on the Commission to continue its efforts to combat gender-based violence through Community programmes, especially the Daphne programme that has already been successful in combating violence against women;