natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on mures viimaste juhtumite pärast, kus ELi liikmesriikide tolliasutused on konfiskeerinud geneerilisi ravimeid, mis läbivad Euroopa sadamaid ja lennujaamu transiidi korras, ja rõhutab, et selline käitumine kahjustab WTO deklaratsiooni ravimite kättesaadavuse kohta; palub vastavatel ELi liikmesriikidel see praktika kiiresti lõpetada; kutsub komisjoni üles kinnitama parlamendile, et praegu läbiräägitav võltsimisvastane kaubandusleping ei takista arenguriikide juurdepääsu ravimitele;
Is worried about recent cases of EU Member States' custom authorities seizing generic medicines in transit in European ports and airports, and underlines that such behaviour undermines the WTO Declaration on Access to Medicine; asks the EU Member States concerned to put a swift stop to this practice; calls on the Commission to assure Parliament that the currently negotiated ACTA does not prevent access to medicine for developing countries;
usub, et kliimamuutuste probleemiga tuleb tegeleda struktuurireformide kaudu, ja nõuab süstemaatilist kliimamuutuste riskihinnangut poliitika kavandamise ja otsustamise kõigi aspektide osas, sealhulgas kaubandus, põllumajandus, toiduga kindlustatus; nõuab, et selle hinnangu tulemust kasutataks selgete ja sidusate riiklike ja piirkondlike strateegiadokumentide koostamiseks, samuti kõigis arenguprogrammides ja projektides;
Believes that the climate change challenge must be addressed through structural reforms, and calls for a systematic climate change risk assessment of all aspects of policy planning and decision making, including in trade, agriculture and food security; demands that the result of this assessment be used to formulate clear and coherent country and regional strategy papers, as well as in all development programmes and projects;
väljendab heameelt, et komisjon on hiljuti lubanud uuesti läbi vaadata määruse (EÜ) nr 1383/2003, millel on olnud soovimatud tagajärjed arengumaadesse veetavate geneeriliste ravimite transiidile läbi ELi;
Welcomes the Commission's recent comments to the effect that it will look again at Regulation (EC) No 1383/2003, which has had unintended consequences for the transit through the EU of generic medicines which were ultimately destined for developing countries;
usub, et sellised algatused nagu HIV/AIDSi ravimite UNITAIDi patentide ühiskasutus võivad aidata ELi tervishoiu- ja intellektuaalomandipoliitikat sidusamaks muuta;
Believes that initiatives such as the Unitaid patent pool for HIV/Aids medicines can help bring coherence to the EU's health and intellectual property policies;
väljendab heameelt komisjoni toetuse üle ettepanekutele, mis aitavad põlisrahvaste kogukondadel ära kasutada oma traditsioonilisi teadmisi ja geneetilist ressurssi ning nendest kasu saada;
Welcomes the Commission's support for proposals to help indigenous communities to exploit and benefit from their traditional knowledge and genetic resources;
väljendab heameelt komisjoni seisukoha üle, et EL võiks alandada tariife keskkonnasõbralikele kaupadele koos sarnaselt meelestatud riikidega, kui WTOs kokkuleppele ei jõuta;
Welcomes the Commission's comments to the effect that the EU could lower tariffs on environment-friendly goods with like-minded countries in the event that an agreement cannot be found within the WTO;
toetab komisjoni eesmärki hõlbustada tehnoloogiasiiret arengumaadesse, eriti vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitava tehnoloogia ja kliima suhtes paindliku tehnoloogia puhul, mis on hädavajalik kliimamuutusega kohanemiseks;
Supports the Commission in facilitating the transfer of technology to developing countries, specifically low-carbon and climate-resilient technology which is essential for climate change adaptation;
tunnistab rahaülekannete majanduslikku tähtsust arengumaadele, kuid rõhutab vajadust tegeleda kahepoolsete kaubanduslepingute rakendamisel „ajude väljavoolu” probleemiga, eriti tervishoiusektoris;
Acknowledges the economic importance of remittances to developing countries, but stresses the need to address the issue of ‘brain drain’ in the implementation of bilateral trade agreements, in particular within the health sector;
juhib tähelepanu tööle, mida paljud kodanikuühiskonna organisatsioonid on teinud ELi rahvusvaheliste ettevõtete poolse maksudest kõrvalehoidumise avastamiseks arengumaades, ning palub komisjonil nende soovitusi tulevastel läbirääkimistel arvesse võtta;
Highlights the work done by many civil society organisations on tax evasion by EU multinationals in developing countries and asks the Commission to take their recommendations into account in future negotiations;
peab kiiduväärseks poliitikavaldkondade arengusidususe tõhustamise mehhanisme komisjonis, nimelt talitustevahelist konsultatsioonisüsteemi, mõju hindamise protsessi, säästvuse mõju hindamist ja talitustevahelist kvaliteedi tugirühma ja vajaduse korral strateegilise keskkonnamõju hindamist; tahab siiski teada, milliseid kriteeriume kasutas arengu peadirektoraat ebasidusate poliitikaalgatuste ümberlükkamiseks ning palub talitustevaheliste konsultatsioonide tulemuste osas suuremat läbipaistvust; nõuab, et Euroopa Parlamendile edastataks mõju hindamistega saadud teavet arusaadavamas vormis, ja et Euroopa Parlament, riikide parlamendid ja arenguriikide parlamendi oleksid nende mehhanismidega rohkem seotud;
Welcomes the mechanisms to enhance PCD within the Commission, namely the inter-service consultation system, the Impact Assessment process, the Sustainability Impact Assessment, the Interservice Quality Support Group and, where appropriate, the Strategic Environmental Assessment; asks, however, which criteria DG Development used when deciding to overturn incoherent policy initiatives and asks for greater transparency as regards the outcome of inter-service consultations; calls for the information gathered in the Impact Assessments to be made available to the European Parliament in a more comprehensible form, and for the European Parliament, the national parliaments and the parliaments of the developing countries to be more closely involved in these mechanisms;
palub, et kaubandusabi strateegiast saaksid kasu kõik arenguriigid ja mitte ainult need, kes nõustuvad oma turu suurema liberaliseerimisega; kutsub komisjoni kaubandusläbirääkimiste, eelkõige majanduspartnerluslepingute raames üles, et ta ei sunniks arenguriike vastu tahtmist alustama läbirääkimisi nn Singapuri küsimustes ega finantsteenuste üle ega sõlmiks vastavasisulisi lepinguid enne, kui need riigid on loonud asjakohase riikliku regulatiivse ja järelevalveraamistiku;
Asks that the ‘aid for trade’ strategy benefit all developing countries, and not only those agreeing to a greater liberalisation of their markets; during trade negotiations, notably in the context of Economic Partnership Agreements, calls on the Commission not to impose, against the wishes of developing countries, the opening of negotiating chapters on the ‘Singapore issues’ and financial services, and not to enter into agreements of this type unless these countries have first set up an appropriate national regulatory and supervisory framework;
palub komisjonil lisada Euroopa Liiduga läbiräägitud kaubanduslepingutesse alati õiguslikult siduvad sotsiaal- ja keskkonnanormid, et edendada kaubandust arengu nimel;
Asks the Commission to include legally binding social and environmental standards systematically in trade agreements negotiated by the European Union, in order to promote the objective of trade working for development;
kutsub komisjoni üles alustama mõju hindamisi varem (st poliitikaalgatuste projektide koostamise varasemates staadiumites) ning palub, et komisjon kasutaks mõju hindamiseks olemasolevaid või konkreetselt selleks teostatud, tõenditel põhinevaid uuringuid, ning lisaks alati sotsiaalse, keskkonnaalase ja inimõiguste mõõtme, kuna tulevane analüüs on väga kasulik ja praktiline, arvestades andmete puudumist ja poliitikavaldkondade arengusidususe mõõtmise keerukust; palub komisjonil lisada mõju hindamiste tulemused arengukoostöö rahastamisvahendi piirkondlikesse ja riikide strateegiadokumentidesse koos ettepanekutega järelmeetmete kohta;
Asks the Commission to start the impact assessments earlier, i.e. before the drafting process of policy initiatives is already far advanced and to base them on existing or specially conducted evidence-based studies, and to systematically include social, environmental and human rights dimensions, since a prospective analysis is most useful and practical given the lack of data and the complexities of measuring PCD; asks the Commission to include the results of the impact assessments in the Development Cooperation Instrument (DCI)‘s Regional and Country Strategy Papers, together with suggestions for a follow-up;
väljendab muret selle pärast, et 2009. aastal komisjoni teostatud 82 mõju hindamisest ainult üks käsitles arengut; rõhutab vajadust süstemaatilise lähenemisviisi järele poliitikavaldkondade arengusidususe tulemuslikkuse mõõtmisel; kutsub seepärast komisjoni üles andma tuleviku suunatud uuringute ja poliitika sidususe üksusele arengu peadirektoraadis keskne roll poliitikavaldkondade arengusidususe analüüsimise tugevdamisel;
Expresses its concern that, out of 82 impact assessments conducted in 2009 by the Commission, only one was dedicated to development; stresses the need for a systematic approach to PCD performance measuring; therefore calls on the Commission to give to its unit for forward-looking studies and policy coherence in DG DEV a central role in enhancing the consideration of PCD;
palub komisjoni kaasata Euroopa Parlament komisjoni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva raporti koostamisse, näiteks küsimustiku, ajastuse parandamise ja parlamendi algatusraportitega arvestamise osas;
Calls on the Commission to involve the European Parliament in the process of the Commission's PCD report, e.g. in terms of the questionnaire, better timing, and taking account of Parliament's own initiative reports;
palub komisjonil kaasata ELi delegatsioonid poliitikavaldkondade arengusidususega seotud töösse ning nimetada kõigis delegatsioonides poliitikavaldkondade arengusidususe eest vastutaja, kelle ülesandeks on jälgida ELi poliitika mõju partnerriikide tasandil; palub poliitikavaldkondade arengusidususe kaasamist personali väljaõppesse; kutsub komisjoni üles avaldama kord aastas ELi delegatsioonide peetud välikonsultatsioonide tulemused; kutsub selleks komisjoni üles tagama ELi delegatsioonide piisavat võimekust kohalike omavalitsuste ja parlamentidega laiahaardelisel konsulteerimisel ning võimaldama valitsusväliste sidusrühmadel ja kodanikuühiskonnal poliitikavaldkondade arengusidususe küsimuses aktiivselt kaasa rääkida;
Asks the Commission to involve the EU Delegations in its PCD work by appointing PCD focal points responsible for PCD in each Delegation to monitor the impact of EU policy at partner-country level; asks for inclusion of PCD in staff training; calls on the Commission to publish annually the results of field consultations to be conducted by EU delegations; to this end, calls on the Commission to ensure that the EU delegations have sufficient capacity to broadly consult local governments, parliaments and to guarantee opportunities for active participation by non-state actors and civil society on the issue of PCD;
soovitab Euroopa Komisjoni töötajaid ja Euroopa Ülemkogu delegatsioonide liikmeid poliitikavaldkondade arengusidususe alal koolitada, et suurendada nende teadlikkust poliitilise eesmärgi osas;
Suggests that European Commission staff and members of Council delegations working in the field of PCD be trained with a view to raising their awareness of that policy goal;
palub komisjonil anda arenguvolinikule ainupädevus riikide eraldiste, riiklike, piirkondlike ja teematiliste strateegiadokumentide, riiklike ja mitmeaastaste sihtprogrammide ja iga-aastaste tegevuskavade osas, samuti abi rakendamise osas kõikides arenguriikides, tehes tihedat koostööd kõrge esindaja ja humanitaarabi volinikuga, et vältida mittesidusaid lähenemisviise komisjonis ja nõukogus;
Calls on the Commission to give the Commissioner for Development sole responsibility for country allocations, Country, Regional and Thematic Strategy papers, National and Multiannual Indicative Programmes, Annual Action programmes and the implementation of aid in all developing countries, in close cooperation with the High Representative and the Humanitarian Aid Commissioner, in order to avoid incoherent approaches within the College and the Council;
kutsub liikmesriike ja liikmesriikide parlamente üles siduvate ajakavadega konkreetsete töökavade kaudu edendama poliitikavaldkondade arengusidusust, et parandada Euroopa poliitikavaldkondade arengusidususe töökava ja abimeetmeid, tagades samas, et kavad ei oleks vastuolus partnerriikide arengustrateegiaga;
Calls on the Member States and their national parliaments to promote PCD through a specific working programme with binding timetables, in order to improve the European PCD work programme, as well as aid efforts, whilst ensuring that this agenda does not run counter to partner countries' development strategies;
teeb ettepaneku kaasata poliitikavaldkondade arengusidusus arengukoostöö rahastamisvahendi vahekokkuvõttesse, eriti asjakohastesse temaatilistesse programmidesse;
Suggests including PCD in the DCI midterm review, especially in the relevant thematic programmes;
teeb ettepaneku, et iga eesistujariigi tööprogrammi kaasatakse eraldi kohustused poliitikavaldkondade arengusidususe alal;
Suggests inclusion of specific PCD commitments in every Presidency's work programme;
soovitab nõukogul parandada poliitikavaldkondade arengusidususe tõhustamiseks mõeldud olemasolevate struktuuride toimimist, näiteks korraldada rohkem töögruppide ühiseid koosolekuid ja teha tööprogrammid üldsusele kättesaadavaks;
Suggests that the Council improve the work of existing structures for enhancing PCD, for example by having more joint meetings of the working groups and making the work programme publicly accessible;
teeb ettepaneku kord kahe aasta jooksul koostada Euroopa Parlamendi raport poliitikavaldkondade arengusidususe kohta; teeb kõikidele parlamendikomisjonidele ettepaneku koostada raportid, milles käsitletakse nende komisjonide arenguperspektiive;
Suggests drafting a biennial EP report on PCD; suggests to all its committees that they draft reports that address their respective development perspectives;
rõhutab Euroopa Parlamendi komisjonide vahelise koostöö tähtsust; sellega seoses teeb ettepaneku, et kui komisjonis arutatakse mõnd poliitikavaldkondade arengusidusust puudutavat tundlikku küsimust, kaasataks tihedalt ka teised asjaomased komisjonid, ja kui komisjon korraldab poliitikavaldkondade arengusidusust puudutavas tundlikus küsimuses ekspertide kuulamise, tuleb teised asjaomased komisjonid kaasata kuulamise korraldamisse;
Underlines the importance of inter-committee cooperation in the European Parliament; to this end, suggests that, when a sensitive issue regarding PCD is discussed by a committee, the other relevant committees are closely associated, and that when a committee organises an expert hearing on a sensitive issue concerning PCD, the other relevant committees must take part in organising the hearing;
seoses poliitika sidusust käsitleva komisjoni teatisega ( KOM(2009)0458 ) palub ametlikku selgitust arenguriikidega tugevdatud partnerluse ja poliitikavaldkondade arengusidususe teemalise dialoogi kohta; soovib teada, kas see tugevdatud partnerlus sisaldaks ka mehhanismi arenguriikide nõustamiseks selle kohta, mida nad ise saavad teha poliitikavaldkondade arengusidususe edendamiseks, ja kava riikide suutlikkuse suurendamiseks, et poliitikavaldkondade arengusidususe hinnanguid teostada;
Asks for institutional clarification regarding the Commission's Communication on Policy Coherence ( COM(2009)0458 ) concerning an enhanced partnership and dialogue with the developing countries on the topic of PCD; asks whether this enhanced partnership would also include a mechanism for advising developing countries what they themselves can do to promote PCD and a plan for capacity building at country level to perform PCD assessments;
Euroopa Parlamendi 18. mai 2010. aasta resolutsioon karistuste kohta autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest ( 2009/2154(INI) )
European Parliament resolution of 18 May 2010 on penalties for serious infringements against the social rules in road transport ( 2009/2154(INI) )
võttes arvesse komisjoni aruannet, milles analüüsitakse autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest liikmesriikide õigusaktides kehtestatud karistusi ( KOM(2009)0225 );
having regard to the report from the Commission analysing the penalties for serious infringements against the social rules in road transport, as provided for in the legislation of the Member States ( COM(2009)0225 ),
võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ( A7-0130/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism ( A7-0130/2010 ),
arvestades, et Euroopa Liit on loonud viimastel aastatel määruse (EMÜ) nr 3821/85 ja määruse (EÜ) nr 561/2006 ning direktiivi 2006/22/EÜ vastuvõtmisega autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide süsteemi, mille eesmärk on suurendada liiklusohutust ja tagada aus konkurents;
whereas in recent years the European Union has created a system of social rules in road transport by adopting Regulation (EEC) No 3821/85 and Regulation (EC) No 561/2006, together with Directive 2006/22/EC, in order to increase safety on the roads and to ensure fair competition,
arvestades, et Euroopa Liidu liikmesriikide karistussüsteemid on kujunenud pika aja jooksul ja on seetõttu väga erinevad, sest äärmuslikel juhtudel võivad trahvid ühes riigis olla kuni kümme korda suuremad kui teises riigis;
whereas the penalty systems in the Member States of the European Union have evolved historically, and therefore show wide disparities, with fines in extreme cases that can be as much as ten times higher in one country than in another,
arvestades, et rahvusvaheliste vedudega seotud õiguslik olukord on muutunud ettevõtjate ja eelkõige ka autojuhtide jaoks raskesti mõistetavaks; arvestades, et liikmesriikidel on eeskirju keeruline rakendada ja praegune olukord ei ole ühildatav siseturuga;
whereas the legal position with regard to international transport operations has become very hard for undertakings and especially for drivers to understand; whereas the Member States face major challenges in transposing the regulations as required and whereas the current situation is not compatible with the single market,
tundes muret aruannete pärast, mille kohaselt on digitaalsetel sõidumeerikutel puudusi, mille tõttu on neid lihtne tahtlikult rikkuda;
concerned at the reports of shortcomings affecting digital tachographs which make them highly vulnerable to tampering,
tervitab komisjoni aruannet, milles analüüsitakse autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest liikmesriikide õigusaktides kehtestatud karistusi; avaldab siiski kahetsust, et üksikute liikmesriikide puudulike andmete tõttu ei anna aruandes olev analüüs täielikku ülevaadet Euroopas valitsevast olukorrast; palub komisjonil kutsuda liikmesriike üles esitama puuduvad andmed;
Welcomes the Commission report on analysing the penalties for serious infringements against the social rules in road transport, as provided for in the legislation of the Member States; regrets, however, that because of incomplete data from some Member States the report does not constitute a comprehensive analysis of the current situation in Europe; asks the Commission to call on the Member States to supply the missing data;
märgib, et komisjoni aruandes on rikkumised liigitatud vastavalt komisjoni direktiivi 2006/22/EÜ uuele III lisale, kuid arvesse ei ole võetud komisjoni direktiivi 2009/5/EÜ artikli 2 lõikes 1 sätestatud jõustamistähtaega;
Notes that the Commission report is based on the categorisation of infringements according to the new Annex III to Directive 2006/22/EC, without taking account of the deadline for implementation laid down in Article 2(1) of Commission Directive 2009/5/EC;
kutsub seetõttu komisjoni üles esitama enne 2010. aasta lõppu ajakohastatud ja täieliku raporti direktiivi 2006/22/EÜ uue, III lisa rakendamise kohta;
Calls therefore on the Commission to submit an updated and complete report on the implementation of the new Annex III to Directive 2006/22/EC before the end of 2010;
juhib tähelepanu asjaolule, et eelmistel aruandlusperioodidel on esinenud märkimisväärseid hilinemisi, mistõttu põhineb näiteks praegune, 3. augusti 2009. aasta aruanne (komisjoni 24. aruanne, milles analüüsitakse autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest kehtestatud karistusi) ainult 2005. ja 2006. aasta andmetel ja seetõttu ei ole selles võimalik ka teha järeldusi autovedude kasutajatele mõeldud sotsiaalõigusnormide ühtlustamise hetkeseisu kohta;
Points out that in past reporting periods there have been significant delays, so that, for example, the current report of 3 August 2009 (the 24th report from the Commission analysing the penalties for serious infringements against the social rules in road transport) deals only with data from 2005 and 2006, and hence can draw hardly any conclusions about the current state of harmonisation of the social rules for road transport users;
palub komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik, et täita kiiremini määruse (EÜ) nr 561/2006 artiklis 17 sätestatud eesmärgid, mille tulemusel oleks tulevaste ühtlustamismeetmete jaoks kättesaavad uuemad andmed;
Calls on the Commission and the Member States to do their utmost to ensure that the objectives set out in Article 17 of Regulation (EC) No 561/2006 are fulfilled more quickly, so that more recent statistics are available for future harmonisation measures;
juhib tähelepanu, et ka määruse (EÜ) nr 1071/2009 IV lisas on olemas tõsiste rikkumiste loetelu käesoleva määruse tähenduses; on seetõttu arvamusel, et sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste liigituse ühtlustamine on erakordselt oluline;
Points out that Annex IV to Regulation (EC) No 1071/2009 also contains a list of serious infringements within the meaning of this Regulation; therefore considers that a harmonised categorisation of serious infringements against the social rules is extremely necessary;
märgib, et autovedudega seotud sotsiaalõigusnormide tõsiste rikkumiste eest liikmesriikide õigusaktides kehtestatud karistused ei erine mitte ainult trahvide suuruse, vaid ka karistusviiside ja karistuste kategooriate poolest;
Notes that the differences in penalties for serious infringements against the social rules in road transport as provided for in the legislation of the Member States concern not only the level of fines, but also the types and the categorisation of the penalties;
juhib tähelepanu, et nimetatud erinevused tulenevad nii majanduslikest ja geograafilistest tingimustest kui ka erinevustest liikmesriikide kriminaalõigussüsteemides ja erinevast liiklusohutuse käsitlusest;
Points out that these differences can be explained by economic and geographical factors, as well as the Member States' differing legal systems in criminal matters and their differing policy approaches to road safety;
märgib, et autovedudega seotud sotsiaalõigusnormid, eelkõige määrus (EMÜ) nr 3821/85 ja määrus (EÜ) nr 561/2006 ning direktiiv 2006/22/EÜ jätavad liikmesriikidele väga palju tõlgendamisruumi; avaldab kahetsust, et paljude ebatäpsuste tõttu Euroopa eeskirjade sõnastuses rakendavad liikmesriigi eeskirju paratamatult ebaühtlaselt; on seisukohal, et edasise ühtlustamise saavutamiseks on kõigepealt vaja nimetatud määruste ja direktiivi ühtset ja siduvat tõlgendamist;
Notes that the social rules in road transport, in particular Regulation (EEC) No 3821/85 and Regulation (EC) No 561/2006, together with Directive 2006/22/EC, afford the Member States a great deal of scope for interpretation; regrets that the many imprecise formulations in the European rules necessarily result in a failure to achieve uniform transposition into national law in the Member States; takes the view that to achieve further harmonisation we first need uniform and binding interpretation of these Regulations and the Directive;