natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub komisjoni üles soodustama kõigi liikmesriikide jõupingutusi seada tervisealase ebavõrdsuse vähendamine poliitiliseks prioriteediks, arvestades sealjuures tervist mõjutavate sotsiaalsete teguritega ja eluviisiga seotud riskiteguritega nagu alkohol, tubakas ja toitumine, ning võetaks selleks meetmeid valdkondades nagu tarbijapoliitika, tööhõive, elamumajandus, sotsiaalpoliitika, keskkond, põllumajandus ja toit, haridus, elu- ja töötingimused ning teadusuuringud, pidades kinni põhimõttest „tervis kõigis poliitikavaldkondades”;
Calls on the Council to promote efforts to tackle health inequalities as a policy priority in all Member States, taking into account the social determinants of health and lifestyle-related risk factors, such as alcohol, tobacco and nutrition, by means of actions in policy areas such as consumer policy, employment, housing, social policy, the environment, agriculture and food, education, living and working conditions and research, in keeping with the ‘health in all policies’ principle;
kutsub komisjoni üles toetama kehtiva ja tulevase rahvatervise tegevuskava alusel rahastatavaid meetmeid, et tegelda sotsiaalsete tervist mõjutavate teguritega;
Calls on the Commission to support actions financed under the current and future Public Health Action Plans to address the social determinants of health;
palub komisjonil koostada juhised mehhanismide täiendamiseks, mille abil jälgitakse tervisealast ebavõrdsust kogu ELis (nii liikmesriikide vahel kui ka nende sees), parandades andmete kogumist süsteemsema ja võrreldavama teabe abil, mis täiendaks olemasolevaid andmeid tervisealase ebavõrdsuse kohta, samuti korrapärase jälgimise ja analüüsi abil;
Calls on the Commission to draw up guidelines to improve the mechanisms to monitor inequalities in health across the EU (between and within Member States) by enhancing data collection by compiling more systematic and comparable information that complements existing data on health inequalities and by means of regular monitoring and analysis;
palub komisjonil kaaluda nõukogu soovituse ettepaneku või muu asjakohase ühenduse algatuse koostamist, mille eesmärgiks oleks julgustada ja toetada liikmesriikide integreeritud riiklike või piirkondlike strateegiate väljatöötamist tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks;
Asks the Commission to consider drafting a proposal for a Council recommendation, or any other appropriate Community initiative, aimed at encouraging and supporting the development by Member States of integrated national or regional strategies to reduce health inequalities;
kutsub komisjoni üles hindama oma eduaruannetes tervisealase ebavõrdsuse vähendamise meetmete tõhusust ning tervise paranemist tänu tervist mõjutavate sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnateguritega seotud poliitikale;
Calls on the Commission to assess, in its progress reports, the effectiveness of measures to reduce health inequalities and improvements in health resulting from policies relating to the social, economic and environmental determinants of health;
kutsub komisjoni üles järgima ELi tasandi poliitikas lähenemisviisi „tervis kõikides poliitikavaldkondades” ja korraldama tulemuslikke mõjuhindamisi, kus võetakse arvesse tervisealase õigluse tulemusi;
Calls on the Commission to apply the HiAP approach to EU-level policy-making and carry out effective impact assessments that take health equity outcomes into account;
väidab, et avatud, konkurentsivõimelised ja hästitoimivad turud võivad soodustada tervishoiusektori innovatsiooni, investeeringuid ja teadusuuringuid, ning tunnistab, et sellega peab kaasnema tugev rahaline toetus riiklikule teadustegevusele, et arendada edasi kestlikke ja tõhusaid tervishoiumudeleid ning edendada uue tehnoloogia arengut ja selle rakendamist kõnealuses valdkonnas (nt telemeditsiin), samuti ühise tervishoiutehnoloogia hindamismetoodika väljaarendamine, kusjuures kõik see peaks tooma kasu kogu elanikkonnale, kaasa arvatud halvematest sotsiaalmajanduslikest tingimustest pärit isikud, võttes ühtlasi arvesse elanikkonna vananemist;
Argues that open, competitive and properly functioning markets can stimulate innovation, investment and research in the healthcare sector, and recognises that this must be accompanied by strong financial support for public research in order to further develop sustainable and effective healthcare models and to promote the development of new technologies and their applications in this field (e.g. telemedicine), and by a common health technology assessment methodology, all of which should benefit every individual, including those from lower socioeconomic backgrounds, whilst taking into account the ageing of the population;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama avalikkuse teavitamise ja teadlikkuse suurendamise programme ja kiirendama tervishoiu ja meditsiiniteenuste teemalist dialoogi kodanikuühiskonna, sotsiaalsete partnerite ja vabaühendustega;
Calls on the Commission and the Member States to support public information and awareness-raising programmes and step up dialogue with civil society, the social partners and NGOs regarding health and medical services;
peab vajalikuks suurendada tervishoiupoliitika kujundamisel, programmide koostamisel ja tervishoiuteenuste osutamisel osalevate naiste arvu;
Regards it as essential to increase the number of women involved in the development of healthcare policies, programme planning and the provision of healthcare services;
Euroopa Parlamendi 8. märtsi 2011. aasta resolutsioon maksunduse ja arengu kohta – koostöö arenguriikidega hea valitsemistava edendamiseks maksundusküsimustes ( 2010/2102(INI) )
European Parliament resolution of 8 March 2011 on Tax and Development – Cooperating with Developing Countries on Promoting Good Governance in Tax Matters ( 2010/2102(INI) )
võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni heade maksuhaldustavade edendamise kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0020 .
having regard to its resolution of 10 February 2010 on Promoting Good Governance in Tax Matters Texts adopted, P7_TA(2010)0020 .
võttes arvesse oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsiooni ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0089 .
having regard to its resolution of 25 March 2010 on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation Texts adopted, P7_TA(2010)0089 .
, ja võttes arvesse Monterrey deklaratsiooni (2002), Dohas toimunud arengu rahastamise konverentsi (2008), Pariisi deklaratsiooni (2005) ja Accra tegevuskava (2008), milles kapitali väljavoolu ja ebaseaduslikke rahavooge on selgesõnaliselt nimetatud suureks takistuseks, mis pärsib sisemaiste tulude kasutamist arengu vajadusteks;
, and having regard to the Declaration of Monterrey (2002), the Conference on Financing for Development in Doha (2008), the Paris Declaration (2005) and the Accra Agenda for Action (2008) whereby capital flight and illicit financial flows were explicitly identified as a major obstacle to mobilisation of domestic revenue for development,
võttes arvesse oma 15. juuni 2010. aasta resolutsiooni edusammude kohta aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks lähtuvalt vahekokkuvõttest ÜRO 2010. aasta septembri kõrgetasemelise kohtumise ettevalmistamisel Vastuvõetud tekstid, P7_TA-PROV(2010)0210 .
having regard to its resolution of 15 June 2010 on progress towards the achievement of the Millennium Development Goals: mid-term review in preparation of the UN high-level meeting in September 2010 Texts adopted, P7_TA(2010)0210 .
võttes arvesse 11.–12. novembril 2010 Sŏulis toimunud G20 tippkohtumist ning Saksamaa majanduskoostöö ja arengu ministeeriumi algatust, millega taotletakse rahvusvahelise koostöö tugevdamist arenguriikidega võitluses maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu ning mille kohta kasutatakse nimetust International Tax Compact (ITC – „rahvusvaheline maksukokkulepe”);
having regard to the G20 summit held in Seoul on 11-12 November 2010, and the initiative to strengthen international cooperation with developing countries to fight tax evasion and avoidance, launched by the German Ministry for Economic Cooperation and Development, referred to as the ‘International Tax Compact’ (ITC),
võttes arvesse 29. augustil 2008 Pretorias toimunud rahvusvahelise maksustamisteemalise konverentsi järeldusi;
having regard to the conclusions of the International Conference on Taxation in Pretoria on 29 August 2008,
võttes arvesse 2. ja 3. aprillil 2009 Londonis toimunud G20 tippkohtumise järeldusi;
having regard to the conclusions of the London G20 Summit of 2-3 April 2009,
võttes arvesse riigijuhtide 24. ja 25. septembril 2009 Pittsburghis toimunud G20 tippkohtumise järel tehtud avaldust ning võttes arvesse oma 8. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni selle tippkohtumise kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0028 .
having regard to the Leaders' Statement issued following the Pittsburgh G20 Summit of 24 and 25 September 2009 and its resolution of 8 October 2009 thereon Texts adopted, P7_TA(2009)0028 .
võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 tippkohtumise kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0330 .
having regard to its resolution of 24 April 2009 on the London G20 Summit of 2 April 2009 Texts adopted, P6_TA(2009)0330 .
võttes arvesse Norra valitsuskomisjoni 2009. aasta juunis avaldatud aruannet „Maksuparadiisid ja areng”;
having regard to the Norwegian Government Commission Report ‘Tax Havens and Development’ of June 2009,
võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi ( A7-0027/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on International Trade ( A7-0027/2011 ),
arvestades, et maksusüsteemi tugevdamine on arenguriikide üks peamisi ülesandeid aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;
whereas the strengthening of the tax system is one of the principal challenges faced by developing countries to achieve MDGs,
arvestades, et maksustamine võib olla usaldusväärne ja jätkusuutlik rahanduse edendamise vahend, kui on kehtestatud astmeline maksusüsteem, olemas on tõhus ja tulemuslik maksuhaldus, et edendada maksukohustuse järgimist, ning riigitulude kasutamine on läbipaistev ja vastutustundlik;
whereas taxation can be a reliable and sustainable source of development finance if there is a progressive taxation regime, an effective and efficient tax administration to promote tax compliance, and transparent and accountable use of public revenue,
arvestades, et arenguriikidel on maksutulude suurendamisega tõsiseid probleeme, mis on tingitud maksude kogumist mõjutavatest ebapiisavatest inim- ja finantsressurssidest, nõrgast haldussuutlikkusest, korruptsioonist, poliitilise süsteemi legitiimsuse puudulikkusest ning tulude ebaühtlasest jaotumisest ja viletsast maksuhaldusest;
whereas developing countries face important challenges in raising tax revenues due to insufficient human and financial resources to collect taxes, weak administrative capacity, corruption, lack of legitimacy of the political system, an uneven distribution of revenues and poor tax governance,
arvestades, et ebaseaduslike rahavoogude ja kapitali väljavoolu peamiste vormide hulka kuuluvad ebakorrektsed siirdehinnad, nn edasi-tagasi-bartertehingud (round-tripping), kahe tulu saamine samast allikast, suure sularahakoguse liigutamine ning läbipaistmatud ja ebasoodsad investeerimiskokkulepped ja salakaubavedu;
whereas the major forms of illicit financial flows and capital flight especially include: transfer mispricing between countries to attract FDI, round-tripping, double-dipping, bulk cash movements, opaque and disadvantageous investment protocols and smuggling,
arvestades, et offshore-keskused ja maksuparadiisid hõlbustavad aastas 1 triljoni USA dollari ulatuses toimuvat kapitali ebaseaduslikku väljavoolu; arvestades, et kapitali ebaseadusliku väljavoolu maht on umbes kümme korda suurem kui rahaline abi, mis arenguriikidele antakse vaesuse leevendamiseks ja majandusarengu edendamiseks;
whereas off-shore centres and tax havens facilitate an annual illicit capital flight of US$1 trillion; whereas these illicit monetary outflows are roughly ten times the amount of aid money going into developing countries for poverty alleviation and economic development,
arvestades, et maksuparadiisid, mis pakuvad salastamisreegleid, fiktiivset asukohta ja maksuvabastusi, et meelitada ligi kapitali ja tulusid, mille pealt tuleks maksta makse teistes riikides, tekitavad kahjulikku maksukonkurentsi;
whereas tax havens that offer secrecy rules and fictional domiciles combined with ‘zero tax’ regimes in order to attract capital and revenues that should have been taxed in other countries generate harmful tax competition,
arvestades, et maksukonkurents on toonud kaasa maksukoormuse ülekandumise töötajatele ja madala sissetulekuga leibkondadele ning on vaestes riikides viinud avalike teenuste kärpimiseni kahjulikul määral;
whereas tax competition has resulted in a shift of the tax burden to workers and low-income households and has forced damaging cutbacks in public services in poor countries,
arvestades, et arenguriikides esinevate maksupettuste tagajärjel läheb aastas kaduma maksutulu, mis on kümme korda suurem arenenud riikide antavast arenguabi summast;
whereas tax fraud in developing countries leads to an annual loss of tax revenue corresponding to ten times the amount of injected development aid from developed countries,
arvestades, et kodumaiste ressursside parema kaasamise võimalust mõjutavad veelgi üleilmsed tingimused, mis hõlmavad rahvusvaheliste turgude liberaliseerimist, mille käigus asendatakse tollitulud teiste kodumaiste ressurssidega; arvestades, et IMFi uuringutest ilmneb, et kui rikkad riigid on suutnud tasakaalustada põhilise sissetulekuallika – kaubandusmaksude vähenemise teistest tuluallikatest, eelkõige käibemaksust saadava tuluga, on vaeseimad riigid suutnud korvata oma kaotatud kaubandusmaksed parimal juhul 30% ulatuses Vt nt Baunsgaardi & Keeni uuringut (2005), mida tsiteeritakse IMFi 15. veebruari 2005. aasta aruandes pealkirjaga „Dealing with the Revenue Consequences of Trade Reform”, milles IMF järeldab, et paljudel väikese tuluga riikidel ja mõnel keskmise tuluga riigil on raske asendada kaubandusmaksudest saadavat tulu.
whereas the possibility of enhancing domestic resource mobilisation is further affected by the global context of liberalisation of international markets, entailing the replacement of customs revenues with other domestic resources; whereas IMF research shows that while rich countries have managed to offset the decline of trade taxes as a principal source of income with other sources of revenue, notably VAT, the poorest countries have at best replaced about 30% of lost trade taxes For instance, see study by Baunsgaard & Keen (2005), quoted in the IMF report of 15 February 2005, entitled ‘Dealing with the Revenue Consequences of Trade Reform’, in which the IMF concludes that ‘many low-income countries and some middle-income countries have had difficulty in replacing trade tax revenues’.
arvestades, et International Tax Compact'i (ITC) üksikasjalikust uurimusest ilmneb, et maksunduse ja arenguabi valdkonnas tuleb abi andjate tegevust paremini kooskõlastada;
whereas the ‘mapping survey’ led by the ITC demonstrates that further donor coordination is needed in the area of taxation and development,
arvestades, et mitteametliku sektori suur osakaal majanduses takistab kodumaiste ressursside kasutuselevõtmist;
whereas the existence of a large informal sector in the economy is holding back the mobilisation of domestic resources,
arvestades, et paljud arenguriigid on jäänud kõrvale toorainehindade buumist, kuna ei ole saanud õiglaselt osa maavarade kaevandamise õigustatud litsentsitasudest;
whereas many developing countries are missing out on the commodity boom by failing to receive a decent share of mineral royalties which are justified,
arvestades, et paljud arenguriigid ei suuda koguda isegi mitte maksu miinimummäära, mida oleks vaja avalike teenuste ja selliste rahvusvaheliste kohustuste rahastamiseks nagu vaesuse vähendamine;
whereas many developing countries do not even attain a minimum tax level which would be necessary to fund public services and international commitments like poverty reduction,
arvestades, et maksud on selline sissetulekuallikas, mis on tõenäoliselt stabiilsem ja püsivam kui abivood ning soodustab asjaomastes riikides isevastutust paremal viisil;
whereas tax provides a source of income that is potentially more stable and sustainable than aid flows and fosters the ownership of the respective countries in a better way,
arvestades, et konsolideeritud maksubaasi käsitleva aruandluse põhjal on tihti keeruline kindlaks teha maksustamisele kuuluvad äriühingud ning määrata õige maksumäär, kuna äriühingutel on keerukad struktuurid ja ei ole selge, kuidas majandustegevus nende vahel jaguneb;
whereas reporting on a consolidated basis often makes it difficult to identify companies to be taxed and to determine the right tax level due to their complex corporate structures and the distribution of economic activity between them,
arvestades, et nn röövellikud laenufondid, mille asukohaks on sageli maksuparadiisid, ostavad järjest sagedamini ära arenguriikide võlad suure hinnaalandusega ning nõuavad hiljem kohtu kaudu võla maksmist algses ulatuses (sageli koos intresside ja trahvidega), see aga piirab oluliselt arenguriikide tegevusruumi, mida neile võimaldavad täiendavad maksutulud;
whereas so-called vulture funds, often based in tax havens, increasingly buy up the debt of developing countries at a huge discount and afterwards sue for the original amount of debt (frequently with interest and penalty fees) and in doing so, restrict to a substantial degree the extent to which developing countries can act thanks to their additional tax revenues,
arvestades, et puuduvad seadused, milles oleks sätestatud nn röövellike laenufondide kasumi ülemmäär, mida need võivad teenida arenguriikidega võla mittemaksmise pärast kohut käies ning arvestades, et puuduvad reguleerivad struktuurid, millest selguks, millised on röövellikud laenufondid ning kui palju need maksid võla eest, mida enne peeti väärtusetuks;
whereas there are no laws that cap the amount of profits that a vulture fund can collect through litigating against developing countries to collect default debt and whereas there are no regulatory structures that disclose who vulture funds are and also how much they paid for this debt that was previously considered worthless,
arvestades, et paljudes arenguriikides on olemas mitmeid ettevõtte tulumaksu määrasid, mis ei sõltu üksnes tulust ja dividendidest, vaid ka ettevõtlussektoritest, see tähendab, et maksumäärade erinevused moonutavad vahendite sektoripõhist eraldamist;
whereas in many developing countries there exist multiple corporate income tax rates based not only on income and dividends, but also on business sectors, meaning that the sectoral allocation of resources is distorted by differences in tax rates,
arvestades, et maksukohustuse järgimist tuleks määratleda kui püüdu maksta õiges kohas ja õigel ajal, kusjuures „õige” tähendab seda, et tehingute majanduslik sisu vastab tuludeklaratsioonis esitatud kohale ja vormile,
whereas tax compliance should be defined as seeking to pay at the right place, at the right time, where ‘right’ means that the economic substance of the transactions undertaken coincides with the place and form in which they are reported for taxation purposes,
Maksustamise tähtsus aastatuhande arengueesmärkide saavutamise seisukohast
The importance of taxation for meeting the MDGs
nõustub komisjoni arvamusega, et tõhusad ja õiglased maksusüsteemid on olulised vaesuse vähendamise, hea valitsemistava ja riigi ülesehitamise seisukohalt;
Agrees with the Commission that efficient and fair tax systems are crucial for poverty reduction, good governance and state-building;
tervitab komisjoni algatust tugevdada arengu nimel heade maksuhaldustavade alast suutlikkust ja peab vajalikuks reguleerivat raamistikku, mis toetaks rahvusvahelist maksualast koostööd, läbipaistvust, avaliku ja erasektori arengut ja majanduskasvu;
Welcomes the Commission's initiative to strengthen the capacities of good tax governance for development and sees the need for a regulatory framework designed to support international tax cooperation, transparency, public and private sector development and economic growth;
rõhutab, et maksude suhe SKPsse on arenguriikides 10–20 %, samal ajal kui arenenud riikides on see 25–40 %; väljendab kahetsust selle üle, et abi andjad on seni andnud nii vähe maksundusega seotud abi; on sellega seoses rahul komisjoni ettepanekuga, milles nähakse ette tõhusamalt toetada arenguriike maksureformide teostamisel ja maksuametite tugevdamisel, kasutades sel eesmärgil Euroopa Arengufondi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide toetamiseks, samuti arengukoostöö rahastamisvahendit ning Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendit, ja milles nähakse ette toetada riikide järelevalveasutusi, parlamente ja valitsusväliseid jõude;
Highlights that tax-to-GDP ratios in developing countries range between 10 and 20%, as opposed to between 25 and 40% in developed countries; regrets that too little support has been given so far by donors to tax-related assistance; in this context, welcomes the Commission's proposal to provide enhanced support for assisting developing countries in tax reforms and strengthening tax administrations regarding EDF for ACP States, the Development Cooperation Instrument and the ENP and Partnership Instrument, and support for national supervisory bodies, parliaments and non-state actors;
rõhutab, et senisest enam rõhku tuleks panna haldussuutlikkuse suurendamisele arenguriikides, et nad saaksid teabevahetust tõhusalt kasutada ja oma riigi õigusaktide abil tulemuslikult võidelda maksudest kõrvalehoidmisega;
Notes that more emphasis should be placed on efforts to undertake capacity building within developing countries in order to help them make effective use of the exchange of information and effectively counter tax evasion with their own, internal, legislation;
peab murettekitavaks, et paljude vaeste riikide maksusüsteemile on endiselt iseloomulik väga kitsas maksubaas, eliidile maksuvabastuste võimaldamine, äriühingute maksupuhkused, mis annavad tugeva stiimuli maksudest kõrvalehoidmiseks, kuna maksustatavad äriühingud võivad sõlmida kasumi ümberpaigutamise eesmärgil ärisidemeid maksudest vabastatud äriühingutega, loodusvaradest saadavate suurte tulude selgitamata jätmine ning kapitali ebaseaduslik väljavool, mis seostub maksudest kõrvalehoidmisega;
Notes with concern that the tax system in many poor countries remains characterised by extremely narrow tax bases, tax exemptions for the elite, corporate tax holidays providing a strong incentive for tax avoidance, as taxed enterprises can enter into economic relationships with exempt ones to shift their profits, massive revenues from natural resources going unaccounted for, and large illicit capital flows related to massive tax evasion;
rõhutab, et maksutulu ei tule pidada välisabi alternatiiviks, vaid pigem riigitulude üheks koostisosaks, mis võimaldab antud riigi arengut;
Stresses that tax revenue must not be regarded as an alternative to foreign aid, but rather as an integral part of public revenue facilitating these countries' development;