natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mis veelgi märkimisväärsem, vastavalt OIC välisministrite 14.–16. juuni 2004. aasta Istanbuli kohtumisel vastuvõetud resolutsioonile nr 4/31-LEG kuulutas OIC tühiseks ELi resolutsiooni, mis mõistab hukka kividega surnuksloopimise ja teised nn ebainimlikud karistusviisid, mida mitmed islamimaad šariaadiseadust rakendades praktiseerivad.
More remarkably, under Resolution No 4/31-LEG adopted during the meeting of OIC Foreign Ministers held in Istanbul on 14‑16 June 2004, it denounced the EU resolution condemning stoning to death and other so-called inhuman punishments practised by a number of Islamic countries in the course of applying Sharia Law.
OIC läks veelgi kaugemale, nõudes “mõnede riiklike ja valitsusväliste organisatsioonide õigustamatu kampaania peatamist, mis “inimõiguste kaitsmise” sildi all keskendub nõudmisele kaotada šariaadi kohaselt ettenähtud ja muud karistused”.
Furthermore, the OIC went on to call for ‘a halt to the unjustified campaigns launched by some governmental and non-governmental organisations focusing on the demand to abolish the Sharia ordained punishments and other penalties under the “protection of human rights” slogan’.
Samas tunnistas Euroopa Inimõiguste Kohus 13. veebruaril 2003 šariaadi ja demokraatia vastastikku ühitamatuks (Refah Partısı (Heaolupartei) ja teised v Türgi).
In contrast, on 13 February 2003, the European Court of Human Rights declared Sharia to be mutually incompatible with democracy (in Refah Partısı ‘The Welfare Party’ and Others v Turkey ).
Selle otsusega toetas Euroopa kohus Türgi konstitutsioonikohtu vastuolulist otsust tühistada kolme parlamendiliikme mandaadid muuhulgas selle eest, et nad propageerisid Türgis šariaadiseaduse kehtestamist, kuigi mis puudutab OICi, on Türgi valitsus selle oma inimõiguspõhimõtete alusena heaks kiitnud.
In that ruling, the European Court upheld the controversial decision of the Turkish Constitutional Court to remove the mandates of three MPs for, among other things, advocating Sharia for Turkey, although, as far as the OIC is concerned, Turkey’s Government has accepted this as the basis of its human rights principles.
Kas Türgi on pärast ELi liikmekandidaadiks saamist CDRHIst ametlikult lahti öelnud?
Has Turkey, since becoming an EU applicant country, formally denounced the CDRHI?
Kui mitte, siis kas see võib ELi ühinemisläbirääkimiste käigus põhjustada takistusi seoses Kopenhaageni poliitiliste kriteeriumidega?
If not, during EU accession negotiations, will this pose any obstacle in terms of what are known as the Copenhagen political criteria?
Ja viimaks, kas Türgi kuulumine rahvusvahelisse usulise alusega organisatsiooni (OIC) võib tekitada probleeme Türgi ühinemisel ELiga?
Lastly, is Turkey’s membership of an international religion-based organisation (OIC) in any way likely to cause a problem in relation to Turkey's accession to the EU?
KIRJALIK KÜSIMUS E-3724/05
WRITTEN QUESTION E-3724/05
Komisjoni nimel vastanud Olli Rehn
Answer given by Mr Rehn on behalf of the Commission
Komisjon märgib, et Türgi põhiseaduse artiklis 2 on sätestatud, et “Türgi Vabariik on demokraatlik, ilmalik ja sotsiaalne õigusriik”.
The Commission notes that Article 2 of the Turkish Constitution stipulates that, ‘the Republic of Turkey is a democratic, secular and social state governed by the rule of law’.
Neid vabariigi põhitunnuseid ei saa muuta.
These fundamental features of the Republic cannot be amended.
Islamikonverentsi Organisatsiooni (OIC) hartaga ühinedes tegi Türgi üldise reservatsiooni, et ta rakendab harta sätteid kõnealuseid põhiseaduslikke põhimõtteid arvesse võttes.
When joining the Charter of the Organisation of Islamic Conference (OIC), Turkey made the general reservation that it would implement the provisions of the Charter within the framework of these fundamental constitutional principles.
Vastavalt sellele kokkuleppele esitab Türgi igal OIC kohtumisel OIC peasekretärile reservatsioonikirja, milles on märgitud, et “Türgi on nõus OIC otsustega, kui need on kohaldatavad kooskõlas riigi põhiseaduses sätestatud korra ja välispoliitika põhimõtetega.”
In line with this arrangement, at every meeting of the OIC, Turkey submits a reservation letter to the General Secretary of the OIC noting that, ‘Turkey accepts the decisions of the OIC to the extent that they are applicable in terms of the constitutional system and the fundamental principles of its foreign policy’.
Parlamendisaadikud osutavad lähenemisviisile, mida kasutati OIC välisministrite kohtumisel Istanbulis juunis 2004.
Such an approach was taken at the meeting of the OIC Foreign Ministers held in Istanbul in June 2004, to which the Honourable Members refer.
Komisjon avaldab arenguaruande Türgi kohta 9. novembril 2005.
The Commission will publish its progress report on Turkey on 9 November 2005.
Selles antakse hinnang olukorrale seoses inimõiguste, sealhulgas naiste õigustega.
This will provide an assessment of the situation pertaining to human rights, including women’s rights.
Läbirääkimiste raamdokumendi kohaselt hinnatakse ühinemisläbirääkimiste edu selle alusel, kuidas Türgi täidab nõuet järgida Kopenhaageni poliitilisi kriteeriume.
As indicated in the negotiating framework document, progress in the accession negotiations will be measured against the requirement for Turkey to comply with the Copenhagen political criteria.
Sellega seoses kontrollib komisjon jätkuvalt olukorda Türgis.
The Commission will continue to monitor closely the situation in Turkey in this respect.
KIRJALIK KÜSIMUS E-0367/06
WRITTEN QUESTION E-0367/06
esitajad: Marco Pannella (ALDE) , Emma Bonino (ALDE) , Charles Tannock (PPE-DE) , Tunne Kelam (PPE-DE) , Jan Wiersma (PSE) , Bart Staes (Verts/ALE) , Bronisław Geremek (ALDE) , Toomas Ilves (PSE) , Simon Coveney (PPE-DE) ja Cecilia Malmström (ALDE)
by Marco Pannella (ALDE) , Emma Bonino (ALDE) , Charles Tannock (PPE‑DE) , Tunne Kelam (PPE‑DE) , Jan Wiersma (PSE) , Bart Staes (Verts/ALE) , Bronisław Geremek (ALDE) , Toomas Ilves (PSE) , Simon Coveney (PPE‑DE) and Cecilia Malmström (ALDE)
(3. veebruar 2006)
(3 February 2006)
Teema: VVOde tegutsemisvabadus Põhja-Kaukaasias ja ELi humanitaarabi tõhusus
Subject: Freedom of action of NGOs in the Northern Caucasus and effectiveness of EU humanitarian aid
BBC World Service teatas 17. jaanuaril 2006. aastal, et Inguššia Vabariigi ülemkohus keelas kahel Euroopa valitsusvälisel organisatsioonil (Ühendkuningriigis registreeritud Centre for Peacemaking and Community Development ja Saksamaal registreeritud humanitaarabigrupp Help) tegutsemise piirkonnas, kuhu on koondunud tuhandeid Tšetšeenia põgenikke.
The BBC World Service announced on 17 January 2006 that the Supreme Court of the Republic of Ingushetia had prohibited two European non-governmental organisation (the UK-registered Centre for Peacemaking and Community Development and the German humanitarian group ‘Help’) from working in a region in which thousands of refugees from Chechnya are living.
Vene föderaalvõimud võtsid hiljuti vastu seaduse, mis annab Vene ametivõimudele ulatusliku vabaduse sekkuda VVOde (ka rahvusvaheliste) tegevusse Vene Föderatsiooni territooriumil.
The Russian federal authorities recently passed a law giving the Russian authorities extensive powers of interference in the activities of NGOs (including international organisations) throughout the Russian Federation.
Suure osa ELi Põhja-Kaukaasia piirkonna humanitaarprogrammidest viivad läbi VVOd, kelle tegevust kohalikud ametivõimud võivad takistada, nagu eespool kirjeldatud.
A significant proportion of the EU's humanitarian programmes in the Northern Caucasus region are run by NGOs whose activities may be obstructed by local authorities, as in the aforementioned cases.
Kas komisjon ei pea eespool kirjeldatud tõsiasju Vene ametivõimude vastuvõetamatuks sekkumiseks humanitaarabi tegevuse läbiviimisesse?
Does the Commission not consider the above to be an unacceptable interference by the Russian authorities in the running of humanitarian activities?
Kui jah, siis milliseid meetmeid kavatsetakse võtta, et tagada humanitaarsektori sõltumatus Põhja-Kaukaasias?
If so, what measures will it take to guarantee the independence of humanitarian organisations in the Northern Caucasus region?
Kas Venemaa uus VVOsid käsitlev õigusakt ei ohusta humanitaarabi tõhusust selles piirkonnas?
Is the effectiveness of humanitarian aid in the region not being undermined by the recent Russian legislation on NGOs?
Kui jah, siis milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta, et tagada Euroopa humanitaarabi toimetamine õigete abivajajateni kõige sobivamal, õigeaegsemal ja tõhusamal viisil?
If so, what measures will the Commission take to enable European humanitarian aid to reach its intended beneficiaries in the most appropriate, rapid and effective manner?
Komisjoni nimel vastanud pr Kroes
Answer given by Mrs Kroes on behalf of the Commission
(14. märts 2006)
(14 March 2006)
Selline sekkumine on kahetsusväärne, et mitte öelda vastuvõetamatu.
This interference is clearly unfortunate, not to say unacceptable.
Veel on liiga vara hinnata, kas valitsusväliseid organisatsioone käsitlev seadus mõjutab Põhja-Kaukaasias töötavaid valitsusväliseid humanitaarabiorganisatsioone, sest seadus jõustub alles 2006. aasta aprillis.
Yet it is too early to judge whether the NGO law itself has had an impact on humanitarian NGOs working in the North Caucasus, particularly in that it does not come into force until April 2006.
EL võib olla rahul vähemalt sellega, et tänu tema ja muu rahvusvahelise üldsuse – eelkõige Euroopa Nõukogu ja Ameerika Ühendriikide – sekkumisele, on seaduseelnõu algvariandis olnud sätted, mis võinuks rahvusvaheliste valitsusväliste humanitaarabiorganisatsioonide töö jätkamist selles piirkonnas takistada, seaduseelnõu lõppversioonist kõrvaldatud.
At the very least, the EU can be satisfied that, thanks to its interventions and those of the rest of the international community — particularly the Council of Europe and the United States, the provisions included in the original draft law, which might effectively have prevented international humanitarian NGOs from continuing their work in the region, have been removed from the final draft.
Peaaegu kõigil piirkonnas töötavatel humanitaarabiorganisatsioonidel on juba välismaise valitsusvälise organisatsiooni filiaali/esinduse staatus, mida lubatakse ka uues seaduses.
Almost all international humanitarian NGOs working in the region already have the status of branches/representative offices of a foreign-based NGO, still permitted under the new law.
Komisjon jätkab siiski olukorra hoolikat jälgimist, eriti pärast uue seaduse jõustumist.
Still, the Commission will continue to monitor the situation closely, particularly once the new law comes into effect.
EL kavatseb valitsusväliseid organisatsioone käsitleva seaduse teema tõstatada Venemaaga peetavate inimõiguste alaste konsultatsioonide järgmises voorus 3. märtsil 2006, vastavalt 19. jaanuaril 2006. aastal tehtud avaldusele.
The EU intends to raise the issue of the NGO legislation during the next round of human rights consultations with Russia on 3 March 2006, in line with the EU statement issued on 19 January 2006.
Komisjon on uurinud ka konkreetseid küsimuses käsitletud juhtumeid.
The Commission has looked into the specific cases cited in the question.
Selgub, et mõlemad organisatsioonid on praeguseks Inguššia ametivõimudega kokkuleppele jõudnud.
It appears that both organisations have now reached an accommodation with the Ingush authorities.
Tasub märkida, et humanitaarabi peadirektoraadi (ECHO) VVO partnerid on katsetanud mitmeid erinevaid lahendusi sellistele probleemidele nii Venemaal kui ka mujal, ning paljudel juhtudel eelistavad valitsusvälised organisatsioonid pidada läbirääkimisi ametivõimudega ilma komisjoni ametliku sekkumiseta.
It is worth pointing out that the NGO partners of the Humanitarian Aid Directorate-General (ECHO) often have tried and tested means of dealing with such difficulties, in Russia and elsewhere, and that in many cases, NGOs prefer to negotiate with local authorities without ‘official’ intervention by the Commission.
Komisjon on valmis sekkuma, kui organisatsioonid teatavad, et vajavad abi (näiteks kui komisjon tõstatas Põhja-Kaukaasias tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide probleemi kohtumisel Vene ametivõimudega, mis leidis aset 2005. aasta oktoobris-novembris Briti eesistumise ajal toimunud missiooni juhtkolmiku visiidi käigus).
The Commission is at hand when such organisations signal their need for assistance (such as when the Commission raised the problems of NGOs operating in the North Caucasus with the Russian authorities, on the occasion of the Heads of Mission Troika visit under the British Presidency in October/November of 2005).
Hoolimata praegustest raskustest ei kavatse komisjon vähendada oma tegevust Põhja-Kaukaasias.
The Commission does not intend to reduce its activities in the North Caucasus, despite the current difficulties.
Samal ajal rõhutab ECHO koos partneritega vajadust kiirete ja tõhusate humanitaaroperatsioonide järele Põhja-Kaukaasias.
Meanwhile, ECHO and its partners will continue to insist upon the need for speed and effectiveness in humanitarian operations in the North Caucasus.
Komisjon usub, et praegused raskused aja jooksul vähenevad.
The Commission trusts that current difficulties will subside and diminish in due time.
KIRJALIK KÜSIMUS E-0724/06
WRITTEN QUESTION E-0724/06
esitaja (d) : Charles Tannock (PPE-DE) , Rihards Pīks (PPE-DE) , Marianne Mikko (PSE) , Alfred Gomolka (PPE-DE) ja John Purvis (PPE-DE)
by Charles Tannock (PPE‑DE) , Rihards Pīks (PPE‑DE) , Marianne Mikko (PSE) , Alfred Gomolka (PPE‑DE) and John Purvis (PPE‑DE)
(24. veebruar 2006)
(24 February 2006)
Teema: Õigusriigi põhimõtete puudumine Moldovas
Subject: Deficiency of the rule of law in Moldova
Kinnise menetluse tulemusena mõistis Chişinău kohus hiljuti Moldova endise kaitseministri Valery Pasati kümneks aastaks sunnitöölaagrisse.
As a result of in camera proceedings Valery Pasat, Moldova's former Defence Minister, was recently sentenced to 10 years in a hard-labour penal camp by a court in Chisinau.
21 hävituslennuki MIG-29 müügiga seotud väärteosüüdistus ei tugine väidetavalt esmapilgul usutavatele tõenditele.
Charges of malfeasance related to the sale of 21 MIG‑29 fighter aircraft were allegedly not supported by prima facie evidence.
Lisaks sellele keeldus salatsev Moldova kohus süüaluse suhtes soodsaid tunnistusi kuulamast, eelkõige Ameerika Ühendriikide valitsuse poolt heakskiidetud andmeid, mille edastasid E.Wayne Merry ja müügi ajal ametis olnud Ameerika Ühendriikide saadik Moldovas.
Moreover, the secret dedicated Moldovan Court appears to have refused to hear evidence favourable to the accused, particularly depositions made with US Government approval by Mr E. Wayne Merry and the US Ambassador to Moldova at the time of the sale.
Nunn-Lugar programmi raames MIG-29 hävituslennukite ostmise eest vastutav Ameerika Ühendriikide ametnik hr Merry esitas 4. veebruaril 2006. aastal Financial Times'ile saadetud kirjas tõsiseid väiteid.
Mr Merry, the US official responsible for the purchase of MIG-29s under the Nunn-Lugar programme, makes serious allegations in a letter to the Financial Times of 4.2.2006.
Ta väitis oma kirjas selgesõnaliselt, et tehing oli täiesti õiglane ja konkureeriv pakkumine summas 55 miljonit USA dollarit oli fiktiivne ning et lõpliku müügiotsuse langetas Moldova president Petru Lucinschi, kelle vastu ei ole tänini süüdistusi esitatud.
He clearly states in his letter that the transaction was entirely fair, that the competing tender for USD 55 million was phantom and that the final decision to sell was made by the then Moldovan President Petru Lucinschi who has faced no charges to date.
See küsimus on eelnevalt Euroopa Komisjonile esitatud 21.6.2005 (E‑2192/05) ja 27.7.2005. aasta vastuses võttis komisjon endale kohustuse sündmuste arengut tähelepanelikult jälgida.
This matter was previously raised on 21.6.2005 in a question to the European Commission (E‑2192/05) and in the answer of 27.7.2005 an undertaking was made by the Commission to closely follow developments.
Küsimus on tõstatatud ka väliskomisjonis, kus nõukogu eriesindaja Moldovas lubas olukorda jälgida.
It has also been raised in the Foreign Affairs Committee with the Council Special Representative to Moldova who agreed to follow the case.
Siinkohal on vaja meelde tuletada, et hr Pasat töötas vahistamise ajal ettevõttes Venemaa Ühendatud Energiasüsteemid ning osales aktiivselt opositsioonilise Moldova demokraatliku erakonna tegevuses.
It is worth recalling that at the time of his arrest Mr Pasat was employed by the Russian Unified Energy Systems company and was an active figure in the opposition Democratic Moldova party.
Nimetatud kohtuasja läbiviimine ning selle sajasus viitab sellele, et Moldova valitsus tegeleb nõuetekohase kohtumenetluse nõukogude stiilis takistamisega, et ilma õigusliku läbipaistvuseta saavutada süüdimõistev poliitiline kohtuotsus.
The conduct and secrecy surrounding the case suggests that the government of Moldova has engaged in Soviet-style interference with legal due process in order to achieve a politically motivated conviction without legal transparency.
Esitatud on apellatsioonikaebus.
An appeal has been launched.
Enne Euroopa Inimõiguste Kohtusse jõudmist peab apellatsioonikaebus läbima veel kaks kõrgemat apellatsioonikohust.
However, it must pass through two higher appeal courts first in Moldova before reaching the European Court of Human Rights.
Hr Pasati advokaadid on andnud mõista, et kohtuistungeid lükatakse bürokraatlike vahendite abil edasi.
Mr Pasat's lawyers have alleged that the hearings are being delayed by bureaucratic means.
Hr Pasati kehvade vangistustingimuste tõttu võib ta enne lõpliku kohtuotsuseni jõudmist saada püsiva tervisekahjustuse.
Given the poor conditions of his imprisonment, Mr Pasat may suffer irreparable damage to his health before the final verdict is reached.
Kas nõukogu on seisukohal, et kohtuprotsess viidi läbi viisil, mis on vastuvõetav, arvestades, et Moldova kuulub Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni, Euroopa Nõukogusse ning kiitis hiljuti heaks ELi Euroopa naabruspoliitika?
Is the Council of the opinion the trial was conducted in a way acceptable for a country which is in the OSCE, Council of Europe, and has recently endorsed an ENP action plan with the EU?
Mida nõukogu soovitab õigluse tagamiseks ette võtta?
What action does the Council propose to ensure justice prevails?
KIRJALIK KÜSIMUS E-0725/06
WRITTEN QUESTION E-0725/06
21 hävituslennuki MIG-29 müügiga seotud väärteosüüdistus ei tugine väidetavalt esmapilgul usutavatele tõenditele.
Charges of malfeasance related to the sale of21 MIG-29 fighter aircraft were allegedly not supported by prima facie evidence.
Lisaks sellele keeldus salatsev Moldova kohus süüaluse suhtes soodsaid tunnistusi kuulamast, eelkõige Ameerika Ühendriikide valitsuse poolt heakskiidetud andmeid, mille edastasid E.Wayne Merry ja müügi ajal ametis olnud Ameerika Ühendriikide saadik Moldovas.
Moreover, the secret dedicated Moldovan Court appears to have refused to hear evidence favourable to the accused, particularly depositions made with US Government approval by Mr. E. Wayne Merry and the US Ambassador to Moldova at the time of the sale.
Nunn-Lugar programmi raames MIG-29 hävituslennukite ostmise eest vastutav Ameerika Ühendriikide ametnik hr Merry esitas 4. veebruaril 2006. aastal Financial Times'ile saadetud kirjas tõsiseid väiteid.
Mr Merry, the US official responsible for the purchase of MIG-29s under the Nunn-Lugar program, makes serious allegations in a letter to the Financial Times of 4.2.2006.
See küsimus on eelnevalt komisjonile esitatud 21.6.2005 (E‑2192/05) ja 27.7.2005. aasta vastuses võttis komisjon endale kohustuse sündmuste arengut tähelepanelikult jälgida.
This matter was previously raised on 21.6.2005 in a question to the Commission (E‑2192/05) and in the answer of 27.7.2005 an undertaking was made by the Commission to closely follow developments.
Kas komisjon on seisukohal, et kohtuprotsess viidi läbi viisil, mis on vastuvõetav, arvestades, et Moldova kuulub Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni, Euroopa Nõukogusse ning kiitis hiljuti heaks ELi Euroopa naabruspoliitika?
Is the Commission of the opinion the trial was conducted in a way acceptable for a country which is in the OSCE, Council of Europe, and has recently endorsed an ENP action plan with the EU?
Mida komisjon soovitab õigluse tagamiseks ette võtta?
What action does the Commission propose to ensure justice prevails?
Benita Ferreo-Waldneri poolt komisjoni nimel antud vastus
Answer given by Mrs Ferrero-Waldner on behalf of the Commission
(12. aprill 2006)
(12 April 2006)
Komisjon jagab austatud parlamendiliikmete muret kohtuasja pärast, mis algatati seoses selle juhtumiga.
The Commission shares the concern of the Honourable Members as to the legal proceedings which have been undertaken by Moldova in this case.
Komisjon on seda teemat korduvalt tõstatanud ja teeb seda ka edaspidi.
The Commission has raised the matter on several occasions and will continue to do so.
Pasati kohtuasi võeti üles novembris 2005 Moldova koostöökomitee kohtumisel.
The Pasat case was brought up in the meeting of the Cooperation Committee with Moldova in November 2005.
2006. aastal on komisjon seda kohtuasja juba kaks korda käsitlenud Moldova välisministri härra Strataniga, sh välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika eest vastutava voliniku kirjas.
In 2006, the Commission has already raised the case twice with Mr Stratan, the Foreign Minister of Moldova, including in the form of a letter from the Member of the Commission responsible for external relations and European neighbourhood policy.
Komisjon nõustub austatud parlamendiliikmetega – näib, et kohut ei peetud kooskõlas kohustustega, mida Moldova on võtnud Euroopa Nõukogu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) liikmena ning ELi partnerina Euroopa naabruspoliitika (ENP) raames.
The Commission agrees with the Honourable Members that the trial does not seem to have been conducted in accordance with the commitments undertaken by Moldova, as a member of the Council of Europe and the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE), as well as a partner of the EU within the framework of the European neighbourhood policy (ENP).
Komisjon algatusel kaalub EL praegu demarši Chisinau võimudele.
On the initiative of the Commission, the EU is presently considering a demarche to the authorities in Chisinau.
Kuna härra Pasati tervis on halb, siis on ELi välisesinduste juhid taotlenud Moldova ametiasutustelt luba külastada härra Pasatit, et muuhulgas ise veenduda, et ta saab asjakohast arstiabi.
Due to Mr Pasat’s poor health, the EU Heads of Mission have made a request to the Moldovan authorities to visit Mr Pasat to assure themselves, inter alia , that he is given the appropriate medical treatment.
Lisaks kavatseb komisjon teema tõstatada Moldova koostöönõukogu kohtumisel 11. aprillil 2006.
In addition, the Commission intends to bring up the case during the meeting of the Cooperation Council with Moldova on 11 April 2006.
Komisjon julgustab Euroopa Naabruspoliitika tegevuskava raames Moldovat astuma edasisi samme õigusriigi ja kohtusüsteemi sõltumatuse tagamiseks.
Through the ENP action plan, the Commission is encouraging Moldova to take further steps to secure the rule of law and the independence of the judiciary.
Komisjon toetab praegu koos Euroopa Nõukoguga ühisprogrammi, kus on 98 meedet õigusriigi tugevdamiseks ja inimõigustest kinnipidamise edendamiseks.
The Commission is currently supporting a joint programme with the Council of Europe with 98 activities to strengthen the rule of law and respect for human rights in Moldova.
Selles suhtes on olnud mitmeid edusamme, nt võeti 2005. aastal vastu kolm seadust, mis tugevdasid kohtute sõltumatust.
In this context, there have been several achievements such as the adoption in 2005 of three laws strengthening the independence of the judiciary.