natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on seisukohal, et EL peaks humanitaarabioperatsioonide puhul selgelt määratlema tsiviil- ja militaarosalejate rollid ja mandaadid ning tagama nendest kinnipidamise, eriti konfliktiolukordades, kus erapooletus ja sõltumatus on olulised, et tagada suurõnnetuste ohvritele turvaline juurdepääs ja humanitaarabi tõhus osutamine;
Considers that the EU should clearly define and ensure respect for the roles and mandates of the civil protection and military actors in humanitarian operations, particularly in conflict situations where impartiality and independence are crucial to guarantee safe access to disaster victims and the efficient delivery of humanitarian aid;
usub, et EL peaks toetama aktiivselt kõigi humanitaaroperatsioonidesse kaasatud osapoolte poolt kodanikukaitse ja sõjaväeliste vahendite ning Oslo suuniste kohaldamist ja tagama, et nendes sisalduvaid peamisi põhimõtteid ei nõrgendata;
Believes that the EU should commit itself to actively advocate the application of the MCDA and Oslo Guidelines by all actors involved in humanitarian operations and to ensure that the main principles contained therein are not weakened;
on seisukohal, et kooskõlas rahvusvaheliste suunistega tuleks riiklikke kodanikukaitsevahendeid kasutada keerulistes hädaolukordades vaid erandjuhtudel ning sõjalisi vahendeid ja suutlikkust tuleks humanitaarabioperatsioonide toetamiseks kasutada vaid viimase abinõuna ja mõlemal juhul tuleks tegutseda ÜRO humanitaarabiorganisatsioonide juhtimise all ja vastavalt konfliktide ennetamise põhimõttele;
Considers that, in accordance with international guidelines, recourse to State-owned civil protection assets in complex emergencies should be the exception, while military assets and capabilities in support of humanitarian operations should be used only as a 'last resort', and, in both cases, always under the guidance of UN humanitarian organisations and according to the principle of conflict sensitivity;
Suurõnnetuste ohu vähendamise ja valmisoleku edendamine
Promoting disaster risk reduction and disaster preparedness
märgib loodusõnnetuste arvu ja sageduse suurenemist ning nende laastavat mõju; tunnistab samuti loodusõnnetuste ja inimtegevuse tagajärjel toimunud suurõnnetuste eristamise suurenevat keerulisust; tunnistab, et ohtude põhjustajateks on nii inimtegevus ja planeerimise puudumine kui ka loodusõnnetused; kutsub kasutama ajalist strateegiat, et süvalaiendada Hyogo tegevusraamistikust juhinduvat suurõnnetuste ohu vähendamise strateegiat kogu ELi arengu- ja humanitaarabisse; tunnistab, et ilma suurõnnetuste ohu vähendamise strateegia süvalaiendamiseta ähvardab arengumeetmeid tahtmatult suureneva vastuvõtlikkuse oht suurõnnetustele;
Notes the growing number and frequency of natural disasters and their devastating impact; recognises as well the increasing difficulty of distinguishing natural from man-made disasters; acknowledges that risks are determined just as much by human activity and lack of planning as by natural hazards; calls for a time-bound strategy to mainstream Disaster Risk Reduction (DRR) into all EU development and humanitarian aid, guided by the HFA; recognises that without DRR mainstreaming, development interventions bear the risk of inadvertently increasing vulnerability to disasters;
märgib ulatuslikku tulevast kliimamuutuste väljakutset äärmuslike ilmastikutingimuste ja kahanevate loodusressursside näol, mis mõjutab tõsiselt ohutust ja arengut, ulatudes vaeste suurenevast vastuvõtlikkusest vägivaldsete konfliktideni vähenevate loodusressursside tõttu ja ulatuslike rändevoogudeni; rõhutab kliimamuutustega kaasnevaid ohte vaesuse vähendamisele ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ning nõuab, et suurõnnetuste ohu vähendamise strateegia ja kohandamismeetmed integreeritaks vaesuse vähendamise strateegiatesse (vaesuse vähendamise strateegilised dokumendid); rõhutab, et tõhususe saavutamise nimel peavad suurõnnetuste ohu vähendamise meetmed, mille eesmärk on vähendada haavatavuse põhjuseid, kattuma märkimisväärselt kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega;
Notes the immense future challenge of climate change, in the form of extreme weather conditions and dwindling natural resources, with serious security and development implications, ranging from increased vulnerability of the poor, violent conflicts over diminishing natural resources, as well as large-scale migration flows; underlines the threats imposed by climate change to poverty reduction and the attainment of the Millennium Development Goals and calls for the integration of DRR and adaptation measures into poverty reduction strategies (PRSPs or Poverty Reduction Strategy Papers); emphasises that in order to be effective, DRR interventions aimed at reducing the causes of vulnerability must have significant overlaps with climate change mitigation and adaptation;
rõhutab, et Hyogo tegevusraamistikul põhinevad suurõnnetuste ohu vähendamise strateegiad peaksid toetama kohalike kogukondade ja asutuste tegevust pikaajalise suurõnnetustele vastuvõtlikkuse vähendamise lähenemisviisi puhul, nagu on soovitatav humanitaarabi peadirektoraadi suurõnnetusteks valmisoleku osakonna (DIPECHO) rahastamismehhanismi ja suurõnnetusteks valmisoleku programmi kogemuse põhjal;
Stresses that DRR strategies, based on the HFA, should support action by local communities and authorities in a long-term approach to reducing vulnerability to disasters, as suggested by the experience of the funding mechanism and disaster preparedness programme of DG-ECHO (DIPECHO);
kutsub ELi eraldama humanitaarabi eelarvesse suurõnnetuste ohu vähendamiseks vähemalt 10 % täiendavast uuest toetusest ning suurendama märkimisväärselt suurõnnetuste ohu vähendamise ressursse arenguabi eelarves; rõhutab vajadust muuta keskmises ja pikas perspektiivis rahvusvahelise humanitaarabi lähenemisviisi suurõnnetuste ohu vähendamise märgatavaks tugevdamiseks;
Calls on the EU to allocate at least 10 per cent of additional new funding to humanitarian assistance budgets for reducing disaster risks and to significantly increase resources for DRR within development aid budgets; insists on the need to change in the medium and long term the approach of international humanitarian aid to a marked reinforcement of DRR;
Seose tugevdamine teiste abivahenditega
Reinforcing the link to other aid instruments
nõuab, et EL töötaks koostöös rahvusvaheliste humanitaarabi osutajatega välja suunised, mille eesmärk on tugevdada seost hädaabi, taastamise ja arengukoostöö vahel, et vältida võimalikke lünki hädaabi osutamise ning taastamis- ja arengukoostöö etappide vahel, lähtudes headest tavadest ja saadud kogemustest; on seisukohal, et EL peaks kõnealuse lähenemisviisi puhul toetuma "kahju mittetekitamise" ja "parema taastamise" kümnele põhimõttele; rõhutab eesmärki täita tühimik humanitaarabi ja arenguabi vahel, kasutades paremini mitmesuguseid ELi rahastamisvahendeid;
Calls on the EU, in collaboration with the international humanitarian actors, to develop guidelines aimed at reinforcing the link between emergency relief, rehabilitation and development (LRRD), in order to avoid potential gaps between the emergency relief response and the rehabilitation and development phases, taking as a basis best practice and lessons learnt; considers that the EU should base this approach on the 'do no harm' principles and the 10 'build back better' principles; stresses the objective of filling the gap between humanitarian aid and development assistance by making best use of the full range of EU funding instruments;
tunnistab lisaks, et nii arenguabi- kui ka humanitaartöötajate hulgas puuduvad teadmised ning teadlikkus humanitaar- ja arenguabi seoste kohta; kutsub ELi üles seadma kõnealuses valdkonnas prioriteediks töötajate koolitusprogrammid;
Recognises further that knowledge and awareness of the links between humanitarian aid and development is lacking both among development workers and among humanitarian aid staff; calls on the EU to prioritise staff training programmes in this area;
rõhutab vajadust selgitada suhteid meetmete vahel, mida komisjon toetab stabiilsusvahendiga kriiside ennetamise, kriisijuhtimise ja kriisidest väljumise (näiteks desarmeerimine, demobilisatsioon, demineerimine, ümberasunud/põgenenud elanike reintegreerimine jne) puhul, ning nendega kaasnevate meetmete vahel, mida rakendab humanitaarabi peadirektoraat vastavalt oma mandaadile ja humanitaarpõhimõtetele;
Stresses the need to clarify the relations between activities supported by the Commission via the stability instrument for crisis prevention, management and resolution (such as disarmament, demobilisation, mine clearance, reintegration of displaced populations/refugees, etc.), and the concomitant activities carried out by DG ECHO in line with its mandate and with humanitarian principles;
ELi humanitaarabi konsensuse rakendamine
Implementation of the Consensus on Humanitarian Aid
kutsub lisama humanitaarabi konsensusse ulatuslikke ja konkreetseid tegevuskavu selle rakendamiseks, kaasa arvatud tähtajad suuremate projektide ja algatuste jaoks, mis on järgmise viie aasta jooksul kohustuslikud kõigile ELi doonoritele;
Calls for the inclusion in the Consensus of a broad and concrete road map for its implementation, including timelines for major projects and initiatives to be undertaken by all EU donors over the next five years;
nõuab, et korrapäraselt hinnataks humanitaarabi konsensuse rakendamist ja edusamme, kaasates Euroopa Parlamendi täielikult ja teiste institutsioonidega võrdsel määral kõnealusesse tegevusse; nõuab, et kõnealuses valdkonnas loodaks asjakohane institutsioonidevaheline struktuur ja struktureeritud dialoog Euroopa Parlamendiga;
Calls for a regular assessment of the implementation and progress of the Consensus, involving Parliament fully and on an equal footing with the other institutions in this exercise; calls for the establishment of an appropriate interinstitutional structure and a structured dialogue with Parliament in this area;
Euroopa Parlamendi 14. novembri 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega luuakse mullakaitse raamistik ja muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ ( KOM(2006)0232 – C6-0307/2006 – 2006/0086(COD) )
European Parliament legislative resolution of 14 November 2007 on the proposal for a directive of the European Parliament and of the Council establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC ( COM(2006)0232 – C6-0307/2006 – 2006/0086(COD) )
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2006)0232 );
having regard to the Commission proposal to the European Parliament and the Council ( COM(2006)0232 ),
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon Euroopa Parlamendile ettepaneku esitas ( C6-0307/2006 );
having regard to Article 251(2) and Article 175(1) of the EC Treaty, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C6-0307/2006 ),
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi ( A6-0410/2007 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Agriculture and Rural Development and the Committee on Legal Affairs ( A6-0410/2007 ),
võttes arvesse komisjoni ettepanekut║,
Having regard to the proposal from the Commission
Euroopa Parlamendi 14. novembri 2007. aasta seisukoht.
Position of the European Parliament of 14 November 2007.
Muld on olemuselt taastumatu loodusvara, kuna selle degradeerumine võib toimuda kiiresti, samas kui moodustumis- ja regenereerimisprotsessid on äärmiselt aeglased.
Soil is essentially a non-renewable resource in that the degradation rates can be rapid whereas the formation and regeneration processes are extremely slow.
Muld on väga dünaamiline süsteem, millel on palju funktsioone ja mille talitlus on inimtegevuse ja ökosüsteemide püsimajäämise seisukohalt ülioluline.
It is a very dynamic system which performs many functions and delivers services vital to human activities and to the survival of ecosystems.
Kõnealused funktsioonid on biomassi tootmine, toitainete ja vee talletamine, filtrimine ja muundamine ning suure bioloogilise mitmekesisuse kogumi säilitamine; muld on aluseks enamikule inimtegevustest, on tooraineallikas, süsiniku varude säilitaja ning geoloogilise ja arheoloogilise pärandi säilitaja.
These functions are biomass production, storing, filtering and transforming nutrients and water, hosting the biodiversity pool, acting as a platform for most human activities, providing raw materials, acting as a carbon pool and storing the geological and archeological heritage.
Mulla degradeerumine ja melioratsioon mõjutavad oluliselt teisi ühenduse huvi valdkondi nagu pinnavee ja põhjavee
Soil degradation or soil improvements have a major impact on other areas of Community interest, such as surface water and groundwater
, inimeste tervis
, human health
, looduse ja bioloogilise mitmekesisuse
, climate change,
kahjustamine või
degradation or
kaitse ning toiduohutus.
protection of nature and biodiversity, and food safety.
Muld on kõigile vajalik loodusvara, mis on kasvava keskkonnasurve all ning mida peab eraldi kaitsma degradeerumise eest.
Soil is a natural resource of common interest which is under increasing environmental pressure and is to be protected from degradation in its own right.
sisaldab eesmärki kaitsta loodusvarasid ja edendada mulla säästvat kasutamist.
includes the objective of protecting natural resources and promoting a sustainable use of soil.
on määratletud
identifies the main
Need on erosioon, orgaanilise ainese kadu, saastumine, sooldumine, tihenemine, mulla bioloogilise mitmekesisuse kadu, pinnase katmine,
These are erosion, organic matter decline, contamination, salinisation, compaction, soil biodiversity loss, sealing,
, maalihked ja üleujutused. ▐
landslides and flooding. ▐
Mullad on ühenduses väga erinevad ning nende struktuuris, füüsikalises, keemilises ja bioloogilises olekus on suuri erinevusi nii üksiku profiili piires kui ka eri mullaliikide vahel.
Soil variability is very high in the Community and enormous differences exist in its structural, physical, chemical and biological state both within individual profiles and between soils.
aitavad juba kaasa mullakaitsele ning täiendavad kõnealust raamistikku
is already contributing to soil protection and can complement this framework
, millega kehtestatakse ühised põhimõtted ja eesmärgid mulla kaitsmiseks ja säästlikuks kasutamiseks ühenduses.
, providing for common principles and objectives aiming at protection and sustainable use of soil in the Community.
Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada
The aim of this Directive is to ensure the protection of soil, based on
mullakaitse, mille aluseks on ühised eesmärgid ja kinnipidamine olemasolevatest siseriiklikest ja ühenduse õigusaktidest, et kasutada mulda säästlikult, tagamaks nii praeguste kui tulevaste põlvkondade ökoloogiliste, majanduslike ja sotsiaalsete vajaduste rahuldamise.
common objectives and respecting the existing national and Community legislation, in order to use the soil in a sustainable manner so that both current and future generations can satisfy their ecological, economic and social needs.
mulla degradeerumine võib tõsiselt mõjutada loodust, vett
soil degradation can have severe impacts
ja inimeste tervist ning kuna vaatamata ühenduse kehtivatele õigusaktidele mulla degradeerumine tõenäoliselt suureneb, on vaja direktiivi, mis võimaldab mulla kaitset kõigis liikmesriikides
and since, despite existing Community legislation, soil degradation is likely to increase, there is a need for a directive that enables the protection of soil in all Member States
asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtet.
in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty.
Kuna poliitika mõnes valdkonnas võib mulla degradeerumist kas süvendada või leevendada, on mullakaitse aspektid vaja paremini lõimida kõnealuste valdkondade poliitikasse.
As some sectoral policies may either exacerbate or mitigate soil degradation processes, further integration of soil protection aspects into such policies is necessary.
Käesolevas direktiivis tuleb sätestada, et liikmesriik uurib ja hindab, kuidas kõnealune poliitika mõjutab mulla degradeerumise vältimist ja mulla funktsioonide kaitsmist.
This Directive should make provision for Member States to identify and assess the impact of these policies on the prevention of soil degradation processes and the protection of soil functions.
Põllumajandus on alati aidanud säilitada mulla koostist ja selle omadusi ning on asendamatu vahend, et säilitada mulla orgaanilist kvaliteeti, kaitsta huumuskihti ning vältida kõrbestumist.
Agriculture has always contributed positively to maintaining the structure of soil and its characteristics, and is an indispensable mechanism for conserving the organic quality of the soil and for helping to preserve the vegetal layer and avoid desertification.
Ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise vahekokkuvõttega tuleks kehtestada eesmärgid mulla viljakuse, orgaanilise ainese sisalduse ja süsiniku sidumisvõime säilitamiseks ja parandamiseks.
The mid-term review of the common agricultural policy should establish target measures for maintaining and improving soil fertility, organic matter content and carbon sequestration capacity.
Et vältida kattumist kehtivate põllumajandus- ja keskkonnaalaste õigusaktidega ning arvestades subsidiaarsuse põhimõtet seoses keskkonnanõuete rakendamisega, peaks igal liikmesriigil olema võimalik otsustada keskkonnanõuete rakendamise üle, võttes arvesse oma kliimat, põllumajandust ja mulla omadusi.
In order to avoid any overlap with existing agricultural and environmental legislation, and given the subsidiarity principle related to the implementation of ecoconditionality, each Member State should be able to decide to implement ecoconditionality taking into account its own climate, agriculture and soil characteristics.
Vastupidiselt õhule ja veele on muld ühenduses peamiselt eraomandis.
In contrast to air and water, soil is mainly privately owned in the Community.
Mulla viljakus on elu aluseks.
Fertility of the soil is the basis of life.
▐Pinnase katmine
Sealing is
Seetõttu on mulda vaja kasutada säästlikumalt
This calls for a more sustainable use of soil.
pinnase katmise piiramiseks on
Appropriate measures are
vaja sisse viia kohased meetmed.
needed to limit soil sealing
Liikmesriigid peaksid looma soodustused tööstuspiirkondade ja linnaruumi arenguks kohtades, mida juba kasutatakse tööstuslikel või linnaarengu eesmärkidel, ning piirama rohealade kasutamist.
Member States should establish incentives for industrial and urban spatial development to occur on sites already used for industrial and urban purposes, and should limit the use of greenfield sites.
Liikmesriigid peaksid samuti tagama, et maakasutuse planeerimise reguleerivad raamistikud soodustaksid tervendamist, ning peaksid kaaluma kiirmenetluste kehtestamist planeerimislubade andmiseks tervendamise eesmärgil.
Member States should also ensure that regulatory frameworks for land use planning are favourable to rehabilitation and should consider establishing fast-track planning authorisation procedures for remediation.
pinnase katmise puhul
in such circumstances,
peaksid liikmesriigid
Member States should
ja tagama, et pinnase katmine ei põhjustaks kahjulikku keskkonnamõju, mis kaaluks üle kasu
and that it does not cause adverse environmental effects that would outweigh the benefits
Mulla hapestumine on ühenduse teatavates osades oluline probleem, mida tuleb käsitleda.
Soil acidification is an important problem in certain parts of the Community, which needs to be addressed.
Seetõttu peavad liikmesriigid kohaste meetmete abil tagama, et väärad maakasutustavad ei põhjustaks mulla pH väärtuse vähenemist.
It is therefore necessary for Member States to take appropriate measures to ensure that inappropriate land use practices do not cause soil pH to decrease.
Sihipärane ja tõhus mullakaitsepoliitika
A targeted and efficient soil protection policy
vajab ühiseid mullakaitsealaseid eesmärke.
requires common soil protection objectives.
Samal ajal peab liikmesriikidel ning piirkondlikel ja kohalikel asutustel olema siiski võimalus võtta meetmeid asjakohasel tasandil ja ulatuses ning kindlaks teha prioriteetsed alad, lähtudes teaduslikest andmetest kohalike muldade omaduste, mulla degradeerumisprotsesside ning keskkondlike, majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste kohta.
At the same time, however, Member States and regional and local authorities need to be able to take measures at the appropriate level and scale, and to identify priority areas based on scientific knowledge about the local soil characteristics, soil degradation processes and the environmental, economic and social circumstances.
ja heade tavade juhendites
and codes of good practice
ja rahastamisega
and funding
või rahvusvaheliste lepingutega.
or international agreements.
Käesolev direktiiv peaks kaasa aitama ▐kõrbestumise ja ▐bioloogilise mitmekesisuse
This Directive should contribute to halting desertification
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli
, the Framework Convention on Climate Change and the Kyoto Protocol
Kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 174 sätestatud ennetuspõhimõttega peaks käesolev direktiiv aitama vältida ja vähendada ohtlike ainete sattumist mulda, hoida ära mulla saastumist ja säilitada mulla funktsioone.
In compliance with the prevention principle as laid down in Article 174 of the EC Treaty, this Directive should contribute to the prevention and reduction of the introduction of dangerous substances into soil to avoid soil contamination and to preserve soil functions.
Varasem industrialiseerimine ja halb või väär juhtimine on jätnud ühendusele päranduseks sadu tuhandeid saastatud alasid, seepärast on vaja ühist strateegiat mulla pikaajalise saastamise tagajärgede kõrvaldamiseks, et vältida või leevendada kahjulikku toimet inimeste tervisele ja keskkonnale.
Earlier industrialisation and poor or inappropriate management practices have left a legacy of hundreds of thousands of contaminated sites in the Community which call for a common strategy to manage historical contamination of soil in order to prevent and mitigate harmful effects on human health and the environment.
Mullasaastest inimeste tervisele ja keskkonnale tuleneva ohu vältimiseks ja piiramiseks
In order to successfully prevent and limit risk to human health and the environment stemming from soil contamination,
tuleb prioriteetseks pidada nende alade kindlakstegemist ja tervendamist
priority needs to be given to the identification and remediation of
Kõnealuse menetluse puhul tuleks vältida kattumist kehtivate riiklike ja ühenduse õigusaktidega ning täiendavaid nõudeid tuleks lisada üksnes juhul, kui kehtivad õigusaktid on liikmesriigi hinnangute kohaselt ebapiisavad.
This process should prevent any overlap with existing national and Community legislation and should only add additional requirements if the current legislation is insufficient according to the assessment of the Member State.
Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.
This Directive respects the fundamental rights and observes the principles recognised in particular by the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Eriti püütakse direktiiviga toetada kõrgetasemelise keskkonnakaitse lõimimist ühenduse poliitikasse kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 37 sätestatud säästva arengu põhimõttega.
In particular, this seeks to promote the integration into Community policies of a high level of environmental protection in accordance with the principle of sustainable development as laid down in Article 37 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
direktiivi eesmärk on kehtestada
this Directive