natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et lisaks liikmesriikide maksetele rahastab EL traditsiooniliselt umbes 10 % maailma arengukoostööst; arvestades, et seda kinnitab praegune EÜ vahenditest antav toetus (umbes 1,8 miljardit eurot: 1 miljard rahastamisvahendiga kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades ja ülejäänud praegu olemasolevate arengu- ja humanitaarabi vahendite kaudu);
whereas, in addition to Member States' contributions, the EU traditionally finances around 10 % of worldwide development cooperation; whereas this is confirmed by the current contribution through EC instruments (around EUR 1.8 billion: EUR 1 billion through the new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries and the rest through currently available development and humanitarian aid instruments),
arvestades, et loodusvarade liigse koormamise ohu taustal suureneb üleilmne toiduvajadus 2050. aastaks hinnanguliselt kaks korda ja toiduainete tootmist maailmas peab suurendama;
whereas, against a background of pressure on natural resources, global food demand is expected to double by 2050 and global food-production will need to increase,
arvestades, et FAO andmetel piisab 30 miljardi euro suuruse summa investeerimisest aastas, et tagada 2050. aastaks 9 miljardi elanikuni küündiva rahvastiku toiduainetega kindlustatus;
whereas, according to the FAO, an investment of EUR 30 billion per year would be enough to ensure the food security of a world population which will have reached 9 billion by 2050,
arvestades, et praegused rahvusvahelised ja piirkondlikud kokkulepped ei ole osutunud piisavaks turu varustamise ja kaubanduse reguleerimisel ning arvestades, et hiljutine toiduainete kiire hinnatõus peaks äratama kogu maailma valitsustes arusaamise, et põllumajandustoodangut ei saa pidada enesestmõistetavaks,
whereas present international and regional agreements have proved incapable of normalising market supply and trade; whereas the recent surge in food prices should be a wake-up call for governments throughout the world that agricultural production is not to be taken for granted,
kinnitab, et toiduainetega kindlustatus maailmas on EL-i jaoks kõige kiireloomulisem küsimus ning et see nõuab viivitamatuid ja jätkuvaid meetmeid, et tagada toiduainetega kindlustatus ELi kodanikele ja ülemaailmsel tasandil; on arvamusel, et oluline on tunnistada kogu maailma põllumajanduse ja toidukultuuride väärtust; rõhutab, et toit peaks olema tarbijatele kättesaadav taskukohase hinnaga, kuid et samal ajal tuleb tagada mõistlik elatustase põllumajandustootjatele;
Affirms that global food security is a question of the utmost urgency for the EU and calls for immediate and continual action to ensure food security for EU citizens and at global level; considers it important to recognise the value of all the world's farming and food cultures; stresses that food should be available at reasonable prices for consumers, while at the same time a fair standard of living for farmers should be ensured;
rõhutab ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kui toiduainetega kindlustatuse tagamise vahendi tähtsust ELis; on arvamusel, et ÜPP on alates selle kehtestamisest 1962. aastal taganud ELi kodanikele toiduainetega varustatuse, kaitstes ja edendades lisaks maakeskkonda, ning et ELi toidutootmise standardid on maailma kõrgeimad; rõhutab, et ühenduse põllumajandusele tuleb tagada sama roll ka tulevikus;
Stresses the importance of the CAP as the means to secure food production in the EU; believes that the CAP has provided EU citizens with a secure food supply since its inception in 1962, in addition to protection and enhancement of the rural environment and EU food production standards that are the highest in the world; stresses the need for Community agriculture to continue to play that role in the future;
täheldab siiski, et viimase 25 aasta jooksul on põllumajandustoodang ELis ÜPP paljude reformide tagajärjel vähenenud ning rõhuasetus on nihkunud kvantiteedilt turupõhisele kvaliteetsele toodangule; on seisukohal, et ELi tootjad on selle poliitikanihke tõttu kaotanud potentsiaalseid turuvõimalusi ning et see on põhjustanud suurenenud sõltuvust väljastpoolt ELi imporditud toiduainetest, mis on toodetud väga erinevate tootmisstandardite alusel, ning see on ELi põllumajandustooted asetanud ebavõrdsetesse konkurentsitingimustesse;
Notes, however, that over the past 25 years the result of the many CAP reforms has been a reduction in agricultural output in the EU, with a shift in emphasis from quantity to market-led, quality production; believes that this policy shift has resulted in a loss of potential market opportunities for EU producers and has lead to an increased reliance on imported food from outside the EU, produced to very different production standards, thereby exposing EU agricultural products to unequal terms of competition;
märgib, et enne hiljutist toiduhindade tõusu oli maailmas üle 860 miljoni inimese alaliselt näljas; märgib, et Maailmapanga prognoosi järgi võib toiduainete kiire hinnatõus tõugata sügavamasse vaesusse veel 100 miljonit inimest;
Points out that, prior to the most recent hike in food prices, over 860 million people globally experienced chronic hunger; notes that the World Bank predicts that the surge in food prices could push an additional 100 million people into deeper poverty;
on nõus FAO seisukohaga, et tõusvad toiduhinnad mõjutavad kõige rängemalt kõiki toiduaineid importivaid riike ning et paljud nendest riikidest on maailma kõige vähem arenenud riigid; kinnitab asjaolu, et vaesus ja sõltuvus toidu impordist on peamised toidupuuduse põhjused; tunneb muret selle pärast, et ainult väike osa maailma toidutoodangust müüakse tegelikult rahvusvahelistel turgudel ning üha sagedamini on see pärit vähestest eksportivatest riikidest;
Recognises the FAO view that net food-importing countries are hardest hit by rising food prices and that many of these countries are the world's least developed; reaffirms the fact that poverty and dependence on food imports are leading causes of food insecurity; is mindful of the fact that only a small percentage of global food production is actually traded on the international markets, increasingly from a small number of exporting countries;
märgib, et põhiteraviljade saak oli 2007. ja 2008. aastal hea; märgib, et toiduainepuuduse 2007. aasta probleem oli põhjustatud pakkumise vähenemisest ja põhitoorainete hinnatõusust; tunneb sügavat muret maailma väikeste toiduvarude pärast, millest praegu jätkuks teravilja kogu maailma toitmiseks vaid 40 päevaks;
Notes that harvests for staple cereals for 2007 and 2008 have been good; notes that the immediate problem of food insecurity in 2007 was due to the fall in supply and the increase in basic commodity prices; is deeply concerned by the low levels of global food stocks which, at present, provide only enough grain for the entire world for less than 40 days;
rõhutab, et jõupingutused elanike põhivajaduste rahuldamisel, eeskätt toiduainete ja vee osas, võib sageli olla oluline konfliktiallikas; juhib tähelepanu asjaolule, et maailma elanikearvu kasv 3 miljardi inimese võrra aastaks 2050 suurendab pingeid maailma kõigis piirkondades; nõuab seetõttu, et kõnealust geostrateegilist aspekti võetaks edaspidi arvesse põllumajanduspoliitikate väljatöötamisel;
Stresses that efforts to meet people's basic needs, in particular as regards food and water, is often a source of conflict; notes that the growth in the world's population, which is expected to have risen by 3 billion by 2050, will exacerbate such tensions in all regions of the world; calls, accordingly, for this geo-strategic factor to be taken into account in the future formulation of agricultural policies;
märgib murega põllumajandussisendite kiiret hinnatõusu (väetiste, seemnete jms hinnatõus), mis väljendub suuremates kulutustes, mida ei ole kõikidele põllumajandustootjatele (eelkõige loomakasvatussektoris) kompenseeritud võrdselt ja mis on märkimisväärselt kahandanud põllumajandustootjate tulu võimalikku tõusu seoses kõrgemate tooraine- ja toiduhindadega, mistõttu võib kaduda stiimul tootmist suurendada; on mures, et sisendihindade järsk tõus võib põhjustada nende vähesemat kasutamist ja potentsiaalselt tootmise vähenemist, mis üksnes suurendab toidukriisi ELs ja maailmas;
Notes with concern the escalating costs of farm inputs (price-increases in fertilisers, seeds etc.) which have translated into a rise in costs for which farmers (particularly in the livestock sector) have not all been equally compensated and which significantly eroded any potential increase in farm incomes arising from the higher commodity and food prices, thus eroding the stimulus to increase production; is concerned that dramatic increases in input prices could result in less usage and potentially reduced output which will exacerbate the food crisis in the EU and in the world;
märgib, et sel hooajal on hinnad tooraineturgudel järsult langenud, mis on tekitanud muresid tootjatele ja vähendanud põllumajandustootjate kindlustunnet;
Notes that commodity markets have seen a sharp fall in prices in the current season, leading to producer concerns and eroding confidence among farmers;
rõhutab toiduainete hinnatõusu käsitleva põhjaliku analüüsi olulisust, võttes arvesse energiahindade tõusu lõpptarbijale, äärmuslikumaks muutuvaid ilmastikunähtusi ja maailma rahvastiku kasvust tingitud energianõudluse suurenemist, ning palub komisjonil täiendavalt uurida kõrgete toiduainete hindade ja energiahindade tõusu vahelisi võimalikke seoseid, eriti kütusehinna osas; rõhutab täiendavalt, et tuleb astuda samme vähendamaks energia tõhusama kasutamise ja energiat säästvate maaviljelussüsteemide väljatöötamise abil põllumajanduse sõltuvust fossiilsetest energiaallikatest;
Stresses the importance of a comprehensive analysis of rising food prices, taking into account rising energy prices for end consumers, stronger weather phenomena and increased demand for energy owing to the increased global population, and calls on the Commission to investigate further the possible link between high food prices and rising energy prices, in particular for fuel; further stresses that steps must be taken to reduce the dependence of agriculture on fossil energy sources by using energy more efficiently and developing energy-saving systems of cultivation;
nõuab poliitilisi vahendeid, mille eesmärk on hoida ära selliseid äkilisi ja hävitavaid hinnakõikumisi ning mis võtaksid arvesse vajadust tagada tootjatele mõistlik elatustase; on veendunud, et põllumajanduse otsetoetuste süsteem annab põllumajandustootjatele võimaluse muuta tootmist vastavalt turu vajadustele, kuid võib olla ebapiisav järskude turuhinna kõikumistega toimetulekuks;
Calls for policy instruments aimed at averting such dramatic and damaging price fluctuations, and which are conscious of the need to provide a fair standard of living for producers; believes that the system of Single Farm Payment provides the opportunity for farmers to switch production according to market needs but may be insufficient to cope with dramatic market-price fluctuations;
juhib tähelepanu pikemaajaliste struktuursete põhjuste rollile hiljutises põllumajandustoodete hinnatõusus, mille hulka kuuluvad pidevalt suurenev üleilmne nõudlus ja pidev investeeringute vähendamine tootvasse põllumajandusse; märgib, et nende tegurite hulgas on maailma põllumajandustoodangule (põllumajandusliku tootmise ja toiduainete jaotamise kulude tõusu tõttu) ja toidukriiside esinemisele vaesemates riikides (toiduainete riigisisese transpordi kulude tõttu) olnud oluline mõju energiahinna, eelkõige naftahinna tõusul;
Draws attention to the longer term structural causes at play in the recent price increase of agricultural commodities, including steadily increasing global demand and sustained reductions in investment in production agriculture; notes that, among these factors, the increase in the price of energy, and in particular in the oil price, has had a major impact on global agricultural production (due to increasing farm-production and food-distribution costs) and on the occurrence of food crises in the poorer countries (due to food transport costs within these countries);
märgib, et 2007. aastal kasutati biokütusteks 2 % ELi teraviljatoodangust, kusjuures samal aastal kasutati etanooli tootmiseks 25 % Ameerika Ühendriikide maisitoodangust; kutsub üles andma sellele suundumusele ja selle mõjule toiduainete hinnale üldhinnangut ning poliitikat üleilmselt kooskõlastama tagamaks, et surve taastuvenergia tootmisele ei seaks ohtu toiduainetega varustatust; kutsub samuti üles lisama rahvusvahelistesse ja piirkondlikesse kokkulepetesse kohustused, mille kohaselt biokütustele eraldatavad toetused ei ohustaks toiduainetega kindlustatust maailmas ning mis oleksid kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega, et mitte põhjustada konkurentsimoonutusi kaubanduspartnerite seas; palub siiski, et EL edendaks otsusekindlalt teise põlvkonna biokütuseid;
Notes that 2 % of EU cereal production was diverted to biofuels in 2007, compared with 25 % of US maize production going to ethanol production in that year; calls for a global assessment of this trend and the impact on food prices and for policy coordination at global level to ensure that food supply is not jeopardised by the push for renewable energy production; calls also for the inclusion in international and regional agreements of commitments that the subsidies granted for biofuel production will not jeopardise world food security and will be consistent with applicable rules so as not to affect competition between trading partners; calls, nevertheless, for firm commitment from the EU in promoting second generation biofuels;
rõhutab vajadust saavutada tasakaal ühest küljest biokütuste ja bioenergia tootmise ning teisest küljest kogu maailmas vajaminevate toiduvarude osas; märgib, et biokütuste ja bioenergia suurenenud tootmisel võib olla positiivne mõju põllumajandus- ja toiduainesektorile, mida mõjutab praegu negatiivselt töötlevas tööstuses vajaminevate toormete, nagu väetiste, kütuse jne kõrge hind; leiab, et taastuvate energiaallikate arendamine on seetõttu elujõuline majanduslik ja sotsiaalne alternatiiv maapiirkondade arendamiseks ning on samas säästev lähenemine keskkonnakaitsele, eelkõige siis, kui võetakse arvesse EL taastuvenergia alaseid eesmärke 2020. aastaks; märgib samas, et tuleb siiski võtta meetmeid, et tõrjuda negatiivset mõju, mida energiakultuuride suurenenud tootmine võib avaldada bioloogilisele mitmekesisusele, toiduainete hindadele ja maakasutusviisidele;
Emphasises the need to strike a balance between the production of biofuels and bio-energy on the one hand, and the requisite global food reserves on the other; notes that the increase in biofuel and bio-energy production can have a positive impact on the agri-foods sector, which is currently feeling the effects of the high prices of raw materials necessary to the processing industry, such as fertilisers and diesel oil, etc.; considers that the development of renewable energy sources is therefore a viable economic and social development alternative for rural areas and one that simultaneously offers a sustainable approach to environmental protection, especially if one factors in the EU's 2020 targets for renewable energy; points out, at the same time, however, that measures need to be taken to ward off the adverse effects that the increase in the production of energy crops may have on biodiversity, food prices and land-use patterns;
märgib, et EL on maa tootmisest kõrvalejätmise kaotamisega aidanud märkimisväärselt kaasa põllumajandussaaduste varude suurendamisele;
Notes that the EU has made a considerable contribution to increasing the supply of agricultural commodities by abolishing its set-aside scheme;
juhib tähelepanu tarbijate kiiresti muutuvatele söömisharjumustele, eeskätt kiiresti areneva majandusega riikides, kus on toimunud nihe suurema liha- ja valgutarbimise suunas, milleks on vaja rohkem teravilja; märgib ka tervitatavat reaalsissetuleku kasvu sellistes riikides nagu Hiina ja India, mille nõudlus põllumajandustoodete ja töödeldud toidu järele jääb ka edaspidi suureks;
Draws attention to rapidly changing consumer eating habits, particularly in emerging countries with a shift towards more meat and protein consumption requiring more grain; notes also the welcome increase in real income in countries such as China and India, which will continue to drive the demand for agricultural goods and processed foods;
on veendunud, et on vaja järelevalvet turu kasvava kontsentratsiooni üle toiduainete jaekaubanduses, et ei tekiks monopole, sest suurte jaekaupmeeste tegevus ei pruugi alati lähtuda tootjate, töötlejate või tarbijate huvidest;
Believes that increasing market concentration in the food retail sector needs to be monitored to prevent the development of monopoly situations, as the activities of large retailers may not always be in the best interests of producers, processors or consumers;
ELi reageeringud
EU responses
on veendunud, et ÜPP peaks jääma ELi toiduainetega kindlustatuse poliitika nurgakiviks nüüd ja pärast 2013. aastat; on seisukohal, et toimivad ökosüsteemid, viljakas muld, stabiilne veevaru ja mitmekülgne maamajandus on pikaajalise toiduainetega kindlustatuse jaoks hädavajalikud; on samuti arvamusel, et on väga oluline, et ÜPP ja teised ühenduse poliitikavaldkonnad osaleksid rohkem ülemaailmses toiduainetega varustatuse tasakaalus;
Believes that the CAP should remain the cornerstone of EU food-security policy now and beyond 2013; considers that functioning ecosystems, fertile soils, stable water resources and a diverse rural economy are essential in the interests of long-term food security; considers also that it is of fundamental importance that the CAP, together with other Community policies, should play a greater part in the world food balance;
on siiski kindlal arvamusel, et ÜPPd tuleks täiendavalt kohandada lahendamaks toiduainetega kindlustatusega seotud probleemid; on pettunud selles, et Euroopa Komisjon ei ole suutnud ÜPP "tervisekontrolliga" seonduvates 2008. aasta mais esitatud õigusakti ettepanekutes probleemi piisavalt lahendada; on vastu turukorraldusmeetmete edasisele kaotamisele ja põllumajandustootjate toetuste vähendamisele;
Strongly believes, however, that the CAP should be further adapted to meet food-security concerns; is disappointed that, in its legislative proposals of May 2008 for the Health Check of the CAP, the Commission has not fully faced up to the challenge; is opposed to the dismantling of market management measures and cuts in farmers" support payments;
nõuab seoses 2008.–2009. aasta eelarve läbivaatamisega stabiilse ja kindla taseme tagamist ELi ning liikmesriikide kulutustes ÜPPle, et kindlustada põllumajandustootjatele õiglane sissetulek; tuletab meelde, et põllumajandustootjatel on vaja tuleviku kavandamiseks stabiilset poliitilist keskkonda; rõhutab, et sellise poliitika põhimõte on eelkõige sissetulekute kindluse tagamine selliste ohtude ja kriiside puhul, mille põhjustavad ebasoodsad loodusnähtused või turumoonutused ning tavatult laialdane ja pikaajaline hinnalangus; märgib sellega seoses asjaolu, et põllumajandus toodab riikide ja ELi majanduses olulist lisandväärtust;
Calls, in light of the 2008-2009 Budget Review, for a stable and constant level of EU and Member States' expenditure on the CAP guaranteeing a fair income for farmers; recalls that farmers need a stable policy environment in order to plan for the future; stresses that the basic principle of such a policy is an income safety net against risks and crises arising either from adverse natural phenomena or from market distortions and an unusually long and widespread fall in prices; points out, in this respect, the fact that agriculture brings a significant added-value to national and EU economies;
märgib, et turg üksi ei saa anda tootjatele ELi toiduainete tootmise, toiduohutuse, keskkonna- ja loomade heaolu standardite järgimisega seotud suurte kulude tõttu põllumajandusliku tegevuse jätkamiseks vajalikku sissetulekukindlust; kiidab siiski heaks ÜPP suurema turule suunatuse; tunneb teisest küljest kahetsust, et 2003. aasta reformide eesmärgid, mis nägid ette kõrgemaid turuhindu ja vähem bürokraatiat põllumajandustootjatele, ei ole täielikult saavutatud;
Points out that the market alone cannot provide the income security for producers which they need to continue farming because of the high cost of compliance with EU food production, food safety, environmental and animal welfare standards; welcomes, however, the increased market orientation of the CAP; regrets, on the other hand, that the objectives of the 2003 reforms to provide higher market prices and less bureaucracy for farmers have not been fully achieved;
on veendunud, et arvukad nõuetele vastavuse reeglid pärsivad tootjate motivatsiooni ja neid tuleks võimaluse korral lihtsustada; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni lihtsustamist käsitlevate algatuste üle;
Believes that the numerous cross-compliance rules provide a disincentive to producers and that, where possible, these rules should be made less complex; welcomes, in this respect, the Commission's simplification initiatives;
tunneb muret selle üle, et kavandatavad ELi õigusaktid (näiteks taimekaitsevahendite valdkonnas) võivad avaldada liiga tugevat mõju, sest nendega kärbitakse põllumajandustootjate käsutuses olevaid saagi suurendamise vahendeid, mis võib põhjustada ELi põllumajandustoodangu ulatuslikku vähenemist; nõuab kõigi kavandatavate meetmete mõju üksikasjalikku hindamist, eelkõige seoses toiduainetega kindlustatusega;
Is alarmed that proposed EU legislation (for example on plant protection products) may have a dramatic impact by reducing the tools available to farmers to maximise yields and may, in effect, lead to a dramatic reduction in EU farm output; calls for a detailed impact assessment - in particular on the implications for food security - of all proposed measures;
nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks kliimamuutuse leevendamise meetmete mõju põllumajandussektoris; on arvamusel, et põllumajandus peab andma panuse võitlusesse kliimamuutusega, kuid talle tuleb eraldada ka vahendeid, et ta ühe kliimatundlikuma majandussektorina saaks kohanduda kliimamuutuse mõjuga, et see ei vähendaks ELi põllumajandustoodangut ning et selle tulemuseks ei oleks ELi põllumajandustoodangu asendamine importtoodanguga;
Urges the Commission to look at the impact of climate change mitigation initiatives in the agriculture sector; considers that farming must make its contribution to efforts to combat climate change but must also receive resources in order to tackle the impact of climate change, being one of the most climate-sensitive sectors of the economy, in order not to depress EU farm output and result in its being replaced with imported production;
on arvamusel, et tuleb üle vaadata ELi ja teised rahvusvahelised tootmis- ja turujärelevalvesüsteemid, et kehtestada kiirem tootmissuundade määramise hoiatusmehhanism; on arvamusel, et vaja oleks üleilmset toiduainete seiresüsteemi ning üleilmset toiduvarude süsteemi ning et EL peaks sellise süsteemi väljatöötamisel võtma juhtpositsiooni; nõuab tungivalt, et komisjon teeks koostööd oma partneritega maailmas ja esitaks vastava ettepaneku;
Believes that there is a need to review EU and other international production and market monitoring systems to provide a more rapid alert mechanism to determine production trends; believes there is a need for a global food inventory regime and a global system of food stocks and that the EU should take the lead in devising such a system; urges the Commission to act with global partners and to come forward with a proposal in this regard;
nõuab selliste tõhusate kindlustuspoliiside turuletoomist, mis tagavad kaitse hinna ja sissetulekute tugeva kõikumise ning ilmastiku poolt toodangule avaldatava mõju eest;
Calls for effective insurance policies to be made available, protecting against massive price and income fluctuations as well as weather-related impacts on production;