natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kõnealused andmed näitavad, et tänapäeval toodetud toitu võib tegelikult söögina uuesti kasutada, mitte ära visata nagu muid jäätmeid, mõjutades märkimisväärselt keskkonda ja majandust ning eetilisi aspekte.
These facts demonstrate that the bulk of food produced nowadays could in fact be reused for food purposes rather than being disposed of like any other refuse, with a major impact in environmental and economic terms as well as ethical implications.
Liigse toidu tootmine, mida me ei tarbi, on keskkonna seisukohast väga kulukas: loodusvarade (eelkõige vee) ja energia kasutamine, samuti atmosfääri saastamine heitgaasidega; hinnatakse, et umbes 89 miljonit tonni äravisatud toitu Euroopas toodab 170 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti aastas.
Indeed, the production of surplus food that we do not consume has a high environmental cost, deriving from the use of energy and natural resources (first and foremost water), as well as from gas emissions into the atmosphere: the 89 million or so tonnes of food thrown away in Europe are in fact estimated to produce 170 million tonnes of CO 2 equivalent per annum.
Lisaks keskkonnale tekitatud kahjule, mille põhjuseks on kasutamata jääva toidu tootmine, tuleb arvesse võtta ka tekkinud jäätmete töötlemis- ja käitlemiskulu ning tootvate ettevõtjate saamata jäänud tulu.
Over and above the environmental damage caused by producing food that is then not used, account must also be taken of the cost of processing and disposing of what is wasted and the loss of revenue for producer undertakings.
Toiduainete raiskamise vastane võitlus peab muutuma Euroopa poliitilise tegevuskava prioriteediks; komisjonilt, nõukogult ja liikmesriikidelt nõutakse konkreetseid strateegiaid ja meetmeid, et vähendada toiduainete raiskamist poole võrra kogu tarneahela ulatuses aastaks 2025, parandada tööstuse tõhusust, samuti tõsta üldsuse teadlikkust teemal, mille paljude aspektide osas valitseb teadmatus.
Combating food waste must become a priority on Europe’s policy agenda: the Commission, Council and Member States must draw up practical strategies and measures to halve food waste along the entire supply chain by 2025, to improve the efficiency of the industry and to raise the public’s awareness of an issue that is unknown in many respects.
On vajalik, et elanikke teavitataks mitte ainult toiduainete raiskamise põhjustest ja tagajärgedest, vaid ka selle vähendamise meetmetest; tuleb edendada säästvuse ja solidaarsuse põhimõttest juhinduvat teadus- ja kodanikukultuuri, et ergutada paremaid käitumismudeleid.
People must be informed not only about the causes and effects of waste but also about ways of reducing it: a scientific and civic culture guided by the principles of sustainability and solidarity must be fostered so as to encourage better behaviour.
Kogemus näitab, et nii vabatahtlike kui ka asjatundjate raiskamisvastase kultuuri levitamise ja teostamise spontaansetel algatustel on olnud väga suur edu piirkondades, kus need on teoks saanud.
Experience has shown that spontaneous initiatives taken by associations, be they voluntary or professional, to publicise and bring about an anti-waste culture have been extremely successful wherever they have been carried out.
Seetõttu nõuab Euroopa Parlament 2013. aasta kuulutamist Euroopa toiduainete raiskamise vastaseks aastaks, mis on teavitamise ja teadlikkuse tõstmise oluline vahend kõnealusel tähtsal teemal.
For this reason, Parliament requests that 2013 be declared the European Year against Food Waste, serving as a key information and awareness-raising tool on this important issue.
A. arvestades, et ELis ulatub toiduainete kadu tootmis-, koristusjärgses ja töötlemisetapis ning toidujäätmete hulk jaemüügi- ja lõpptarbimise etapis kokku 179 kilogrammini aastas inimese kohta
A. whereas in Europe food losses during the production, post-harvest and processing stages and food waste during the retailing and consumption stages amount to 179 kg/year per capita
B. arvestades, et toidu raiskamist Euroopa majapidamistes on võimalik vältida 60% ulatuses ning 20% toidust visatakse ära, sest kuupäevade märgistus toodetel on segadusttekitav
B. whereas 60% of food waste from European households could be avoided, and 20% of food is thrown away owing to confusion over the dates on product labelling
Ajakiri Environment for Europeans, mida annab välja Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraat, Luxembourg 2011, lk 8. ;
‘ Environment for Europeans’ magazine, published by the European Commission’s Directorate‑General for the Environment, Luxembourg 2011, p.
D. arvestades, et tarbija käitumise mõjutamine toiduainete vähema raiskamise suunas eeldab üldist tegevuspõhimõtete muutust, ent olukorda tuleks parandada juba ELi toiduainete tarneahelas nii toiduainete hoiustamise, transportimise kui ka turustamise etapis;
D. whereas it requires a paradigm shift to positively change consumers’ behaviour towards less food wastage, but improvements can already be made in the EU food chain in the management of the storage, transport and distribution stages;
E. arvestades, et toiduainete raiskamine ei tähenda mitte ainult majanduslikku kulu, vaid on vastuvõetamatu ka eetilisest ja ökoloogilisest seisukohast vaadatuna;
E. whereas food waste not only gives rise to economic costs but also cannot be justified in ethical and environmental terms;
F. arvestades, et toiduainete tootmine on seotud CO 2 -heite kõrge taseme ning ressursside (sealhulgas maa ja vee) suure kasutusega;
F. whereas food production is linked to a high level of CO2 emissions and resource use (including land and water);
G. arvestades ühtlasi, et ainuüksi Euroopas võrdub igal aastal saagikoristusjärgne kadu hinnanguliselt 4 miljardi euroga;
G. whereas, moreover, post-harvest losses are estimated to be EUR 4 billion each year in Europe alone;
– esmatähtis eesmärk on vältida jäätmete teket ning seega vähendada kasvuhoonegaaside heidet ja vee kasutamist,
– avoidance as the first priority, thereby reducing greenhouse gas (GHG) emissions and the use of water,
– järgmised ülesanded on korduskasutamine ja ringlussevõtt (nt kompostimine),
– re-use and recycling (e.g. composting) as the next options,
– sellele järgnev samm hierarhias on jäätmete kasutamine biogaasi tootmiseks,
– use for biogas production as the next step in the hierarchy, and
– üksnes viimase võimalusena võib kasutada jäätmete põletamist või prügilasse ladestamist;
– incineration or landfilling being used only as a last resort;
14. on veendunud, et tuleks soodustada tarbijate ökoteadlikkuse arendamist keskkonnaressursside väärtustamise ja hoidmise suunas, et panna inimesed mõistma, kuidas iga tarbimisakt mõjutab keskkonda, milles me elame;
Believes firmly that an environmental consciousness in terms of valuing and preserving environmental resources must be fostered among consumers so that they understand that whenever there is consumption, there is also an impact on our environment;
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0264 . , eriti selle lõigetele 1–4, milles Euroopa Parlament nõuab, et komisjon esitaks konkreetse õigusakti ettepaneku vaid osaliselt toiduainetest koosnevate biojäätmete käitlemise kohta;
Texts adopted P7_TA(2010)0264 . , particularly paragraphs 1 to 4 thereof, in which Parliament urged the Commission to come forward with a specific legislative proposal for the treatment of bio-waste, of which food waste is only a part;
34. palub komisjonil tagada, et toidutõhususe küsimus pälviks sama palju tähelepanu ja teavitamist kui energiatõhususe küsimus, sest need on mõlemad võrdselt tähtsad keskkonna ja meie tuleviku seisukohalt;
Calls on the Commission to ensure that the issue of food efficiency receives as much attention and awareness-raising as the issue of energy efficiency, since they are equally important for the environment and our future;
Arvamuse koostaja: Anna Maria Corazza Bildt
Rapporteur: Anna Maria Corazza Bildt
7. kutsub komisjoni üles kaaluma eriti toitlustusteenuste suhtes kohaldatavate riigihankeeeskirjade muutmist, et toiduainete raiskamise probleemi paremini arvesse võtta;
Invites the Commission to consider possible amendments to the public procurement rules, especially those on catering services, in order to take better account of the problem of food wastage;
16. märgib, et liikmesriigid saaksid parandada oma jäätmehooldust, et kaasa aidata toidutarneahela tõhustamisele; palub komisjonil uurida jäätmehoolduse kvaliteedi ja toiduainete raiskamise vahelist seost ning hinnata, milliseid meetmeid jäätmehoolduses võtta toiduainete kadude vähendamiseks;
Notes that waste management in the Member States could be improved in order to help make the food chain more effective; calls on the Commission to investigate the link between food waste and the quality of waste management and to assess which measures could be taken in the field of waste management to reduce food waste;
18. palub komisjonil, liikmesriikidel ja sidusrühmadel vahetada parimaid tavasid, milles on ühendatud selliste asjakohaste foorumite ja platvormide kaudu kogutud teadmised, nagu ELi jaemüügifoorum jätkusuutlikkuse kohta, Euroopa foorum toiduainete tarneahela parema toimimise kohta, liikmesriikide mitteametlik võrgustik „Säästva toidu sõbrad”, tarbekaupade foorum jne.
Calls on the Commission, Member States and stakeholders to exchange best practices, combining knowledge from relevant forums and platforms such as the EU Retail Forum on Sustainability, the European Food Sustainable Consumption and Production Roundtable, the High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain, the Informal Member States Network ‘Friends of Sustainable Food’, the Consumer Goods Forum, etc;
Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine
on a space strategy for the European Union that benefits its citizens
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS.........17
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 17
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS........................................................20
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................20
kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamise kohta
on a space strategy for the European Union that benefits its citizens
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu XIX jaotise artiklit 189, mis käsitleb teadusuuringute ja tehnoloogia arendusega seotud poliitikat ja kosmosepoliitikat ning milles tuuakse eelkõige esile Euroopa kosmosepoliitika väljatöötamist eesmärgiga edendada teaduse ja tehnika progressi ja tööstuse konkurentsivõimet ning viia ellu Euroopa Liidu poliitikat,
– having regard to Title XIX, Article 189, of the Treaty on the Functioning of the European Union relating to research and technological development and space policy, referring in particular to the drawing up of a European space policy in order to promote scientific and technical progress, industrial competitiveness and the implementation of European Union policies,
– võttes arvesse oma 9. märtsi 2011. aasta resolutsiooni üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika kohta
– having regard to its resolution of 9 March 2011 on an Industrial Policy for the Globalised Era
– võttes arvesse komisjoni 4. aprilli 2011. aasta teatist „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine” ( KOM(2011)0152 ),
– having regard to the Commission Communication of 4 April 2011 entitled ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits it citizens’ ( COM(2011)0152 ),
– võttes arvesse nõukogu 31. mai 2011. aasta järeldusi teemal „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine”,
– having regard to the Council Conclusions of 31 May 2011 entitled ‘Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens’,
– võttes arvesse 29. aprilli 2004. aasta otsust 2004/578/EÜ Euroopa Ühenduse ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahelise raamlepingu sõlmimise kohta
– having regard to Decision 2004/578/EC of 29 April 2004 on the conclusion of the Framework Agreement between the European Community and the European Space Agency
– võttes arvesse komisjoni aruannet „Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide vahearuanne” ( KOM(2011)0005 ),
– having regard to the Commission’s Report ‘Mid-term review of the European satellite radio navigation programmes’ ( COM(2011)0005 ),
– võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide vahekokkuvõtte kohta: hinnang rakendamise kohta, eesseisvad probleemid ja finantsperspektiivid
– having regard to its resolution of 8 June 2011 on the mid-term review of the European satellite navigation programmes: implementation assessment, future challenges and financing perspectives
– võttes arvesse oma 20. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa satelliitraadionavigatsiooni programmi (Galileo) rahastamise kohta 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe ja mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 alusel
– having regard to its resolution of 20 June 2007 on the financing of the European programme of satellite radionavigation (Galileo) under the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 and the multiannual financial framework 2007-2013
– võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2011. aasta teatist „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” ( KOM(2011)0500 ),
– having regard to the Commission Communication of 29 June 2011 entitled ‘A budget for Europe 2020’ ( COM(2011)0500 ),
– võttes arvesse määrust (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta
– having regard to Regulation (EC) No 683/2008 on the further implementation of the European satellite navigation programmes (EGNOS and Galileo)
– võttes arvesse komisjoni teatist „Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): me hoolime oma planeedi turvalisusest” ( KOM(2008)0748 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Global Monitoring for Environment and Security (GMES): we care for a safer planet’ ( COM(2008)0748 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): kosmosevaldkonnaga seotud ülesanded ja edasised sammud” ( KOM(2009)0589 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Global Monitoring for Environment and Security (GMES): Challenges and Next Steps for the Space Component ( COM(2009)0589 ),
– võttes arvesse 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013)
– having regard to Regulation (EU) No 911/2010 of 22 September 2010 on the European Earth monitoring programme (GMES) and its initial operations (2011 to 2013)
– võttes arvesse määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur
– having regard to Regulation (EU) No 912/2010 setting up the European GNSS Agency
– võttes arvesse komisjoni teatist „Globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava” ( KOM(2010)0308 ),
– having regard to the Commission Communication entitled ‘Action Plan on Global Navigation Satellite System (GNSS) Applications’ ( COM(2010)0308 ),
– võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi ( A7-0431/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Industry, Research and Energy and the opinions of Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the Committee on Transport and Tourism ( A7-0431/2011 ),
A. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 189 antakse Euroopa Liidule kindel ülesanne kosmosepoliitika väljatöötamises, et edendada teaduse ja tehnika progressi ning tööstuse konkurentsivõimet, ning viia ellu oma poliitikat;
A. whereas Article 189 TFEU gives the European Union an explicit role in drawing up a European space policy, in order to promote scientific and technical progress, industrial competitiveness and the implementation of its policies;
B. arvestades, et kosmosepoliitika on Euroopa 2020. aasta strateegia oluline osa ning moodustab lahutamatu osa juhtalgatusest tööstuspoliitika kohta;
B. whereas space policy is a key element of the Europe 2020 strategy and an integral part of the flagship initiative on industrial policy;
C. arvestades, et satelliitsideteenused on juba ELi valitsuste ja kodanike teenistuses;
C. whereas satellite communication services are already at the service of EU governments and citizens;
D. arvestades, et kosmosepoliitika toetab aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduse eesmärke, luues kõrget oskustaset nõudvaid töökohti, pakkudes ärivõimalusi, aidates kaasa uuendustegevusele ning parandades kodanike heaolu ja turvalisust;
D. whereas it supports the objectives of a smart, sustainable and inclusive economy, by creating highly skilled jobs, providing commercial outlets, stimulating innovation and improving citizens’ well-being and security;
E. arvestades, et kosmos on Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega ning Euroopa sõltumatute otsuste ja meetmete seisukohast üks põhilisi tegureid;
E. whereas space is of strategic importance for Europe and a key element for its independent decision-making and action;
F. arvestades, et Euroopa kosmosetööstuse konsolideeritud käive on 5,4 miljardit eurot ning see annab tööd enam kui 31 000 kõrgelt kvalifitseeritud inimesele;
F. whereas the European space industry has a consolidated turnover of EUR 5.4 billion and employs over 31 000 highly skilled people;
G. arvestades, et Euroopa satelliitside sektor on Euroopa toimiva kosmosetööstuse põhjapaneva tähtsusega osa, sest enam kui pool Euroopa kosmosetööstuse käibest pärineb telekommunikatsioonisatelliitide tootmisest või käitamisest;
G. whereas the European satellite communications sector is a fundamental element for sustaining a healthy European space industry as more than half of the European industry turnover is derived from producing or launching telecommunications satellites;
H. arvestades, et Euroopa Parlament on järjekindlalt igati toetanud Euroopa globaalset satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS), mida rakendatakse programmide Galileo ja EGNOS kaudu ning mille eesmärk on parandada Euroopa kodanike igapäevaelu, tagada Euroopa autonoomia ja sõltumatus ning omandada märkimisväärne osakaal satelliitnavigatsioonist sõltuval üleilmsel kõrgtehnoloogiaturul;
H. whereas the European Parliament has consistently given its full support to the European GNSS, implemented through the Galileo and EGNOS programmes, aiming at improving the everyday life of European citizens, ensuring Europe’s autonomy and independence, and acquiring a significant share in the worldwide high-tech market dependent on satellite navigation;
I. arvestades, et hetkel sõltub Euroopa Ameerika Ühendriikide globaalsest positsioneerimissüsteemist (GPS), millele tuginevad tegevused moodustavad ligikaudu 7% SKPst, ning arvestades, et Galileol on Ameerika GPSiga võrreldes eelised, nt suurem täpsus, üleilmne integreeritus, autentimine ja teenuste tagatus; samuti kindlustab see Euroopa Liidu strateegilise sõltumatuse; arvestades, et Galileol võib olla tähtis roll paljude Euroopa teenuste konkurentsivõime ja kvaliteedi parandamisel;
I. whereas the EU is currently dependent on the American Global Positioning System (GPS), with activities accounting for roughly 7% of GDP relying on this system, and given that Galileo is expected to offer advantages compared to the American GPS system, such as improved accuracy, global integrity, authentication and guarantee of service, as well as to give the Union strategic autonomy; taking note of the importance that the Galileo can have in order to improve competitiveness and quality of many services in Europe;
J. arvestades, et programmi suuremad kulud, mille põhjuseks on muuhulgas ka ebatäpne kulude prognoos ja kulude juhtimise strateegia, võimaldavad praegusest eelarvest rahastada üksnes esialgse operatiivvõime rakendamist;
J. whereas increased programme costs, due among other things to inaccurate cost forecasts and inadequate cost management strategies, mean that the current budget can only fund the deployment of Initial Operating Capacity (IOC);
K. arvestades, et komisjon esitas ettepaneku Galileo rahastamiseks mitmeaastasest finantsraamistikust 2014–2020, kuid et see raamistik ei sisalda programmi GMES rahastamist, ohustades seeläbi tõsiselt selle programmi tulevikku;
K. whereas the Commission has submitted a proposal for the financing of Galileo under the 2014-2020 multiannual financial framework, but the framework does not include financing for the GMES programme, which thus puts the future of this programme seriously at risk;
L. arvestades, et enne otsuse tegemist edasise rahastamise kohta ELi eelarvest järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tuleb komisjonil esitada selge ja üksikasjalik hinnang nii Galileo kui ka GMESi programmi kõigi võimalike tehniliste valikute ning nendega seonduvate kulude ja kasu kohta;
L. whereas, before a decision is made on a further financial commitment from the EU budget in the next multiannual financial framework, a clear and detailed assessment of all the possible technical options and related costs and benefits for both Galileo and GMES programme needs to be presented by the Commission;
M. arvestades, et GMES on samuti Euroopa eestvõtmisel Euroopa kodanike huve teeniv juhtprogramm, mis annab geoinfot selleks, et aidata avalikel asutustel rakendada poliitikat muu hulgas keskkonnajuhtimise, riskijuhtimise ja kodanikukaitse valdkonnas; arvestades, et programmiga GMES peab olema tagatud pidev juurdepääs keskkonna- ja julgeolekualasele teabele, mis põhineb kosmoses asuval või kohapealsel vaatlusinfrastruktuuril, kasutades parimal võimalikul viisil ära Euroopa ressursse;
M. whereas GMES is also an European-led flagship programme at the service of European citizens, supplying geo-information to assist the public institutions in the implementation of policies including environmental management, risk management and protection of citizens; whereas the GMES programme must guarantee continuous access to information on the environment and security issues based on permanent space-based observation and in-situ infrastructures, making the best possible use of the resources available in Europe;
N. arvestades, et konkurentsivõimelise kõrgtehnoloogilise kosmosetööstuse jätkuv olemasolu, mida toetavad sihikindel uurimis- ja arendustegevus ning täiendavad tegevused, kosmoseuuringud, kosmoseinfrastruktuuri turvaliseks muutmine ja rahvusvaheline koostöö, on eduka kosmosepoliitika jaoks olulised sektorid;
N. whereas the continued existence of a competitive, high-tech space industry supported by an ambitious R&D programme and additional activities, space exploration, the security of space infrastructure and international cooperation are key aspects of a successful space policy;
O. arvestades asjaolu, et nagu rõhutas ka Euroopa Komisjon, tuleb Euroopa kosmosepoliitika eesmärkide saavutamiseks tagada sõltumatu juurdepääs kosmosele;
O. whereas, as pointed out by the Commission, independent access to space must be ensured so the European space policy objectives can be achieved;
P. arvestades, et Euroopa tööstuslik oskusteave on eduka kosmosepoliitika jaoks olulise tähtsusega ning et Euroopa integratsioonis ja selle konkurentsivõime suurendamises etendavad möödapääsmatut rolli suured Euroopa programmid,
P. whereas European industrial know-how is of key importance for a successful space policy and a crucial role is played by major European programmes in European integration and competitiveness;
Euroopa kosmosestrateegia eesmärgid
Objectives of a European space strategy
4. väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle töötada välja kosmosevaldkonna diferentseeritud tööstuspoliitika; rõhutab samas, et lisaks ESA-le ja liikmesriikidele peaks see poliitika olema kooskõlastatud ka Euroopa Parlamendiga;
Welcomes the Commission’s intention of drawing up a space policy specifically tailored to the sub-sectors of the industry; emphasises, in that connection, that this policy should be coordinated not only with the ESA and the Member States, but also with the European Parliament;