natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sellepärast ongi otsustavalt tähtis osata toetuste ja projektide puhul selgelt eristada, kas toetus tuleb suunata nendesse võrkudesse või projektidesse, mille eesmärk on konsolideerimist vajava infrastruktuuri tugevdamine ning mille jaoks on toetussüsteemid juba olemas, või on vaja toetus suunata võimekuse loomisele või uurimisprojektidele.
That is why it is so vital to have the ability to draw clear distinctions in terms of the nature of support and projects, whether support is to be channelled towards networks or projects whose object is to strengthen infrastructure in need of consolidation, and for which established support systems are already in place, or towards capacity-building or research projects.
Eristusvõimet kasutades saame üksikud osad ühendada strateegiliselt ühtseks tervikuks.
The ability to make distinctions is what enables us to combine individual parts into a strategically coherent whole.
Eespool esitatud näide tõendab, et vaja on ühiseid meetmeid, mis ulatuksid kaugemale lühiajalisest ja keskpikast perspektiivist.
The example above also demonstrates the need to conceive of a joint effort extending beyond the short and medium term.
Teed tipptasemele – mille kriteeriumid sõltuvad vaadeldavatest teguritest – ei saa rajada ilma vajalikke ressursse eraldamata (siit ka vajadus suurendada oluliselt investeeringusummat) ja panustamata lihtsustamisele ning bürokraatlike ja halduskulude vähendamisele.
Progress towards excellence in every sense of the word – the criteria depend on the actors under consideration – will be impossible unless the necessary resources are earmarked (that is why the volume of investment needs to be increased substantially) and resolute steps are taken to simplify the procedures and cut the cost of red tape and administrative overheads.
Püsivate probleemide tõttu premeeritakse sageli rohkem tipptaset ettepanekute koostamises kui ettepaneku enda tipptaset.
Because of the continuing problems, it often happens that what is rewarded is the excellent wording of proposals rather than the excellence of the proposals per se.
Nimetatud kaks tingimust on seega põhitähtsad, et võimaldada Euroopa programmides osaleda laiemal skaalal osalejate tüüpidel ja geograafilisel mitmekesisusel.
The two conditions set out above consequently have to be fulfilled in order to widen the geographical diversity and the range of participants in European programmes.
Seda teed ei saa lõpuni minna ka arvestamata teadusvaldkondade paljusust, innovatsiooni mitmekesisust, ruumi originaalsusele ja, kui vaja, läbikukkumisele, teaduse ja innovatsiooni sotsiaalset rolli ning konsolideerimiseks vajalikke eri perioode vastavalt projektide eri tüüpidele ja ulatustele.
Furthermore, no progress can be made in this direction without taking into account the great number of scientific disciplines, the varied nature of innovation, the scope for originality and, if need be, the possibility of failure, the social role of science and innovation, and the time to be allowed for the necessary consolidation, depending on the types and scale of the projects involved.
Lõpuks on ühtlasi põhiline teha ruumi tasakaalu jaoks ühiskonna suurte probleemide lahendamiseks mõeldud projektide ja alt üles suunatud nn alt-üles projektide vahel, et jätta ruumi uudishimu jaoks, mis on teadustegevuse konsolideerimise põhiline mõõde.
Finally, it is essential to provide the means of striking a balance between projects to meet great societal challenges and bottom-up projects so as to afford scope for curiosity, which has a crucial part to play in consolidating scientific activity.
Post-it-i näide tuletab meile ühtlasi meelde, et kui teadmiste loomise lõppeesmärk ei ole turg, siis võib vahel tekkida suurepäraseid turuvõimalusi, kus seda ei ole arvestatud.
The Post-it example also serves to remind us that even though the market might not be the ultimate goal of knowledge production, excellent market opportunities can sometimes arise out of the blue.
Euroopa, mis meil on
The Europe that we have
Selles raportis püütakse praegused vahendid ja programmid ümber korraldada, suhestades neid uute vahendite kasutusele võtmisega, kokkuvõttes eri osalejate jaoks positiivse strateegia loomise eesmärgil.
This report is attempting to reorganise the existing schemes and programmes and provide for new schemes with a view to producing a strategy to benefit stakeholders in overall terms.
Leitakse, et teadustegevus ja innovatsioon on soovitud kestliku ja kaasava kasvustrateegia konsolideerimise põhitööriistad.
Research and innovation should be considered a sine qua non for consolidating any growth strategy seeking to be sustainable and inclusive.
See panus on seda olulisem, kui arvestada praeguseid majandusliku ja sotsiaalse kriisi olusid.
A commitment along those lines is particularly important in view of the present economic and social crisis.
Lähenemispüüdlused Euroopa Liidu üldise konkurentsivõime tugevdamisega – koostöömudeli põhjal – on osa lahendusest majanduse elavdamiseks ja jätkusuutlikul majanduskasvul ja tööhõivevõimaluste loomisel põhineva arengumudeli jaoks.
Strengthening convergence and consolidating the EU’s global competitiveness – which should be based on a cooperation model – are among the ways to achieve economic recovery and bring about a development model based on sustainable growth and job creation.
Euroopa, mis meil on, on suurte sisemiste erinevustega eri riikide teadus- ja tehnoloogiavõime ning tööstusstruktuuri osas.
Within the Europe that we have there are many differences in terms of scientific and technological capacity and the industrial fabric of individual countries.
On siiski üks ühine element: suurema osa Euroopa tööstusest ja selle, mis panustab kõige rohkem tööhõivesse, moodustavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.
There is, however, one common element: the largest portion of European industry and the one that contributes most to employability consists of small and medium-sized enterprises.
Just sel põhjusel on viimastel aastatel mitmekordistatud vahendeid, et tagada nende suurem osalemine.
More and more arrangements have accordingly been devised in recent years with a view to securing their wider involvement.
See vahendite suurendamine ei ole siiski andnud soovitud tulemust, ning see ongi üks praeguse raamistiku kõige kriitilisemaid mõõtmeid.
However, the increase in number has not had the desired effect, and this is one of the weaknesses of the present framework.
Üks selle nõrga osalemise põhjuseid on see, et olemasolevad vahendid on ebapiisavad, soosides rohkem akadeemilisi institutsioone ja suurtööstust.
The lack of involvement is due to some extent to the fact that the existing schemes are better suited to academic institutions and large companies.
Sellepärast on vaja tagada, et olemasolevad vahendid ja programmid ei kohtleks ühtemoodi neid, mis on olemuselt erinevad.
It is therefore necessary to ensure that the existing schemes and programmes to not apply the same treatment to things which are by definition unlike.
Selle mõttega pakkusin välja kolmes kihis korraldatud mudeli, mille esitan siin skemaatiliselt:
With that end in view I have proposed a triple-tiered model, illustrated in the diagram below.
Selleks ja näiteks, kui akadeemilise institutsiooni puhul mõõdetakse projekti tulemusi väljaannetes avaldamise või tsiteerimiste arvu või ametivendade tunnustuse järgi, siis väikese või keskmise suurusega ettevõtja puhul väljendub sama tulemuse idee enne võimes viia toode või teenus turule.
To give an example, as far as an academic institution is concerned, the results of a project are measured by the number of publications or quotations or by the recognition of peers, whereas for a small or medium-sized enterprise, the concept of ‘result’ is more likely to translate into the ability to put a product or service on the market.
Esitatud mudeliga taotletakse kokkuvõttes olemasolevate programmide ja vahendite paremini suhestamist uute vahenditega ning vahenditele juurdepääsul ja programmides osalemisel esineva tasakaalustamatuse korvamist.
The object of the above model is, in short, to enable existing programmes and schemes to work more efficiently in conjunction with new schemes, and to remedy the present unevenness in terms of access and participation.
Rohelise raamatu „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” kohta
on the Green Paper: From Challenges to Opportunities: Towards a Common Strategic Framework for EU Research and Innovation funding
Arvamuse koostaja: Carl Haglund
Rapporteur: Carl Haglund
5. on veendunud, et uue programmiperioodi üks prioriteet peaks olema tegevuste horisontaalne lihtsustamine kõikides teadus- ja innovatsiooniprogrammides koos paindlikkust tagavate meetmetega, ning juhib tähelepanu tähtsatele lihtsustamist käsitlevatele otsustele, mida on vaja teha finantsmääruse praegu käimasoleva läbivaatamismenetluse raames sellistes küsimustes nagu eelrahastamise ja kulude toetuskõlblikkuse eeskirjade lihtsustamine ning teadusauhindade laiem kasutamine; rõhutab vajadust jätkata taotlusmenetluste ja kontrollimehhanismide lihtsustamist Euroopa teadus- ja innovatsiooniprogrammidest toetuse taotlejate huvides;
Is convinced that horizontal simplification activities throughout all research and innovation programmes should be one of the highest priorities for the new programme period, together with measures to ensure flexibility, and draws attention to the important decisions on simplification to be taken in the ongoing revision of the Financial Regulation, on matters such as simplifying the rules on pre-financing and eligibility of costs and increasing the scope for awarding research prizes; emphasises the need for further simplification of application procedures and control mechanisms, for the benefit of applicants for European research and innovation programmes;
Rohelise raamatu „Probleemid ja võimalused: teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” kohta
on the Green Paper: From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding
Arvamuse koostaja: Lara Comi
Rapporteur: Lara Comi
4. rõhutab standardiseerimise rolli teadustöö ja innovatsiooni edendamisel, kuna see aitab kaasa konkurentsivõime suurenemisele ja pakub tarbijaile suuremat turvalisust; nõuab seetõttu standardiseerimise tähtsuse arvestamist projektide ühe hindamiskriteeriumina;
Underlines the role which standardisation might play in the promotion of research and innovation by contributing to competitiveness and offering consumers greater security; therefore calls for the importance given to standardisation to be one of the project assessment criteria;
8. rõhutab avaliku ja erasektori partnerluse edendamise olulisust; nõuab ühiste tehnoloogiaalgatuste lihtsustamist, vältimaks suurte summade eraldamist vaid üksikutele projektidele, ning samuti riigiabi andmise eeskirjade lihtsustamist täiesti läbipaistvalt ning tõhusa, mittebürokraatliku järelevalve korra kaudu, et pikaldased menetlused ei takistaks innovatsiooni;
Stresses the importance of promoting the establishment of public-private partnerships; calls for JTIs to be simplified in order to avoid channelling a large amount of financial resources into just a few projects, and calls for the state aid rules to be simplified with complete transparency and by means of effective, unbureaucratic monitoring procedures, so that innovation is not hampered by lengthy processes;
12. on veendunud, et teadustööle suunatud avaliku sektori eraldised peavad saama kvalitatiivse hinnangu riiklike kulutuste arvestamisel, kui hinnatakse keskpika perioodi eelarve-eesmärke;
Is convinced that public spending allocated to research must be subject to qualitative assessment as part of the calculation of public expenditure when the mid-term budgetary objectives are evaluated;
19. arvestades, et EL on maailma suurim turg ja et maailmamajandus muutub aina teadmistepõhisemaks, peaksid ELi eri teadus- ja innovatsioonivahendid pidevalt kohanduma turusuundumustega ja neile reageerima, võttes arvesse tarbija vaatepunkti;
Takes the view, bearing in mind the fact that the EU is the largest market in the world and that the world economy is becoming more and more knowledge-intensive, that the different EU instruments for research and innovation should constantly adapt and respond to market developments, taking into account the consumer perspective;
Rohelise raamatu „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” kohta
on the Green Paper ‘From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding’
Arvamuse koostaja: Hermann Winkler
Rapporteur: Hermann Winkler
3 . juhib tähelepanu sellele, et kriitilise massi saavutamiseks on piiratud rahaliste vahendite puhul väga tähtis jaotada raha piirkondade arukalt väljavalitud prioriteetidele;
Points out that, at times when financial resources are scarce, it is crucial that funding is allocated to intelligently selected priorities in the regions so as to reach a critical mass;
9. nõuab tugevamat valitsustevahelist osalemist ühise kavandamise meetmetes ning Interreg III B raames, et tugevdada kogu Euroopas koostööd teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni valdkonnas ning laiendada ja süvendada uute liikmesriikide osalemist kõigis Euroopa teadusprogrammides;
Calls for stronger intergovernmental participation in Joint Programming measures and under Interreg III B with a view to strengthening cooperation in research, development and innovation throughout Europe and increasing and enhancing new Member States’ participation in all European research programmes;
11. rõhutab, et sellise sünergiat tekitava integreeritud strateegia peamine eeldus on see, et kõik osalevad asutused tunnevad kõiki rahastamisvõimalusi; märgib, et vastava teadlikkuse tõstmist rahastatakse ka struktuurifondide vahenditest;
Stresses that a fundamental requirement for such a synergy-generating, integrated strategy is for all authorities involved to be aware of all the funding possibilities; points out that awareness-raising in this regard is also financed from the Structural Funds;
14. nõuab nn tipptasemele viiva trepi tegevuskava teadusuuringute infrastruktuuri loomiseks Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi raames, et ergutada huvitatud riikides osalemist järgmises ühises teadus- ja uuendustegevuse raamprogrammis;
Calls for an action plan for the ‘stairway to excellence’ for the establishment of research infrastructure, under the Cohesion Fund and the ERDF, so as to boost participation in the countries concerned in the next Common Framework Programme on Research and Innovation;
16. rõhutab, et ühtekuuluvuse ning Euroopa majanduse konkurentsivõime tõstmise huvides tuleks võtta meetmeid, muu hulgas lihtsustada osalemisprotseduure ja tõsta teadlikkust, et parandada teadusuuringutee ja innovatsiooni kättesaadavust VKEde jaoks, eelkõige vähearenenud, kaugetes ja maapiirkondades;
Stresses that, in the interests of cohesion and of making Europe’s economy more competitive, measures – inter alia to simplify participation procedures and raise awareness – should be taken to improve access to research and innovation for SMEs, including those located in underdeveloped, remote and rural regions;
19. palub komisjonil suurendada eri vahendite ja fondide vahelist sünergiat, õhutada kasutama mitmeid eri fonde, uurida uusi segarahastamise võimalusi ning laiendada ristfinantseerimist struktuurifondide vahenditest.
Calls on the Commission to strengthen synergies between different instruments and funds, to encourage a multi-funds approach, to examine new possibilities for mixed financing and to extend cross-financing from the Structural Funds;
François Alfonsi, Charalampos Angourakis, Catherine Bearder, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Elie Hoarau, Brice Hortefeux, Danuta Maria Hübner, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Mojca Kleva, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Franz Obermayr, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Nuno Teixeira, Michael Theurer, Michail Tremopoulos, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller
François Alfonsi, Charalampos Angourakis, Catherine Bearder, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Elie Hoarau, Brice Hortefeux, Danuta Maria Hübner, María Irigoyen Pérez, Seán Kelly, Mojca Kleva, Petru Constantin Luhan, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Miroslav Mikolášik, Lambert van Nistelrooij, Franz Obermayr, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Nuno Teixeira, Michael Theurer, Michail Tremopoulos, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller
Rohelise raamatu „Probleemid ja võimalused: teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” kohta
on Green Paper: From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Agriculture and Rural Development calls on Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution.
7. tunneb põllumajanduse teadustegevuse ja innovatsiooni aeglasema arengu taustal muret põllumajandusliku tootmise langeva kasvurütmi pärast;
Notes with concern the falling growth rhythm of agricultural production, against a backdrop of slower progress in research and innovation in agriculture;
Rohelise raamatu „Probleemid ja võimalused: teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” kohta
on the Green Paper : From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding
Arvamuse koostaja: Jarosław Leszek Wałęsa
Rapporteur: Jarosław Leszek Wałęsa
Kalanduskomisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Fisheries calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
5. rõhutab, et veel on suuri lünki teadmistes mereökosüsteemide seisundi ja kalavarude kohta ning napib usaldusväärseid teaduslikke andmeid nii sihtgruppi kuuluvate kui ka sihtgruppi mittekuuluvate liikide, sealhulgas süvamerekalade kohta, mistõttu on vaja tugevdada mitmemõõtmelisi valdkondadevahelisi teadusuuringuid toonitab, et selle saavutamiseks on vaja koostööd ja kooskõlastamist Euroopa Liidu teadusmeeskondade ja instituutide vahel, samuti koostööd ELi teadusmeeskondade ja nende väljaspool ühendust tegutsevate kolleegide vahel; peab samuti vajalikuks edendada kalastuspiirkondade koostööd, et jagada parimaid tavasid ja teadmisi; kutsub asjaomast ärisektorit üles teadusuuringute tulemusi nõuetekohaselt ja tulemuslikult rakendama; on seisukohal, et nii otseseid huvirühmi kui laiemat üldsust tuleks paremini teavitada käivitatud teadusprogrammidest ja nende tulemustest;
Stresses that serious gaps remain in our knowledge of the state of marine ecosystems, fishery resources and reliable scientific data on both target and non target species including deep-sea species, making it necessary to intensify multi-dimensional, cross-sectoral, research efforts in this field in order to properly regulate fisheries, in particular in applying the ecosystem approach; emphasises that, in order to achieve this, cooperation and coordination between EU scientific teams and institutes as well as cooperation between EU scientific teams and their counterparts outside the Community is essential; also considers it necessary to promote cooperation between fishing areas to share best practice and knowledge; calls on the related business sector to implement the research results correctly and effectively; considers that both the stakeholders directly involved and the public at large should be better informed about the research programmes launched and the results they produce;
7. on arvamusel, et teadusuuringute raamprogrammide ja Euroopa Kalandusfondi vahendite ning teiste Euroopa programmide vahel on vaja tõhusamat koordineerimist;
Considers that there is a need for more effective coordination between the research framework programmes and the European Fisheries Fund instruments and with other European programmes;
9. märgib, et raamprogrammi uurimisprogrammid keskenduvad eelkõige alusuuringutele, mille jaoks on vaja sihtotstarbeliste vahenditega teadusuuringute programme kalandus- ja vesiviljelusalase teadustöö jaoks, et sektorit toetada ja tagada toiduahelasse jõudvate kalatoodete käitlemise vastavus hügieeni- ja keskkonnatingimustele.
Notes that framework investigation programmes are primarily focused on fundamental investigation, which requires research programmes provided with specific, sufficient funds for fisheries and aquaculture research in order to sustain the sector and the environmental and sanitation conditions of the fisheries products introduced into the food chain;
11. on seisukohal, et praegused teadus- ja uuendustegevuse rahastamise vahendid ELis ei rahulda teadustegevuse vajadusi kalanduse ja vesiviljeluse sektoris; rõhutab, et õige reageerimine selle sektori probleemidele ja vajadustele eeldab nende vahendite kohandamist selliselt, et arvestataks sektori erijooni, eelkõige rakendusuuringute valdkonnas;
Takes the view that current financing instruments for research and innovation in the EU are not satisfactorily tailored to research needs in the fisheries and aquaculture sector; stresses that a complete response to the challenges and needs facing the sector requires adapting these instruments in such a way as to take account of its specific features, notably in the field of applied research;
13. märgib, et teadusinfrastruktuuride arendamine struktuurifondide kaudu aitab ületada lõhet teaduse taseme vahel eri liikmesriikides ja kaasata mõnesid liikmesriike ning piirkondi paremini ühenduse uurimisprogrammidesse;
Notes that the use of structural funds to invest in research infrastructures contributes to bridging the scientific capacity gap between Member States and improving the participation of some Member States and regions in Community research programmes;
Rohelise raamatu „Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” kohta
on the Green Paper: ‘From challenges to opportunities: towards a common strategic framework for EU research and innovation funding’
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Industry, Research and Energy, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et üle 60% ülikoolilõpetajatest on naised, kuid enamik juhtivaid kohti ülikoolides (nt doktorite ja professorite ametikohad) on endiselt meeste käes;
A. whereas over 60 % of students graduating from universities are women, but the majority of senior positions in universities (e.g. PhD posts and professorships) are still held by men,
B. arvestades, et alates Euroopa Teadusnõukogu asutamisest 2007. aastal on Euroopa Teadusnõukogu vahenditest rahastamiseks välja valitud 1700 projekti, mis tähendab ligikaudu 2,5 miljardit eurot toetusi, ja arvestades, et peaaegu 90% nendest toetustest eraldati meeskandidaatidele;
B. whereas since the start of the European Research Council (ERC) in 2007, 1700 projects have been selected to receive funding from the ERC, representing some EUR 2.5 billion in grants, and whereas almost 90% of these grants went to male candidates,