natgillin/translations-raw huggingface dataset:
48. rõhutab käsitöötraditsiooni ja sellega seonduvate oskuste säilitamise ning käsitöö väikeettevõtjate jaoks strateegiate koostamise vajadust, et säilitada käsitöösektori kultuurilist eripära; meenutab sellega seoses vajadust toetada praktilist tööd ja teooriaõpinguid ühendavat kutseõpet ning noorte oskustööliste liikuvust; märgib, et ametipraktika soodustamine eesmärgiga kaasata sellesse sektorisse noori võib olla tunnustamist vääriv aktiivne poliitika, ning kutsub liikmesriike üles astuma sellekohaseid samme; rõhutab humanitaarteaduste tähtsust mineviku uurimisel ning kultuurilise identiteedi paremal säilitamisel;
Emphasises the need to maintain the craft tradition and its associated skills and to establish strategies for craft retail entrepreneurs, in order to maintain the cultural identity of the craft sector; draws attention, in that connection, to the importance of supporting work-linked professional training and the mobility of young craftsmen and women; notes that the promotion of traineeships as a means of integrating young people into this sector may be an active policy worth encouraging and calls on the Member States to take the appropriate steps in that regard; stresses the importance of the humanities as a field for investigating the past and better preserving cultural identities;
49. arvestades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rolli majanduskeskkonnas nii nende arvukuse kui ka strateegilise funktsiooni poolest tööpuuduse vastu võitlemisel, tuletab meelde, et 85% ELi töökohtadest on VKEdes, mis loovad ELis 58% kogu lisandväärtusest; nõuab tungivalt, et kõik sidusrühmad kõrvaldaksid kõik ettevõtete loomist ja vaba liikumist takistavad meetmed; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles lihtsustama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja ergutama nende kasvu, pöörates erilist tähelepanu naisettevõtlusele, tagama neile soodsa regulatiiv- ja maksukeskkonna, hõlbustama turulepääsu, selgitama välja takistused töökohtade loomisel, vähendama bürokraatia taset miinimumini ja parandama nende juurdepääsu rahastamisallikatele;
Draws attention to the fact that small and medium-sized enterprises play their part in the European economic fabric owing both to their number and to their strategic role in combating unemployment; recalls that SMEs provide 85 % of jobs in the EU and are responsible for 58 % of all the added value created in the Union; urges all relevant stakeholders to remove all measures likely to hinder business creation and its free movement; calls on the Member States and the Commission to facilitate the establishment and stimulate the growth of small and medium-sized enterprises, paying special attention to women's entrepreneurship, to provide them with a favourable regulatory and fiscal environment, to facilitate market access, to list the barriers to recruitment, to reduce the level of bureaucracy to a minimum and to improve their access to finance;
56. nõuab, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid koostööd integreeritud ja konkurentsivõimelise riskikapitalituru loomiseks, mis on esmatähtis innovaatiliste VKEde loomiseks ja kasvamiseks;
Urges the Commission and Member States to continue to cooperate with a view to creating an integrated and competitive risk capital market, which is vital for the creation and growth of innovative SMEs;
62. rõhutab, kui oluline on erinevate Euroopa fondide koostoime ning detsentraliseeritus nende fondide kasutamisel, et vastata tööturu nõudmistele; on seisukohal, et üksikisikutele ja ettevõtjatele tuleb täiendkoolitusse investeerimiseks pakkuda asjakohaseid stiimuleid; rõhutab sellega seoses ühtekuuluvuspoliitika panust ressursitõhusa Euroopa juhtalgatusse, ja nõuab, et võetaks arvesse selle potentsiaali jätkusuutliku majanduskasvu edendamisel;
Stresses the importance of synergies between the various European funds and underlines the importance of a decentralised approach when using these funds in order to respond to labour market requirements; believes that there is also a need to give individuals and enterprises suitable incentives to invest in training; in this regard, highlights the contribution of cohesion policy to the resource-efficient Europe flagship initiative and calls for its potential for sustainable growth to be considered;
64. palub komisjonil vaadata läbi olemasolev ELi ettevõtete otsetoetuste kavade raamistik ning uurida võimalusi toetustest suurema osa eraldamiseks ettevõtetes töökohtade loomiseks, töötajate oskuste arendamiseks ning täiendavate koolitusprogrammide rakendamiseks;
Calls on the Commission to review the existing framework of EU direct enterprise support schemes and to study the possibility of allocating the lion’s share of the support to job creation in enterprises, developing workers’ skills and implementing further training programmes;
Tööjõuturu toimimise parandamine
Improving the functioning of the labour market
68. kutsub komisjoni üles vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 152 tunnustama ja edendama liidu tasandil igas tööstussektoris tööturu osaliste rolli, austades samas nende sõltumatust;
Calls on the Commission, pursuant to Article 152 of the Treaty on the Functioning of the European Union, to step up promotion of the role of management and labour in each industrial sector across Europe, while respecting their autonomy;
70. julgustab liikmesriike edendama kaugtööd, see tähendab kõiki töö- või töökorralduse vorme, mis on võimalikud väljaspool klassikalist tööaja ja töökoha määratlust, teenuse pakkumise või töösuhte raames, kasutades sidevahendeid ja internetti;
Urges the Member States to develop teleworking, i.e. all forms of distance working and all kinds of work organisation and/or execution which exist outside the classic time-space format, by means of telecommunications and the Internet, in the form of a service provision or an employment relationship;
Kaasava tööturu edendamine
Promoting inclusive labour markets
74. rõhutab, et palku tõstetakse mõnes liikmesriigis tootlikkusega võrreldes vähem, ning märgib murelikkusega, et kasvab vaeste töötajate osakaal, kes isegi palka saades ei suuda ületada vaesusläve, peab seega esmatähtsaks teatavat sekkumist, et sellest olukorrast välja tulla;
Stresses that pay rises do not keep pace with productivity gains in many Member States, and is extremely concerned at the growing number of ‘working poor’, who, although earning a wage, remain below the poverty line, and believes that resolute action should be taken to remedy this situation;
76. rõhutab, et tähtis on luua sobivad tingimused, et eakamatel töötajatel oleks võimalik jääda kauemaks tööturule, arvestada tööhõive kontekstis põlvkondadevahelist solidaarsust ja koostööd, viia ellu pikaajalisemat tööhõivet edendavad algatused, näiteks töökoha jagamine, oskuste ja karjääri ümberhindamine, töötajate vabatahtlik tegevus ja järkjärguline pensionilejäämine, sealhulgas vabakutselistele;
Emphasises the importance of creating appropriate conditions to ensure that older workers can stay longer in the labour market and of mainstreaming intergenerational solidarity and cooperation within the employment context and the implementation of initiatives promoting longer working lives such as job sharing, skills and career re-appraisal, employee volunteering and phased retirement, including among those who are freelancers;
78. kasvava tööpuuduse tõttu kutsub liikmesriike üles kaasajastama ja tugevdama riiklikke tööturuasutusi, et need võiksid senisest enam pakkuda kogu karjääri hõlmavaid teenuseid nii töötajatele kui ka tööandjatele; on veendunud, et riiklikud tööturuasutused võiksid pakkuda oskuste hindamise ja profiili koostamise võimalust ning individuaalset karjäärinõustamist ja konsultatsiooniteenuseid tihedas koostöös kohalike tööandjatega, ning jagada teavet ettevõtlusvõimaluste ja koolitus- ja ümberõppeprogrammide valiku kohta;
In the light of rising unemployment, calls on the Member States to modernise and strengthen the public employment services in order to play a greater role as lifelong service providers to both workers and employers; believes that public employment services can offer facilities for evaluating skills, establishing profiles and providing individual career guidance and consultation services, in close cooperation with local employers, as well as provide information on entrepreneurship opportunities and a range of training and re-training programmes;
80. rõhutab, et soolist võrdõiguslikkust ning töö, pere ja eraelu ühitamist edendav parem ja tugevam ELi poliitika peaks suurendama naiste ja meeste aktiivset osalemist tööturul; rõhutab vajadust tagada naistele võimalus tööturule siseneda, sinna naasta ja seal edasi liikuda, pidades eelkõige silmas naisi, kellel tekib raskusi pärast rasedus- ja sünnitus- või lapsehoolduspuhkust tööle tagasi pöördumisel;
Emphasises that better and stronger policies promoting gender equality and the reconciliation of work, family and private life should contribute to increased participation of the active population of women and men in the labour market; stresses the importance of empowering women to enter, re-enter and advance in the labour market, in particular those who face difficulties with returning to work after maternity or parental leave;
84. rõhutab, et muutuvas majandusruumis naistöötajate kvalifikatsiooni ja oskuste säilitamiseks ning tööle tagasi pöördumise kergendamiseks on oluline kaasata ka lapsehoolduspuhkusel olevaid töötajaid tööandja korraldavatele koolitustele;
Maintains that, if the qualifications and skills of female workers are to be preserved in a changing economic space and those who so wish are to be helped to return to work, it is essential that workers on parental leave should also be included in the training activities organised by their employer;
86. rõhutab, et uute töökohtadega peavad kaasnema uued töökorraldusmeetodid, mis võimaldavad ülalpeetavate lastega töötajatele alternatiivseid tööaegu, vähendatud tööaega või kaugtööd;
Stresses that new jobs should be accompanied by new forms of working arrangements that will enable workers with dependent children to work alternative hours, reduce their working time or opt for teleworking;
Töökohtade kvaliteedi ja töötingimuste parandamine
Improving job quality and working conditions
92. on seisukohal, et töökoha juurdepääsetavus, iseäranis seoses ehitusliku keskkonna ja infotehnoloogiaga, on oluline töötingimus ning üks neist, mis on eluliselt tähtis puudega inimeste tööalaseks integreerimiseks;
Considers that workplace accessibility, especially in relation to the built environment and information technologies, is an essential working condition and one that is crucial to the vocational integration of people with disabilities;
95. on seisukohal, et töökohtade kvaliteeti mõjutab märkimisväärselt ametiga seotud haigestumiste suur arv ja kasvav suhe, iseäranis luustiku ja lihaskonna haiguste levik, ning seetõttu tuleb teha edasi jõupingutusi selle vähendamiseks, et muuta vananev elanikkond jätkusuutlikumaks;
Is of the opinion that the high number and increasing proportion of occupational illnesses, in particular the spread of musculo-skeletal disorders, has a significant impact on the quality of workplaces, so that greater effort must be made to reduce these if the ageing society is to be sustainable;
97. ergutab komisjoni õigusloome ettevalmistustööd lõpule viima ning esitama tegevuskavas kavandatud seadusandlikke ettepanekuid, võttes täielikult arvesse majandusliku ja sotsiaalse mõju hindamise tulemusi ning austades sotsiaalpartnerite sõltumatust; kiidab heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi töökohtade kvaliteeti ja töötingimusi käsitlev seadusandlus, muutusi nõuetekohaselt arvesse võttes;
Encourages the Commission to complete its pre-legislative activities and put forward the legislative proposals announced in the Agenda, fully respecting the outcome of its economic and social impact assessment and the autonomy of the social partners; welcomes the Commission’s plans to review the effectiveness of the legislation concerning job quality and working conditions, taking due account of developments;
Euroopas valitsev majandus-, finants- ja sotsiaalkriis on esile toonud Euroopa majandus- ja sotsiaalmudeli nõrkused ning tühistanud teatavad varasemad edusammud.
The economic, financial and social crisis now affecting Europe has pointed up the weaknesses of the European economic and social model, and has invalidated certain aspects of the progress achieved earlier.
Sestsaadik, kui kriis end tööturul 2008. aastal esimest korda tunda andis, on Euroopa kaotanud 5,6 miljonit töökohta.
Since the first effects of the crisis made themselves felt on the labour markets in 2008, Europe has lost 5.6 million jobs.
ELis on praegu 23,051 miljonit töötut, mis moodustab 9,5% aktiivsest elanikkonnast ja avaldab tõsist mõju Euroopa majanduskasvule ning heaolule.
There are currently 23 051 million unemployed in the EU, accounting for 9.5% of the active population, with grave implications for growth and welfare in Europe.
Niisama rahutukstegevad on mõnede tööandjate raskused töötajate värbamisel, eriti kõrget kvalifikatsiooni nõudvatele töökohtadele.
Equally disturbing are the difficulties encountered by some employers in recruiting staff, especially for highly skilled posts.
Isegi kriisi ajal oli teatavatel tööandjatel raske leida vabadele töökohtadele sobivate oskustega inimesi.
Even during the crisis, certain employers were finding it hard to find people with suitable skills for the vacancies to be filled.
Inimkapitali ja töölevõtmise võimaluste tugevdamine oskuste uuendamise teel aitaks Euroopal taastuda.
Reinforcing human capital and employability by means of updating skills will mean placing Europe on the path of recovery.
Me peame pakkuma inimestele õigeid stiimuleid oma oskuste uuendamiseks, hariduse ja väljaõppe tihedamaks seostamiseks tööga, sobivate võimetekomplektide arendamiseks ja tulevikus vajatavate oskuste tulemuslikumaks ennetamiseks, et tagada tööturul pakkumise ja nõudmise parem vastavus
We need to offer people the right incentives to help them update their skills, articulate education and training more closely with work, develop a suitable mix of aptitudes and more effectively anticipate what skills will be needed in future to ensure a better supply-demand fit on the labour market.
Oskuste pakkumise ja nõudmise vahekorra kohta Euroopas vaata: ”Skills supply and demand in Europe.
On the subject of supply and demand in respect of skills in Europe, see: ‘Skills supply and demand in Europe.
Medium-term forecast up to 2020”, Luxembourg, 2010:
Medium-term forecast up to 2020’, Luxembourg, 2010:
Liikmesriigid on võtnud suurejoonelise eesmärgi saavutada 2020. aastaks 20–64aastaste vanuserühmas 75%line tööhõive.
The Member States have set the ambitious objective of a 75% employment rate for the 20-64 age group by 2020.
EL suudab selle eesmärgi saavutada ja võib tööhõivet oluliselt parandada.
The EU is capable of rising to this challenge, and has the potential to improve employment rates substantially.
See uute oskuste ja töökohtade tegevuskava on osa Euroopa 2020. aasta strateegiast ning kujutab endast komisjoni panust liikmesriikide suurejoonelise eesmärgi saavutamisse, milleks on 20-64aastaste vanuserühma 75%line tööhõive 2020. aastal.
This ‘agenda for new skills and jobs’ is part of the Europe 2020 strategy, representing the Commission’s contribution towards achieving the Member States’ ambitious goal of 75% employment for the 20-64 age group by 2020.
Selle eesmärgi saavutamiseks pakub komisjon välja tegevuse, mis keskendub neljale põhieesmärgile:
With a view to attaining this goal, the Commission proposes an action centred on four priorities:
• tööturu edasine reformimine, mille sihiks on nii suurem paindlikkus kui turvalisus (nn paindlik turvalisus);
• further labour market reform aimed at achieving both more flexibility and more security (‘flexicurity’);
• sobivad stiimulid üksikisikutele ja ettevõtetele, et aidata neil väljaõppesse investeerida ning kindlustada inimeste oskuste jätkuv uuendamine vastavalt tööturu nõudmistele;
• suitable incentives for individuals and companies to help them invest in training and ensure the ongoing updating of people’s skills in line with labour market requirements;
• komisjoni ettepanekud eesmärgiga kindlustada inimväärsed töötingimused, parandades ühtlasi tööhõivet käsitlevate õigusaktide kvaliteeti – kavas on tööaja direktiivi läbivaatamine, samuti seadusandlik algatus töötajate ajutise lähetamise direktiivi täiustamiseks;
• proposals to be presented by the Commission with a view to ensuring decent working conditions while also improving the quality of labour legislation: there will be a review of the working time directive, as well as a legislative initiative to improve the directive on the temporary posting of workers;
• meetmed, mille sihiks on tagada tööturul niisugused tingimused, mis sobivad töökohtade loomiseks, muu hulgas halduskoormuse ja tööjõu ning liikuvusega seotud maksude vähendamise teel, tuletades meelde, et see on eriti oluline valdkondadele, kus toimuvad kiired muutused, näiteks valdkonnad, kus pidevalt toetutakse teadus- ja arendustegevusele.
• action to ensure labour market conditions that are friendly to job creation, inter alia by cutting administrative burdens and taxes related to labour and mobility, recalling that this is an especially important aspect for sectors in process of rapid change, e.g. those characterised by intensive recourse to R&D.
Raportöör nõustub komisjoni lähenemisega, kuid peab võimalikuks edasisi täiustusi, eelkõige seoses järgnevaga:
Your rapporteur, while in agreement with the Commission’s approach, believes there is room for improvement, especially as regards the following:
• VKEde halduskoormuse ja bürokraatlike tõkete vähendamine, et luua uusi töökohti;
• the reduction of administrative burdens and red tape for SMEs in order to create jobs;
• koolist väljalangevus, kusjuures tuletatakse meelde, et liikmesriigid peavad võtma ennetavaid meetmeid ja pakkuma õpilastele alternatiive väljaõppe ja koolituse vallas;
• school drop-out rates, recalling that it is for the Member States to take preventive action and offer pupils alternatives in the field of training and apprenticeship;
• meetmed töö ja eraelu paremaks tasakaalustamiseks;
• measures to improve the work-life balance;
• tulevikus vajalike oskuste parem jälgimine ja ennetamine, mis võimaldab pakkumist ja nõudmist paremini ühitada, ning oskuste kujundamine nii, et see annaks paremad tööhõiveväljavaated kogu eluks;
• improved monitoring and anticipation of necessary skills for the future, thus permitting a closer match with supply and orienting the development of skills in terms of enhanced prospects of employment over a lifetime;
• noortele suunatud meetmed, mille sihiks on nende integreerimine tööturule juba enne ametliku haridustee lõpetamist, eelkõige praktikakohtade kaudu, mis annavad uusi töövõimalusi;
• measures targeted on young people with a view to their integration on the labour market even before they have finished formal education, in particular by means of traineeships leading to new job opportunities;
• vajadus tugevdada paindliku turvalisuse eeskirju ning kohandada neid iga liikmesriigi sotsiaal-majandusliku olukorraga, et kindlustada paindlik tööturg, ennetav poliitika selle turuga seoses, elukestev õpe ja kaasaegne sotsiaalkindlustussüsteem;
• the need to strengthen the rules on flexicurity and adapt them to the socio-economic context of each Member State, in order to ensure a flexible labour market, proactive policies in relation to that market, lifelong learning and modern welfare systems;
• vajadus parandada töötajate ajutise lähetamise direktiivi, eesmärgiga vähendada bürokraatiat ja lahendada kahekordse maksustamise küsimused, et hõlbustada töötajate vaba liikumist;
• the need to improve the directive on the temporary posting of workers, with a view to cutting red tape and resolving double taxation issues, in order to facilitate the free movement of workers;
• vajadus teha edusamme kvalifikatsiooni vastastikusel tunnustamisel ELi ja kolmandate riikide vahel;
• the need for further progress on the mutual recognition of qualifications as between the EU and third countries;
• haridusasutuste ja ärimaailma tihedam koostöö.
• closer cooperation between educational institutions and the world of business.
Kui me soovime koostada tulemusliku tööhõive, hariduse ja väljaõppe poliitika ning hõlbustada inimeste karjäärivalikuid, peame suurendama liikmesriikide ja liidu võimet tulevikus vajatavaid oskusi ja nende laadi prognoosida ning kindlustada, et oskused vastaksid tööturu vajadustele.
If we are to devise effective policies for employment, education and training and facilitate individuals’ career choices, we will need to improve the capacity of the Member States and the Union to forecast and anticipate the nature of future skills and ensure that they are in line with labour market needs.
2. tervitab komisjoni seisukohta, et ettevõtlusele ja füüsilisest isikust ettevõtjaile tuleb luua soodustingimused; on arvamusel, et vajaliku keskkonna loomine ja motiveerimine on ettevõtete loomisel ja säilitamisel otsustavalt tähtis, kuid sellest ei piisa Euroopa majanduse edasiarendamiseks; rõhutab seetõttu, et nii kesk- kui ka kõrgharidusprogrammides vajatakse ettevõtluskoolitust, et Euroopa ei jääks muudele turuosalistele alla; rõhutab Euroopa Tehnoloogiainstituudi rolli ettevõtete loomisel ja arendamisel innovatsioonipõhiste uuringute kaudu, pöörates enim tähelepanu ettevõtluse edendamisele;
Welcomes the Commission’s recognition of the need to promote entrepreneurship and self-employment; is of the opinion that the establishment of a proper environment and incentives for creating and sustaining businesses is crucial, but not enough for the development of the European economy; stresses, therefore, that proper training in entrepreneurial skills is needed at both the middle and the higher education levels in order to ensure that Europe does not lag behind other actors; underlines the role of the European Institute of Technology in fostering business creation and development through innovation-driven research and a strong emphasis on entrepreneurship;
4. kutsub liikmesriike ning vajadusel piirkondi üles looma tööhõive seirekeskusi, keskendudes tuleviku vajadustele, et nendeks õigel ajal valmis olla, tagades tööotsijate ametialase sobivuse, kuna see suurendab töö leidmise tõenäosust, eriti noorte puhul;
Calls on the Member States and, where warranted, the regions to set up an employment monitoring centre focusing on future needs so as to anticipate the latter and provide qualifications that will maximise the likelihood of finding employment, particularly for young people;
9. juhib tähelepanu komisjoni hinnangule, et uus tehnoloogia ja töökorralduse muutused näivad olevat märgatavalt suurendanud töökohtade arvu töökohtade skaala mõlemas otsas;
Draws attention to the Commission’s finding that the new technologies and developments in work organisation seem to result in a significant expansion in jobs at both ends of the job spectrum;
11. juhib tähelepanu edusammude puudumisele allpool vaesuspiiri elavate tööl käivate inimeste arvu vähendamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama hästi tasustatud, tervislikke töötingimusi ja turvalisust pakkuvaid kvaliteetseid töökohti;
Draws attention to the lack of progress in reducing the numbers of people who, despite being employed, are living under the poverty threshold; calls on the Commission and the Member States to promote quality jobs that are well paid and offer secure and healthy working conditions;