natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Praegune euroala rahandustingimuste heterogeensus – olen veendunud, et viitate sellega inflatsiooni ja majanduskasvu erinevustele – tuleneb peamiselt sellest, et korrigeeriti mõnede riikide jätkusuutmatut makromajanduslikku arengut, mida tihti iseloomustavad kinnisvarahindade buum, jooksevkonto puudujääk ning kõrge finantsvõimendusega pangandus- ja erasektor.
Current heteroge-neity in monetary conditions within the euro area - by which I assume you refer to differences in inflation and economic growth - mainly result from a correction of unsustainable macroeconomic developments in a few countries that had often been characterised by asset price booms, current account deficits, and a highly leveraged banking and private sector.
EKP rahapoliitika on suunatud hindade stabiilsuse säilitamisele keskpikas perspektiivis euroalal tervikuna.
The ECB’s monetary policy is geared towards price stability over the medium term for the euro area as a whole.
Konkreetsele riigile omaste tingimuste mõju rahapoliitika läbiviimisele tekib ainult olukorras, kui selline areng (eeldatavalt) mõjutab arengut euroala tasandil, levides teistesse riikidesse kaubanduse kaudu või edasikandumise või usalduse kaotamise kaudu viisil, mis võib euroala hindade stabiilsust keskpikas perspektiivis ebasoodsalt mõjutada.
Effects of country-specific conditions on the conduct of monetary policy arise only to the extent that such developments (are expected to) affect developments at the level of the euro area via spill-over to other countries, through the normal trade-channel or through contagion or loss of confidence, in a way that may adversely affect price stability in the euro area over the medium term.
Üksnes euroala riikide ühtse rahapoliitika ja seega ühtse intressimäära poliitika olemasolu ei võimalda rahapoliitikat kasutada riigipõhise arengu mõjutamiseks.
The very existence of a single monetary policy and thereby a uniform policy interest rate across the euro area countries does not al-low for using monetary policy to influence country-specific developments.
See on muu majanduspoliitika, laiaulatusliku struktuuripoliitika ja eelarvepoliitika ning palgapoliitika ülesanne.
This is the task of other economic policies, a broad range of structural policies and fiscal policies as well as wage policies.
Kas te arvate, et euroala pangad tuginevad liigselt EKP antavale likviidsustoetusele?
Do you judge that there has been overreliance in euro area banks on liquidity provision by the ECB?
Nagu te teate, võttis EKP 2008. aasta oktoobris reageeringuna finantskriisi laienemisele pärast Lehman Brothersi kokkuvarisemist kasutusele mitmed pangapõhised (arvestades euroala finantsstruktuuri) ebastandardsed rahapoliitika meetmed, muu hulgas fikseeritud intressimäära täieliku jaotamise korra kõigi oma refinantseerimistehingute puhul.
As you know, in October 2008 in response to the further intensification of the financial crisis after the default of Lehman Brothers, the ECB has introduced a number of bank-based (given the financial structure of the euro area) non-standard monetary policy measures, including fixed-rate full-allotment procedures in all its refinancing operations.
Kõnealuse korra kohaselt on euroala pankadel õigus taotleda eurosüsteemilt piiramatut likviidsust enda poolt valitud ulatuses ja fikseeritud intressimäära kasutades nii kaua, kui need pangad on suutelised tagama piisaval hulgal kõlblikke tagatisi.
These procedures imply that euro area banks are free to seek unlimited amounts of liquidity from the Eurosystem at their own choosing and against a fixed rate, as long as these banks are able to provide a sufficient amount of eligible collateral.
Üldiselt ei otsusta EKP panga üle selle käitumise alusel refinantseerimistehingutes, sest keskpanga likviidsuse andmine on üks keskpanga peamisi ülesandeid.
In principle, the ECB does not judge a bank according to its behaviour at refinancing operations, as the provision of central bank liquidity is one of the core tasks of a central bank.
Lisaks võivad pankade nõudmised teha mis tahes sellise tehingu puhul finantssüsteemi struktuuri tõttu läbi märkimisväärseid kõikumisi.
In addition, owing to the structure of the financial system, banks demand in any such operation can undergo significant fluctuations.
Samal ajal näitavad mitme euroala riigi pangandussüsteemid välisrahastamise raskuste tõttu praegu üles ebatavaliselt suuri lootusi EKP toimingute suhtes.
At the same time, due to external funding difficulties, the banking systems of several euro area countries currently display an unusual degree of reliance on the ECB’s operations.
Tõsisematel juhtudel on nendes riikides käivitatud majanduse kohandamise programmid, mis peaksid aja jooksul nende riikide pankade kõrgendatud nõudlust keskpanga likviidsuse järele järk-järgult vähendama.
In the more severe cases, these countries have economic adjustment programmes in place which should lead, over time, to a gradual reduction of the elevated demand for central bank liquidity displayed by the banks of these countries.
EKP nõukogu jälgib olukorda väga tähelepanelikult, eesmärgiga tagada, et likviidsustoetus ei takistaks rahapoliitika rakendamist lühiajaliste rahaturu intressimäärade suunamise kaudu kooskõlas rahapoliitilise hoiakuga.
The Governing Council of the ECB is very closely monitoring the situation with a view to ensure that liquidity support does not hamper the implementation of monetary policy through steering short-term money market interest rates in line with the monetary policy stance.
On levinud laialdane konsensus, et keskpikas perspektiivis hindade stabiilsuse säilitamine on parim panus, mida rahapoliitika jätkusuutlikku majanduskasvu ja töökohtade loomisesse anda saab.
A broad consensus exists that maintaining stable prices over the medium-term is the best contribution that monetary policy can make to sustainable economic growth and job creation.
Tänapäeval on üldteada, et keskpank ei saa jätkusuutlikult mõjutada majanduskasvu rahapakkumise muutmise kaudu.
It is nowadays well established that a central bank can-not influence economic growth in a sustainable manner by changing the money supply.
Hindade stabiilsus parandab näiteks suhteliste hindade läbipaistvust, vähendab intressimäärade inflatsiooni riskipreemiat ning vähendab moonutusi maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemis.
Price stability, for example, improves the transparency of relative prices, reduces inflation risk premia in interest rates and reduces distortions of tax and social security systems.
Järelikult on hindade stabiilsus kõige suurem panus, mida rahapoliitika saab anda, et saavutada soodus majanduskeskkond ja kõrge tööhõive tase.
Hence, price stability is the most important contribution that monetary policy can make to achieve a favourable economic environment and a high level of employment.
Lühidalt: hindade stabiilsus on majanduskasvu vundament.
To put it shortly: Price stability is a foundation to growth.
ELi toimimise lepingu artikli 127 kohaselt on eurosüsteemi esmane eesmärk hindade stabiilsuse säilitamine.
Article 127 of the Treaty on the Functioning of the EU assigns the Eurosystem the primary objective of maintaining price stability.
Seetõttu ei ole hinnastabiilsus mitte ainult EKP rahapoliitika peamine eesmärk, vaid ka kogu ELi eesmärk.
Price stability is therefore not only the primary objective of the ECB’s monetary policy, but also an objective of the EU as a whole.
EKP nõukogu on kehtestanud hindade stabiilsuse saavutamiseks selge arvulise võrdlusaluse.
The ECB’s Governing Council has set a clear numerical benchmark for the achievement of price stability.
See taotleb inflatsiooni hoidmist alla 2% – aga ühtlasi selle väärtuse lähedal – keskpikas perspektiivis ja on algusest peale selle eesmärgi täielikult täitnud.
It aims to maintain inflation below, but close to, 2% over the medium term, and it has fully accom-plished this goal from the start.
Ilma et see piiraks hindade stabiilsuse eesmärgi saavutamist, on aluslepingus ette nähtud EKP teisesed kohustused liidu üldise majanduspoliitika toetamisel, mis hõlmavad tasakaalustatud majanduskasvu ja täielikku tööhõivet.
Without prejudice to the objective of price stability, the Treaty envisages secon-dary obligations of the ECB in support of the general economic policies in the Union, which include balanced economic growth and full employment.
Seega rajatakse aluslepingutega eurosüsteemi eesmärkide selge hierarhia, millega selgitatakse, et loodav hindade stabiilsus aitab kaasa üldisele makromajanduslikule stabiilsusele, et kaitsta majandust ettenägematute šokkide tagajärgede eest kõige paremini.
The Treaties thus establish a clear hierarchy of objectives for the Eurosystem, which clarifies that a credible achievement of price stability fosters overall macroeco-nomic stability to best insulate the economy from consequences of unforeseen shocks.
Tegelikult on rahapoliitika finantskriisi jooksul reageerinud majanduslikele ja rahanduslikele vapustustele kohase keskpika suunitlusega, et tagada inflatsiooniootuste püsivus ja stabiliseerida makromajanduslikke muutusi.
In fact, during the financial crisis, monetary policy reacted to economic and financial shocks with the appropriate medium-term orientation to ensure a solid anchoring of inflation expectations and to stabilise macroeconomic devel-opments.
EKP toetas majandust pidevalt, muutes oma rahapoliitika väga vastutulelikuks, ilma et see oleks avaldanud negatiivset mõju keskpikas perspektiivis hindade stabiilsuse väljavaatele, kinnitades nii kindlalt inflatsiooniootused keskpikas perspektiivis.
The ECB gave ongoing support to the economy by making its mone-tary policy stance very accommodative without negatively affecting medium-term term outlook for price stability, thereby firmly anchoring medium-term in-flation expectations.
Milline on Teie arvamus hiljuti vastu võetud majanduse juhtimise paketi kohta?
What do you think of the "economic governance package" as recently adopted?
Milliseid täiendavaid meetmeid peate te ELi majanduse juhtimise tõhustamiseks vajalikuks?
What further steps would you see as necessary to strengthen the economic governance in the EU?
Ei ole kahtlustki, et kokkulepitud meetmed on samm õiges suunas tugevama ja laiaulatuslikuma majandusjärelevalve poole.
There can be no doubt that the agreed measures constitute a step in the right direction of reinforced and broadened economic surveillance.
Nüüd on peamine rakendada uued õigusaktid ja nendega kaasnevad deklaratsioonid (nagu eeskiri „täida või selgita”) rangelt mitte ainult dokumendina, vaid ka sisuliselt.
A key issue is now rigorous application of the new legis-lation and the accompanying declarations (such as the ‘comply or explain’ rule) not only to the letter but also in spirit.
Selleks peavad kõik asjaomased riigiasutused kokkulepitud eeskirjad omaks võtma.
This requires that all pertinent national authorities take ownership of the agreed rules.
Õigusakti lisatud läbivaatamisklausel annab võimaluse ELi ja euroala majanduse juhtimist edaspidi arendada.
The review clause included in the legislation will be an opportunity to further enhance economic governance in the EU and the euro area.
See võimaldab tugevdada eeskirjadel põhinevat süsteemi ja korrigeerida majanduse juhtimise mõningaid allesjäänud puudusi.
It will enable to reinforce the rules-based system and cor-rect some remaining weaknesses in economic governance.
Majanduse juhtimise edaspidiseks tugevdamiseks peavad liikmesriigid kehtestama tugevad siseriiklikud fiskaalraamistikud, nagu „võlapidurid” siseriiklikes põhiseadustes.
To strengthen economic governance further, Member States should implement strong national fiscal frameworks, such as ‘debt brakes’ in national constitu-tions.
Euroala juhtimise tugevdamiseks tuleks läbi viia institutsioonilised reformid, nagu Euroopa majandus- ja rahanduskomiteele ja EMÜ-le täiskohaga eesistuja võimaldamine.
Further institutional reforms should be carried out to strengthen euro area governance, such as providing the EFC/EWG with a full-time chairperson.
Lisaks sellele võiks Euroopa konkurentsivõime pakti kujul teisestes õigusaktides sätestada ja siduvaks teha laiendatud euroala pakti ja Euroopa 2020. aasta strateegia kohased kohustused.
Be-yond that, the commitments under the Euro Plus Pact and the Europe 2020 Strategy could be enshrined in secondary legislation and made binding, in the form of a ‘European Competitiveness Pact’.
Olulised on ka edasised edusammud ühtse turu elluviimisel, eelkõige teenuste valdkonnas, et suurendada ELi majanduskasvu potentsiaali.
Further progress in the implementa-tion of the Single Market, in particular in the field of services, to enhance the EU’s growth potential is also important.
Viimasena: uued edusammud majandusliidu suunas ei oleks täielikud ilma täiendavate meetmeteta suurema Euroopa mõõtme suunas ELi ja euroala finantsturgude reguleerimises ja järelevalves ning eelkõige finantskriisi ohjamise vahendite osas (pangakriiside lahendamise fond, hoiuste tagamise skeemid).
Finally, further progress towards eco-nomic union would be incomplete without additional steps to a greater European dimension in the regulation and supervision of the financial markets in the EU, and especially in the euro area, and in particular with regard to the tools of fi-nancial crisis management (resolution fund, deposit guarantee schemes).
Majandusliitu tuleb täiendada asjakohaste edusammudega terviklikuma rahalise ja poliitilise liidu suunas, mis nõuab muudatusi lepingus.
Eco-nomic union will need to be complemented by an appropriate progress towards a more integrated fiscal and political union, requiring treaty changes.
Euroopa stabiilsusmehhanismil (ESM) ja Euroopa Keskpangal (EKP) on erinevad mandaadid.
The European Stability Mechanism (ESM) and the European Central Bank (ECB) have different mandates to fulfil.
ESM käivitatakse, kui see on möödapääsmatu euroala kui terviku stabiilsuse tagamiseks, andes ESMi liikmetele vastavalt asjakohastele tingimustele stabiilsustoetust, ning sellisena on ESM laialdase makromajandusliku suunitlusega.
The ESM will be activated if indispen-sable to safeguard the stability of the euro area as a whole, providing stability support under appropriate conditionality to the benefit of the ESM Members, and as such it will have a broad macro-financial orientation.
EKP peamine eesmärk on hindade stabiilsuse säilitamine euroalal keskpikas perspektiivis.
The ECB has been charged with the primary objective to maintain price stability in the euro area over the medium-term.
EKP ja ESMi volitused on seega teineteist täiendavad, sest hindade stabiilsus on laialdase makromajandusliku stabiilsuse oluline tingimus.
The ECB and ESM mandates are thus complementary to each other, not least as price stability is a necessary condition for broad macro-financial stability.
Lisaks täpsustatakse ESMi lepingus EKP kaasatus Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) neljas peamises valdkonnas.
Moreover, the ESM Treaty further specifies the involvement of the ECB in the European Stability Mechanism (ESM) in four main areas.
Esiteks, pärast rahalise abi taotlemist liikmesriigi poolt, suhtleb EKP komisjoniga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, hinnates riski olemasolu euroala finantsstabiilsusele tervikuna, mis võimaldaks aktiveerida stabiilsusmehhanismi.
First, following a request for financial assistance from a euro area Member State, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing whether there is a risk to the financial stability of the euro area as a whole war-ranting an activation of the ESM.
Teiseks, kui stabiilsusmehhanism käivitatakse, teeb EKP koostööd komisjoni ja Rahvusvahelise Valuutafondiga, et hinnata asjassepuutuva liikmesriigi tegelikke finantsvajadusi.
Second, where activation of the ESM is warranted, the ECB will liaise with the Commission and IMF in assessing the actual financing needs of the Member State concerned.
Kolmandaks, EKP töötajad annavad oma panuse, vajadusel tehniliste teadmistega, vastastikuse mõistmise memorandumi läbirääkimistes, mis hõlmab asjakohast poliitilist tingimuslikkust, ning sellele järgnevas sellise vastastikuse mõistmise memorandumi jälgimises ja rakendamises.
Third, ECB staff will contribute, with its technical expertise where relevant, to the negotiation of Memoranda of Understanding (MoU) containing appropriate policy conditionality, and to the subsequent monitoring and implementation of such MoU.
Neljandaks, vastavalt 21. juuli euroala tippkohtumise järeldustele eeldatakse, et stabiilsusmehhanismi teisesed turusekkumised käivitatakse EKP analüüsi põhjal, milles määratakse kindlaks erandlikud finantsturu tingimused ja ohud finantsstabiilsusele.
Fourth, in line with the conclusions of the Euro Area Summit on 21 July, it is expected that the activation of secondary market interventions by the ESM will be on the basis of an ECB analysis recognising exceptional financial market cir-cumstances and risks to financial stability.
Stabiilsusmehhanismi alusel väljastatavad võlakirjad peavad kvalifitseeruma kõlblikuks EKP rahapoliitiliste tehingute tagatistena, nagu Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi puhul.
Securities issued by the ESM are expected to qualify as eligible collateral for the ECB’s monetary policy operations, as is the case for the EFSF.
Arvestades aga ELi toimimise lepingu artiklis 123 sätestatud keskpankade laenukeeldu, ei ole stabiilsusmehhanism EKP rahapoliitilisteks tehinguteks kõlblik tehingupool.
However, in view of the prohibition on monetary financing laid down in Art. 123 TFEU, the ESM will not be an eligible counterpart for the ECB’s monetary policy opera-tions.
EKP peamine eesmärk on praegu ja ka tulevikus hindade stabiilsuse säilitamine euroalal.
The ECB’s primary objective is and remains the maintenance of price stability in the euro area.
Kõik stabiilsusmehhanismi toimimisega seotud tegevused on igal juhul abistavad või toetavad ning need viib EKP läbi selgel tingimusel, et ta mõistab täielikult, et sellised tegevused ei piira EKP volituste täitmist vastavalt ELi aluslepingutes sätestatule.
Any activities related to the operation of the ESM are, in any case, of an auxiliary and assisting nature and would be undertaken by the ECB on the clear condition of a full understanding that they are without prejudice to the fulfilment of the ECB’s mandate as laid down in the EU Treaties.
Hiljuti esitati mõte, et EKP võiks toetada Euroopa finantsstabiilsusvahendi toimimist .
The idea has been floated recently to involve the ECB in leveraging the EFSF operations.
Milline on Teie arvamus selle kohta?
What are your views on this?
Valitseb ulatuslik üksmeel selles, et Euroopa finantsstabiilsusvahendi ressursse tuleb kasutada võimalikult tõhusalt.
There is broad consensus that the EFSF resources should be used as efficiently as possible.
See teenib kahte eesmärki: tuua võimalikult suurt kasu kogu euroalale, seostades iga kulutatud euro mis tahes riigi programmi osana, ja kaitsta samas Euroopa maksumaksja raha selles protsessis.
This serves the dual goal of maximising the benefit for the euro area as a whole associated with every euro that is spent as part of any country pro-gramme while protecting European taxpayer’s money in the process.
Sellega seoses on ka ülioluline, et valitsused rakendavad kiirelt Euroopa finantsstabiilsusvahendi uued instrumendid vastavalt riigipeade ja valitsusjuhtide 21. juuli otsusele.
In this re-gard it is also essential that the governments swiftly implement the new instru-ments of the EFSF in line with the Heads of State and Government decision of 21 July.
On tähtis, et Euroopa finantsstabiilsusvahend suudaks täita oma funktsiooni finantsstabiilsuse tagamisel tõhusalt ja tulemuslikult.
It is important the EFSF has the capacity to fulfil its function for safe-guarding financial stability in an effective and efficient manner.
Mis puudutab EKP kaasamist Euroopa finantsstabiilsusvahendi finantsvõimendusse, siis peaks minu arvates olema selge, et EKP täidab alati rangelt aluslepingus sätestatud keskpankade laenukeeldu ja seda nii sisulises kui ka õiguslikus mõõtmes.
With regard to the ECB involvement in leveraging the EFSF, it should be clear in my view that the ECB will always strictly adhere to both the spirit and the le-gal dimension of the monetary financing prohibition contained in the Treaty.
Arvestades, et Euroopa finantsstabiilsusvahendi ainus eesmärk on tagada finantsraskustes olevate euroala liikmesriikide rahastamine, oleks EKP kaasamine sellisesse rahastamisse vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 123 sätestatud keskpankade laenukeeluga.
Given the EFSF’s sole purpose to provide financing to euro area Member States in financial difficulties, involving the ECB is such financing would contravene the monetary financing prohibition under Article 123 TFEU.
Siiski tajutakse sellest õiguslikust hinnangust sõltumata, et kui Euroopa finantsstabiilsusvahendit rahastatakse EKP kaudu, rikub EKP aluslepingu sätteid, mis kujutab endast tõsist ohtu EKP usaldusväärsusele ja mainele.
However, inde-pendent from such legal assessment, EFSF financing via the ECB will be per-ceived as the ECB breaching the spirit of the Treaty provisions constituting a se-rious risk for ECB’s credibility and reputation.
Ettekujutusega, et rahapoliitika allutatakse eelarvepoliitika probleemidele, rikutaks kaasaegse keskpanganduse rahapoliitika raamistiku peamist põhimõtet – keskpanga sõltumatus – ning selle tulemusel ohustataks rahandusasutuste suutlikkust tagada hinnastabiilsus.
With the perception that mone-tary policy would be subjugated to fiscal policy concerns, the key principle which has been the hallmark of modern central banking monetary policy frame-works – that of central bank independence - would be broken, and the ability of monetary authorities to deliver price stability would be compromised as a result.
Eurovõlakirjad on mõiste, mis hõlmab palju erinevaid ideesid.
‘Eurobonds’ is a term that encapsulates a variety of different ideas.
Eurovõlakirjade kavandid erinevad muu hulgas oma garantiistruktuuri, kapitalistruktuuri ja juhtimisstruktuuri poolest ning järelikult on eri võlakirjade mõju majanduse juhtimisele erinev.
Proposals for Eurobonds differ inter alia according to their guarantee structure, capital struc-ture and governance structure, hence the implications for economic governance in each case are not uniform.
Siiski kaasnevad kõigi eurovõlakirjade kavanditega euroala liikmesriikide ühised võlakirjalaenud ja mingil kujul vastastikune tagatis.
That said, all Eurobond proposals imply common debt issuance between euro area Member States and some form of mutual guarantee.
Kui selline tagatis on solidaarne, välistatakse see aluslepinguga praegusel kujul.
Where this guarantee is joint and several, it would be precluded by the Treaty as it stands.
Üldiselt vähendavad sellised vastastikused tagatised paratamatult osalevate riikide motivatsiooni rangeks eelarvepoliitikaks (ja makropoliitikaks).
More gener-ally, such mutual guarantees necessarily reduce the incentive for sound fiscal (and macro) policies for the participating countries.
On väga oluline, et mis tahes sellise kokkuleppe juhtimisstruktuuriga tagatakse taolise motivatsiooni nõrgendava mõju täielik tasakaalustamine teiste vahenditega.
It is crucial that the govern-ance structure of any such arrangement ensures that these incentive-weakening effects are fully offset by other mechanisms.
Tundub, et praegused kavandid ei taga selliseid ühilduvate stiimulitega raamistikke, ilma et oleks vaja teha märkimisväärseid muudatusi ELi juhtimisstruktuuris (sealhulgas muudatused aluslepingus).
Current proposals do not seem to provide for such incentive-compatible frameworks without substantial changes to the EU governance structure (including Treaty changes).
Veelgi enam, kui sellise laenuga võrdsustatakse osalevate riikide intressimäärad, tekitatakse jätkusuutliku ja jätkusuutmatu eelarvega liikmesriikide vahel varjatud toetus, nõrgendades nii veelgi motivatsiooni eelarvedistsipliiniks rahaliidu raames.
Moreover, to the ex-tent that such issuance would equalise interest rates between participating Mem-ber States, it would create an implicit subsidy between fiscally sound and fis-cally less sound Member States, further weakening incentives for fiscal disci-pline within EMU.