natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse oma 12. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus ja eeskätt Lõuna-Euroopas põllumajandusmaa halvenemisega seotud probleemide ning nendele reageerimise kohta ELi põllumajanduspoliitika vahendite abil Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0130 .
having regard to its resolution of 12 March 2009 on ‘the challenge of deterioration of agricultural land in the EU and in particular in southern Europe: the response through EU agricultural policy instruments’ Texts adopted, P6_TA(2009)0130 .
võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2009)0089 .
having regard to its resolution of 25 November 2009 on the EU strategy for the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15) Texts adopted, P7_TA(2009)0089 .
võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) aruannet, mille koostasid ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon ja Maailmapank ning allkirjastasid 58 riiki;
having regard to the International Assessment of Agricultural Science and Technology (IAASTD) report drawn up by the United Nations Food and Agriculture Organisation and the World Bank and signed by 58 countries,
võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A7-0060/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A7-0060/2010 ),
arvestades, et aegade jooksul atmosfääri kogunenud kasvuhoonegaasidest tingitud kliimamuutus on teaduslik arusaam, millel võivad olla rasked tagajärjed ökosüsteemidele;
whereas the climate change caused by the historical build-up of greenhouse gases (GHGs) in the atmosphere is a scientifically established fact that may have a serious impact on ecosystems,
arvestades, et põllumajandusele avaldab see otsest mõju, sest põllumajandus kuulub mitmesuguste majanduslike tegevuste hulka, mille kaudu hallatakse loodusvarasid inimkonna hüvanguks;
whereas agriculture is directly affected, since it is one of the many economic activities that manage natural resources for the benefit of humankind,
arvestades, et kliimamuutus on üks tõsiseimaid ohte mitte ainult keskkonnale, vaid ka sotsiaalsele ja majanduslikule korrale, ning et eri põllukultuuride saagikus kõigub aastast aastasse, kuna ülimalt muutlikud ilmastikutingimused mõjutavad seda väga suurel määral, ning arvestades, et kliimamuutus mõjutab kaudselt kõiki majandussektoreid, kuigi põllumajandus on endiselt kõige haavatavam;
whereas climate change poses one of the most serious threats not only to the environment, but to the economy and society as well, with crop yields fluctuating from one year to the next, heavily influenced by the variation in extreme climate conditions, which has an implicit impact on every sector of the economy, although agriculture remains the most vulnerable,
arvestades, et põllumajandus, mis on põllumajandusliku tootmise erinevate bioloogiliste protsesside käigus eralduva kahe olulise kasvuhoonegaasi (dilämmastikoksiid ja metaan) üks peamisi päritoluallikaid, on ise üks kliimamuutuse tekitajaid, olles samas väga tundlik selle kahjuliku mõju suhtes;
whereas agriculture, as one of the main sources of two major GHGs (nitrous oxide and methane) which are generated by various biological processes linked to agricultural production is contributing to climate change while also being very vulnerable to its adverse impact,
arvestades, et muu hulgas tänu ELi põllumajanduse tõhustamisele, järjepidevatele uuendustele, uute tehnoloogiate kasutamisele, väetiste tõhusamale kasutamisele ja ühise põllumajanduspoliitika äsjastele reformidele langes põllumajandusest (sealhulgas loomakasvatusest) pärit kasvuhoonegaaside heitkogus ELi 27 liikmesriigis aastail 1999–2007 20% võrra ning põllumajandusest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguse osakaal Euroopa Liidus langes 11%-lt 1990. aastal 9,3%-ni 2007. aastal;
whereas GHG emissions from agriculture (including livestock farming) declined by 20% in the EU-27 between 1999 and 2007 and the proportion of the Union's GHG emissions produced by agriculture dropped from 11% in 1990 to 9.3% in 2007, inter alia as a result of the increased efficiency of EU agriculture, constant innovations and the use of new techniques, the more effective use of fertilisers and the recent reforms of the CAP,
arvestades, et põllumajandus ja metsandus on peamised majandussektorid, mis võimaldavad inimtegevusest pärit süsinikdioksiidi koguda, säilitada ja tänu kogumisvõimele pinnases ladustada ning seda fotosünteesi abil taimedesse siduda; arvestades, et kõnealused sektorid võivad seetõttu anda olulise positiivse panuse kliimamuutuse leevendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse;
whereas agriculture and forestry are the main economic sectors able to capture the CO2 produced by human activities, to accumulate and store it in the soil by acting as sinks, and to fix it in plants through photosynthesis; whereas these sectors consequently have considerable potential to make a positive contribution to global warming mitigation efforts,
arvestades, et kliimamuutus on ELi põllumajandusele juba negatiivset mõju avaldanud (veeressursside vähenemine, sooldumine, sagedasem põud, kõrbestumine, talvise sademetehulga oluline suurenemine ja üleujutused põhjas, madalal paiknevate rannikualade ohustatus merepinna taseme tõusust ning sooldumise oht, tormid ja muud äärmuslikud ilmastikunähtused, erosioon ja maalihked, kahjurputukate ning looma- ja taimehaiguste levik), ning arvestades, et nende probleemide eeldatav sagenemine võib avaldada olulist majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju põllumajandus-, metsandus- ja turismisektorile;
whereas climate change is already having adverse effects on EU agriculture (including declining water resources, brackishness and more frequent drought, desertification, a significant increase in winter rainfall and flooding in the north, threats to low-lying coastal areas from rising sea levels and the danger of salination, storms and other extreme weather events, erosion and landslides and the proliferation of insect pests and animal and plant diseases), and whereas the expected acceleration of such problems could have serious economic, social and environmental repercussions for the agricultural, forestry and tourism sectors,
arvestades, et põllumajandussektoril on nii kliimamuutuse tagajärgedega kohanemise kui ka nende leevendamise võime, mis tugineb põllumajandustootjate oskusteadmistele, tugevale ühisele põllumajanduspoliitikale ning innovatsiooni ja teadusuuringute arendamisele, kuid et looduslike protsesside raskesti juhitavust silmas pidades on vaja teha suuri jõupingutusi;
whereas the agricultural sector is capable both of adapting and of mitigating climate change with the help of farmers‘ know-how, a strong CAP and research and innovation developments but, since the natural processes involved are difficult to deal with, a great deal of effort must be made,
arvestades, et Euroopa põllumajanduses valitseb tööhõivetase, mis võimaldab seda kaitsta ja arendada;
whereas European agriculture constitutes a pool of jobs which should be protected and expanded,
arvestades, et põllumajandusel on endiselt otsustav tähendus inimtegevuse jätkumiseks Euroopa maapiirkondades, eriti võttes arvesse laia teenuste spektrit, mida põllumajandustootjad ülejäänud ühiskonnale pakkuda võivad;
whereas agriculture remains vital to the continuance of human activity in European rural areas, inter alia because of the wide range of services which farmers can provide for the rest of society,
arvestades, et Euroopa Liidu taastuvate energiaallikate arendamise eesmärgil on otsene seos põllumajandusega ja et kõnealune arendamine võib aidata märkimisväärselt kaasa kasvuhoonegaaside vähendamisele;
whereas the Union's objectives for the development of renewable energies have a direct bearing on agriculture, and whereas this development can help substantially to reduce GHG emissions,
arvestades, et ELi põllumajanduse üks tähtsamaid ülesandeid on liidu elanikkonna varustamine toiduga;
whereas one of the primary functions of EU agriculture is to feed the Union's population,
arvestades, et Euroopa Liit peab olema planeedi soojenemise vastu võitlemisel esirinnas,
whereas the Union should be a leader in the fight against global warming,
Euroopa Liidu põllumajanduse panus kliimamuutuse leevendamise jõupingutustesse
Contribution of EU agriculture to global warming mitigation efforts
kinnitab, et ELi põllumajandus ja metsandus saavad ELi kliimamuutuse leevendamise eesmärkide saavutamisele kaasa aidata, leides lahendused oma kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ja seda toetades ning edendades CO2 säilitamist mullas, arendades säästvate taastuvate energiaallikate kasutamist ja kasutades maksimaalselt ära fotosünteesi; rõhutab, et selleks on oluline soodustada sellise turustatavaid ja mitteturustatavaid kaupu tootva põllumajanduse arengut, mis kasutab iga ökosüsteemi potentsiaali ja loodusressursse võimalikult tõhusalt ning mis suudab säästlikkuse suurendamiseks ühitada majanduslikud, sotsiaalsed, keskkonnaalased ja ka loomade heaoluga seotud kaalutlused;
Affirms that EU agriculture and forestry can contribute to achieving the Union's climate change mitigation objectives by finding ways and support to help reduce its GHG emissions, promoting CO2 sequestration in the soil, developing the production of sustainable renewable energies, and maximising the photosynthesis function; emphasises that, to this end, it is essential to foster the development of an agriculture producing tradable and non tradable goods which exploit the potential and natural resources of each ecosystem as efficiently as possible and which reconcile economic, environmental and social performance as well as animal welfare imperatives so as to improve its sustainability;
on seisukohal, et põllumajanduse aktiivsema kaasamise korral kliimamuutuse piiramise ülemaailmsesse protsessi tuleb vältida ELi põllumajandus- ja toiduainetesektori konkurentsivõime nõrgestamist ülemaailmsel turul;
Considers that, if agriculture is to be more actively involved in the global process of curbing climate change, care must be taken to ensure that the competitive position of the EU's agri-foodstuffs sector in the world market does not suffer;
on seisukohal, et mahepõllumajandus, ulatuslik karjatamine ja integreeritud tootmise meetodid on võimalikud lahendused ökoloogilisema põllumajandusliku tootmise saavutamiseks; rõhutab siiski, et oluline on leida lahendused, mis võimaldavad suuremal osal Euroopa põllumajandusmaast aset leidval tavapärasel põllumajandusel aidata olulisel määral kaasa keskkonna säästvale majandamisele;
Takes the view that organic farming, extensive grazing and integrated pest management practices are among the ecologically effective systems needing further development; emphasises, however, the need to find ways to facilitate a transition to more sustainable agriculture in the case of the other systems used on most farmland;
tunnistab, et innovatsioonil on oluline osa, vähendamaks põllumajanduse mõju kliimamuutusele ja keskkonnale;
Recognises that innovation has a major role to play in reducing the impact agriculture has on climate change and in lowering its environmental impact;
nõuab eriti, et tulevane ühine põllumajanduspoliitika soodustaks teavituse, koolituse ja stiimulite abil põllumajandustavasid, mis aitavad parandada põllumajanduse tõhusust ja selle kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise potentsiaali ning süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist, näiteks:
Calls, in particular, for the future CAP to encourage – through the provision of information, training and incentives – practices that contribute to improving the efficiency of agriculture and its potential to reduce GHG emissions, and to improving carbon sequestration, including:
lihtsustatud ja kohandatud maaviljelustehnika (näiteks vähendatud künd või kündmata jätmine, põllukultuuride jääkide põllule jätmine), mis tagab taimkatte ning hõlbustab vahekultuuride kasvatamist ja külvikordade kasutamist ning muudab maksimaalseks fotosünteesi ja parandab mulla orgaanilise aine sisaldust, nagu tõestas Euroopa Parlamendi algatusel käivitatud SoCo projekt;
simplified, appropriate cultivation techniques that provide plant cover (such as reduced or no-tillage and leaving crop residues on the ground) and facilitate intercropping and crop rotation, thereby maximising photosynthesis and helping to enrich the soil with organic matter, as demonstrated by the SoCo project launched at the European Parliament's instigation;
metsastamine ja metsa uuendamine ning põllumajandusmaal agrometsandussüsteemide, hekkide, puistute, alaliste või ajutiste heina- ja karjamaade säilitamine ja rajamine;
the preservation and development of afforestation, reforestation, agroforestry, hedges, wooded areas on farmland, permanent or temporary grassland pasture systems and reforestation;
niisuguste majandamismeetodite kasutuselevõtt, mille abil on võimalik metsades seotud süsinikdioksiidi seal kauem säilitada;
the introduction of farming methods which will increase the carbon storage period in existing forests;
mulla ja mineraalide parem majandamine, suure süsinikusisaldusega maa-alade, nagu turbarabade ja märgalade piisav kaitse (kuivendamise alternatiivina sobivate kultuuride, nt pilliroo kasvatamine);
better management of soil and of minerals and appropriate protection of carbon-rich land (peatland) and wetlands (growing suitable crops, such as reeds, as an alternative to drainage);
põllumajandusettevõtete ajakohastamine (hoonete isolatsiooni parandamine, energiasäästlike seadmete ja taastuvate energiaallikate kasutamine) ning tõhusamad tootmisahelad;
farm modernisation (building insulation, energy-efficient equipment and the use of renewable energies) and more efficient production chains;
ajakohased söötmis-, ladustamis- ja sõnnikumajandus- või väetamistehnoloogiad, mille abil on võimalik metaani heitkoguseid oluliselt vähendada;
modern techniques of feeding, animal keeping and manure treatment and use, which will significantly reduce methane emissions;
toiduainete tootmisel tekkiva biomassi energia kasutamine, mille tulemusel mitte üksnes ei kasutata ära kõrvalsaadusi ja jäätmeid, vaid mis aitab kaasa ka CO2 heitkoguste vähendamisele;
the use of biomass energy integrated into food production, which will contribute to reducing CO2 emissions in addition to making use of by-products and waste;
puit- ja rohttaimede hulka kuuluvate energiataimede (kultuuride) kasvatamine lammidel ja märgaladel, liivastel aladel ning aladel, mis on põllumajanduseks vähem sobivad, et absorbeerida süsinikdioksiidi ja suurendada süsinikdioksiidi sidumist;
the planting of woody and herbaceous energy crops (cultures) in floodplains, areas which are wet or sandy and areas less suitable for agriculture, with the aim of increasing CO2 absorption and carbon sequestration;
rõhutab, et lisaks keskkonnasäästlikkusele avaldavad kõnealused põllumajandustavad positiivset mõju, suurendades bioloogilist mitmekesisust, parandades muldade kvaliteeti ja veesisaldust ning võideldes erosiooni ja reostuse vastu, ning et põllumajandus aitab kaasa põllumajandustegevuse tõttu kliimamuutusele avaldatava mõju leevendamisele, mis on üldsuse huvides;
Emphasises that, as well as being more environmentally friendly, such farming practices have a positive impact in terms of improved biodiversity and soil quality, water retention and efforts to combat erosion and pollution and that mitigating the effects of farming activity on climate change is another of the ‘public goods’ provided by agriculture;
soovitab kasutusele võtta ühise Euroopa metsanduspoliitika, mis edendab säästvat metsamajandust ja tootmist ning aitab kõnealuse tööstusharu potentsiaali ja majanduslikku arengut paremini ära kasutada, arvestades, et tegemist on sektoriga, mis aitab kõige rohkem süsinikdioksiidi siduda; on seisukohal, et kõnealuses poliitikas tuleks maksimaalselt arvesse võtta metsamajanduse olukorda eri piirkondades, sest Lõuna- ja Põhja-Euroopa metsakeskkonnad on oma võimaluste ja ohtude poolest erinevad;
Recommends introducing a common European forestry policy that promotes sustainable forestry management and production and does more to tap the potential and the economic development of this industry, which is the one that makes the greatest contribution to carbon capture, as this sector makes the greatest contribution to carbon capture; this policy should pay maximum attention to the different regional conditions for forestry, because there are different opportunities and threats for forest environments in northern and southern Europe;
soovitab tugevdada mägipiirkondi käsitlevaid poliitilisi meetmeid, kuna karjatamissektor ja karjakasvatus on eriti olulised kliimamuutuse leevendamisel ning kohanemise toetamisel ja haavatavuse vähendamisel eelkõige karjatatavate alade asjakohase majandamise kaudu;
Recommends stepping up policies on mountain regions, as the pasturing and stock-breeding industries have a particularly important role to play in mitigating climate change and in helping to adjust and reduce vulnerability, particularly by means of proper management of pastureland;
teeb ettepaneku töötada välja Euroopa Liidus põllumajandusele avalduvate kahjulike tagajärgede leevendamise strateegia, mis hõlmab järgmist:
Recommends that strategies be devised for preventing and mitigating the adverse consequences for agriculture in the European Union through:
tegevuskava kõige tugevamalt mõjutatud piirkondade jaoks: niisuguste taimesortide kasutamine, mis on uute ilmastikutingimuste suhtes vastupidavad, põllumajandustegevuse ajakava kohandamine uutele raamtingimustele, metsastamismeetmed, kasvuhoonete rajamine, veeressursside majandamine põllumajanduses, saastunud pinnase tervendamine;
an action plan for the most affected areas: using certain plant varieties which are resistant to the new climate conditions, adapting the calendar of farming activities to the new conditions, forestation, building greenhouses, managing water resources for agriculture and making polluted land more environmentally friendly;
edaspidi ka kliimamuutuse põhjuste kõrvaldamise pikaajalist kava, milles nähakse ette vähe CO2 heitmeid põhjustava maailmamajanduse edendamine ja energiavarustuse kindlusesse panustamine;
the other measure should be a plan for the future aimed at eliminating the causes of climate change by promoting a global economy based on reduced CO2 emissions, combined with the promotion of energy security;
rõhutab, et dilämmastikoksiidi heitkoguseid saab vähendada, kasutades lämmastikväetisi tõhusamalt (täppispõllumajandus); lisaks rõhutab, et väetamine biogaasitootmisest üle jäänud jääkmassiga on üks võimalus orgaaniliseks täppisväetamiseks ja seeläbi heitkoguste vähendamiseks;
Emphasises that nitrous oxide emissions can be cut by making more effective use of nitrogen fertilisers (precision farming); also points out that fertilisation using the residual mass from biogas production provides opportunities for organic precision fertilisation and thus the reduction of emissions;
nõuab metaani heitkoguste vähendamise eesmärgil rohkem teadusuuringuid kariloomade söötmise ja aretusloomade geneetilise valiku valdkonnas tingimusel, et selliseid leevendusmeetmeid ei võeta vastu, kui need ohustavad loomade tervist või heaolu; nõuab lisaks sellise programmi loomist, mis võimaldaks vähendada ELi sõltuvust loomasöödaks mõeldud taimsete valkude impordist, samuti sellise programmi loomist, mille abil teavitatakse tarbijaid nende ostu- ja toitumiskäitumise mõjust kliimale;
Calls for research on livestock feed and genetic selection of farm animals to be stepped up with a view to reducing methane emissions, provided that such mitigation measures are not adopted if they jeopardise animal health or welfare; also calls for the introduction of a food programme designed to reduce the Union's dependence on imported plant proteins for animal feed and for an information programme to educate consumers about the impact of their purchasing and eating behaviour on the climate;
nõuab kindlalt, et võetaks meetmeid, millega kiirendatakse ja tõhustatakse taimesortide teaduslikke uuringuid, et kultuurid ja taimed kohaneksid paremini uute ilmastikutingimustega ning et suuta vastata kliimamuutusest tulenevatele väljakutsetele, eelkõige selles osas, mis puudutab piisavas koguses ja piisava kvaliteediga toorainete vajaduse katmist ning seega toiduga kindlustatuse tagamist; on seisukohal, et kõnealused teadusuuringud peaksid eelkõige keskenduma taimesortidele, mis taluvad veepuudust ja ülikõrgeid temperatuure, ning nendega seotud viljelustehnoloogiatele; rõhutab ka seda, et sellised sordid ja tehnoloogiad võivad osutuda otstarbekateks alternatiivideks praegu teatavates piirkondades kasutatavatele kulukatele ja ebatõhusatele niisutussüsteemidele ning nende eeliseks on asjaolu, et kohalik elanikkond võtab need paremini vastu;
Urges also that action should be taken to speed up and step up research into plant breeding to make crops and plants better able to withstand new climatic conditions and to be able to meet the challenges posed by climate change, particularly with regard to requiring that a suitable quantity of good-quality raw materials, and therefore a secure food supply, is maintained; considers that this research should as a matter of priority relate to plant varieties which tolerate water stress and extremely high temperatures, and the relevant crop techniques; stresses also that these varieties and techniques could offer a viable alternative to the current costly and inefficient irrigation systems in some areas, and that they also offer the advantage of being more acceptable to local communities;
rõhutab, et orgaaniliste väetiste optimeeritud ladustamine ja laotamine ning selliste väetiste töötlemine anaeroobsetes kääritustankides on praegu kõige paljutõotavamad meetodid metaani heitkoguste vähendamiseks (olles samas ka taastuvaks energiaallikaks) ja keemilistest lämmastikväetistest sõltuvuse vähendamiseks, eriti intensiivse karjakasvatuse piirkondades; on arvamusel, et biogaas aitab põllumajandusel end ise energiaga varustada;
Emphasises that optimised storage – and the application – of organic fertiliser and the processing of such fertiliser in anaerobic digesters are currently some of the most promising ways of reducing methane emissions (whilst also providing a source of renewable energy) and reducing dependence on chemical nitrogen fertilisers, particularly in regions characterised by high-density livestock farming; considers that this biogas helps make agriculture self-sufficient in energy;
juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele kasutada biogaasi tootmiseks kasutatavatest fermentatsiooniseadmetest pärit kääritussaadusi kunstväetise asendajana, vältides nende liigitamist loomsete väetiste kategooriasse, sest nii oleks võimalik kunstväetise kasutamist veelgi vähendada;
Draws attention, in this context, to the need to be able to use digestate from manure fermentation installations for biogas production as a substitute for artificial fertiliser without its falling into the category of ‘livestock manure’, so that the use of artificial fertiliser can be further reduced;
nõuab halduskorra lihtsustamise ning teadus- ja arendustegevuse kiirendamist põllumajandusettevõtetes tekkiva biomassi (põllumajandus- või puidujäätmed), karjakasvatusest pärineva biogaasi ja muude säästvate agrokütuste kasutuselevõtuks ja vääristamiseks, tingimusel et see ei ohusta toiduga kindlustatust;
Calls for the speeding up of administrative simplification and of research and development work on the exploitation and utilisation of biomass found on farms (farm and forest waste), biogas from livestock farming and other sustainable agrofuels, provided that the latter do not jeopardise food security;