natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kohtu loomine rahvusvahelise kokkuleppega, eriti kui arvestada Euroopa Kohtu arvamust 1/09, on elujõuline ja lootustandev viis sidusa patendivaidluste lahendamise süsteemi loomiseks.
The creation of the Court by international agreement is - particularly in light of the Opinion 1/09 of the Court of Justice - a viable and promising way to establish a coherent patent litigation system.
Liidu õiguse ülimuslikkusest ja nõuetekohasest kohaldamisest kinnipidamine kohtu poolt peaks olema tagatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 267 kohaselt võimaldatavate eelotsustega, ELi toimimise lepingu artiklite 258, 259 ja 260 kohaste rikkumismenetluste ja selgitamisega, et lepinguosalised liikmesriigid on vastutavad kahjude eest, mis on tekkinud kohtu poolt liidu õiguse rikkumise tagajärjel.
The respect of the primacy and proper application of Union law by the Court should be ensured by providing for the possibility of preliminary rulings pursuant to Article 267 of the TFEU, infringement proceedings in accordance with Articles 258, 259 and 260 of the TFEU and by clarifying that the Contracting Member States should be liable for damages caused as a result of breaches of Union law by the Court.
Peale selle oleks kavandatav süsteem liidu kohtusüsteemi osa, kuna ainult ELi liikmesriigid võivad olla lepinguosalised liikmesriigid.
Furthermore, the proposed system would be situated within the judicial system of the Union, since Contracting Member States may only be EU Member States.
Maksimaalset menetluste kvaliteeti ja tõhusust on võimalik saavutada, toetudes olemasolevale lepinguosaliste liikmesriikide patendikohtu süsteemile.
By relying on the existing structures of the patent court system of the Contracting Member States, a maximum of both quality and efficiency of proceedings can be achieved.
Ühtne patendikohus võimaldab oluliselt vähendada kohtuvaidluste kulusid, kuna pooled ei pea enam osalema paralleelsetes kohtuvaidlustes eri riikides.
The Unified Patent Court will also help to cut drastically the litigation costs because parties will no longer have to litigate in parallel in different countries.
Uuringud on näidanud, et kavandatav kohtuvaidluste süsteem võimaldaks Euroopa ettevõtjatele märkimisväärset kokkuhoidu.
Studies show that the proposed litigation system would allow for substantial savings for European businesses.
Kohtukoosseisu ja kohtunike vajaliku kvalifikatsiooni kaalutlemisel peab arvesse võtma ka peamisi kvaliteedi ja tõhususe eesmärke.
The overriding objectives of quality and efficiency also have to be taken into account when considering the composition of the court and the necessary qualification of the judges.
Rahvusvahelise organi loomine on soovitav, et tagada tõhususe ja kvaliteedi standardid.
The creation of multinational panels is desirable, as far as the standards of efficiency and quality are ensured.
See võib tähendada kohalike talituste koosseisu järkjärgulist muutmist rahvusvaheliseks.
This might require a gradual transition to a multinational composition of local divisions.
Patendivaidluste süsteemi toimimise jaoks on olulise tähtsusega kohtunike kvalifikatsioon.
Qualification of judges is essential for the functioning of the patent litigation system.
Lisaks patendiõigusele peaks kohtunikel olema vähemalt algteadmised konkurentsiõigusest.
Besides patent law, judges should also have at least basic knowledge of antitrust law.
Sel viisil tajuksid kohtunikud rohkem võimalikke patendi väärkasutuse katseid, mis võimaldaksid osapoolel ära kasutada turgu valitsevat seisundit oma konkurentide kahjuks.
In this way, judges will be more sensible to possible attempts of a party to misuse patents as a tool to abuse its dominant position on the market to the detriment of its competitors.
Kuna patendivaidlused võivad sisaldada keerukaid tehnilisi küsimusi, siis peaksid kohtute koosseisus olema ka tehniliselt kvalifitseeritud kohtunikud.
Since patent disputes involve complex technical issues, the panels of the court should comprise technically qualified judges.
On äärmiselt oluline, et osapooli esindaksid juristid, kellel on vajalikud kogemused nii patendi- kui ka menetlusõiguse alal.
It is of utmost importance that parties are represented by lawyers with the necessary experience in both patent and procedural law.
Patendiadvokaatidel, kellel ei ole õigust liikmesriigi kohtus esineda, võib olla oluline toetav roll ning seetõttu peaks võimaldama neil kohtus esineda.
Patent attorneys not authorised to practice before a court of a Member State can play an important supportive role and should therefore be allowed to speak before the Court.
Toimiv ühtne patendikohus tagab õiguskindluse kohaldatavate õigusnormide ühetaolise tõlgendamise teel.
A functioning unified patent court can provide legal certainty through the uniform interpretation of the applicable rules of law.
Eriti VKEde jaoks on oluline, et loodav kohtusüsteem oleks tõhus ning samal ajal peab olema tagatud otsuste kõrge kvaliteet.
Especially for SME’s, it is essential that the court system to be created is efficient while at the same time ensuring high quality decisions.
Järelikult peaks kaubamärgi tühistamise vastuhagide korral olema kohalikul või piirkondlikul talitusel võimalik esitada vastuhagi kesktalitusele ning jätkata sõltumatult rikkumisnõude menetlemist.
Consequently, in case of counterclaims for revocation, the local or regional division should be given the possibility to refer the counterclaim to the central division and proceed with the infringement claim independently.
Sel viisil oleks võimalik vältida rikkumismenetluste põhjendamatuid viivitusi.
In this way, undue delays regarding the infringement proceedings can be prevented.
Asendades suuresti erinevad siseriiklikud kohtusüsteemid ja menetluseeskirjad ühe sidusa süsteemiga, saaks parandada nii patentide jõustamist, kui ka kaitset põhjendamatute nõuete ja patentide vastu, mida ei oleks pidanud andma.
By replacing the widely differing national court systems and procedural rules by one coherent system, the enforcement of patents as well as the defence against unfounded claims and patents, which should not have been granted, can be improved.
Pärast aastakümneid kestnud ebaõnnestunud katseid ollakse lähedal ühtse patendituru loomisele, mis tagaks õiguskindluse ning oleks rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline.
After decades of failed attempts, a true Single Market for patents that can provide legal certainty and be internationally competitive is in reach.
Parlament peaks käesolevat projekti toetama.
The Parliament should support this project.
Raportöör: Alajos Mészáros
Rapporteur: Alajos Mészáros
– suurendada õiguskindlust,
– strengthening legal certainty,
– anda tõhusamat ja kvaliteetsemat õiguskaitset,
– improving the provision of effective, high-quality legal protection,
– edendada ELis teadustegevust ja innovatsiooni ning
– further boosting research and innovation in the EU, and
– tõsta ELi tööstuse konkurentsivõimet, võttes eriti arvesse teadusuurijaid ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid;
– increasing the competitiveness of EU industry, particularly with regard to researchers and small and medium-sized enterprises (SMEs);
5. rõhutab, et mõistliku aja jooksul tuleb tagada, et esimese astme kohtu kohalike ja piirkondlike talituste isikkoosseis oleks paljurahvuseline;
Underlines that the multinational composition of the local and regional divisions of the Court of First Instance must be guaranteed within a reasonable timeframe;
7. toetab vahendus- ja vahekohtukeskuse loomist kokkuleppe ühe osana ning rõhutab, et keskuse üks põhieesmärke peab olema bürokraatia vähendamine ja asjaosaliste kohtukulude madalal tasemel hoidmine;
Welcomes the establishment of a mediation and arbitration centre as part of the agreement, and stresses that one of its main aims must be to reduce red tape and keep litigation costs down for the parties involved;
patendivaidluste lahendamise kohtusüsteemi kohta
on a jurisdictional system for patent disputes
3. märgib, et Euroopa Kohtu 8. märtsi 2011. aasta arvamuse 1/09 kohaselt võtsid tõhustatud koostöös osalevad liikmesriigid rahvusvahelise lepinguga kohustuse luua ühtne patendikohus, millest saaks lepinguosaliste liikmesriikide kohtusüsteemi osa;
Notes that, following the delivery of Opinion 1/09 of 8 March 2011 of the Court of Justice, it was by means of an international agreement that the Member States involved, participating in enhanced cooperation, committed themselves to the creation of a Unified Patent Court which would be part of the judicial systems of the contracting Member States;
6. märgib, et lepinguprojekt võiks jõustuda, kui vähemalt üheksa lepinguosalist liikmesriiki on selle ratifitseerinud; on seisukohal, et selline olukord võiks viia „tõhustatud koostöö” tekkimiseni tõhustatud koostöö raames.
Notes that the draft agreement could come into force when a minimum of nine contracting Member States have ratified it; considers that such a situation could lead to the emergence of ‘enhanced cooperation’ within enhanced cooperation;
BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitlev ELi välispoliitika: eesmärgid ja strateegiad
on the EU foreign policy towards the BRICS and other emerging powers: objectives and strategies
BRICS-riike ja teisi tärkava turumajandusega riike käsitleva ELi välispoliitika eesmärkide ja strateegiate kohta
on the EU foreign policy towards the BRICS and other emerging powers: objectives and strategies
– võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 21 ja eriti selle punkti h, mille kohaselt liit määratleb ja viib ellu ühist poliitikat ja ühismeetmeid ning taotleb koostöö kõrget astet kõikides rahvusvaheliste suhete valdkondades, selleks et edendada tugevamal mitmepoolsel koostööl ja hea valitsemistavaga maailmakorral tuginevat rahvusvahelist süsteemi,
– having regard to Article 21 of the Treaty on European Union, in particular its point (h), which sets forth that the Union shall define and pursue common policies and actions, and shall work for a high degree of cooperation in all fields of international relations, in order to promote an international system based on stronger multilateral cooperation and good global governance,
– võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni nõukogu aastaaruande kohta Euroopa Parlamendile (ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) peamiste aspektide ja põhiliste valikuvõimaluste kohta 2008. aastal), mis esitatakse Euroopa Parlamendile vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe II osa G jao punktile 43
– having regard to its resolution of 10 March 2010 on the annual report from the Council to the European Parliament on the main aspects and basic choices of the Common Foreign and Security Policy (CFSP) in 2008, presented to the European Parliament in application of Part II, Section G, paragraph 43 of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0060 . ;
Texts adopted, P7_TA(2010)0060 . ,
– võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 16. septembri 2010. aasta järeldusi ELi suhete kohta strateegiliste partneritega,
– having regard to the European Council conclusions of 16 September 2010 as regards the EU’s relations with its strategic partners,
– võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta raportit ebastabiilsusest tulenevate rändevoogude ning ELi välispoliitika reguleerimisala ja rolli kohta
– having regard to its resolution of 5 April 2011 on migration flows arising from instability: scope and role of EU foreign policy
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0121 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0121 . ,
– võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 66. istungjärgu kohta
– having regard to its recommendation to the Council of 8 June 2011 on the 66th Session of the United Nations General Assembly
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0255 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0255 . ,
– võttes arvesse oma 13. septembri 2011. aasta resolutsiooni tõhusa Euroopa toorainestrateegia kohta
– having regard to its resolution of 13 September 2011 on an effective raw materials strategy for Europe
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0364 . ,
Texts adopted, P7_TA(2011)0364 . ,
– võttes arvesse oma 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni demokratiseerimist toetava ELi välispoliitika kohta
– having regard to its resolution of 7 July 2011 on EU external policies in favour of democratisation
– võttes arvesse komisjoni teatist finantsraamistiku (2014–2020) kohta „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” ( COM(2011)0500 ),
– having regard to the Commission Communication on the Financial Framework 2014-2020, entitled ‘A Budget for Europe 2020’ ( COM(2011)0500 ),
– võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust ( A7-0010/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs and the opinion of the Committee on Development ( A7-0010/2012 ),
A. arvestades, et Brasiilia, Venemaa, India, Hiina ja Lõuna-Aafrika Vabariigi (nn BRICS-riigid) suurenev poliitiline ja majanduslik tähtsus suurendab nende riikide olulisust ka välispoliitikas;
A. whereas the growing political and economic relevance of Brazil, Russia, India, China and South Africa (the BRICS) entails an increased relevance of these countries in foreign policy terms;
B. arvestades, et BRICS-riigid ja teised tärkava turumajandusega riigid võiksid saada välispoliitikas ülemaailmselt oluliseks, kui nende majanduskasvu veelgi tugevdada;
B. whereas the BRICS and other emerging economies could become increasingly relevant in foreign policy terms on the global scene if their economic growth is further consolidated;
C. arvestades, et seitsme tärkava turumajandusega riigi (Brasiilia, Venemaa, India, Hiina, Indoneesia, Mehhiko ja Türgi) eeldatav majanduskasv on aastal 2050 suurem kui G7 riikide (Ameerika Ühendriigid, Jaapan, Kanada, Ühendkuningriik, Saksamaa, Prantsusmaa ja Itaalia) majanduskasv kokku; arvestades, et sisemajanduse kogutoodangu põhjal saab prognooside kohaselt Hiinast enne 2020. aastat maailma juhtiv majandusjõud; arvestades, et Indiast võib saada enne 2050. aastat maailma kõige kiiremini arenev majandusjõud; arvestades, et 2050. aastal võivad Hiina, Ameerika Ühendriigid ja India koos moodustada 50% kogu maailma majandusest; arvestades, et ELil võiks olla üldjoontes võrreldav kaal igaühega neist riikidest, kui ta tegutseb ühtse ja jõulise poliitilise üksusena; arvestades, et selline võrreldav kaal on võti poliitilise mõjujõu hoidmiseks ja universaalsete põhiväärtuste edendamise jätkamiseks võimalikus uues ülemaailmse valitsemise mitmepooluselises süsteemis; arvestades, et selle peaks läbi viima välispoliitika raamistikus, mis on suunatud partnerluse, koostöö ja ühisväärtustel põhineva jagatud valitsemise edendamisele;
C. whereas seven emerging countries (Brazil, Russia, India, China, Indonesia, Mexico and Turkey) are projected to have larger economies than, collectively, the G-7 countries (USA, Japan, Canada, United Kingdom, Germany, France and Italy) in 2050; whereas, in terms of gross domestic product, China is projected to become the world’s largest economy before 2020; whereas India could become the fastest growing economy in the world before 2050; whereas, in 2050, China, the USA and India could together represent 50% of the world’s economy; whereas the EU could be of a broadly comparable scale to any of these countries if it acts as a single and robust political entity; whereas such a comparable scale is key to maintaining political leverage and being able to continue to promote universal values in the new multipolar system of global governance that is taking shape; whereas this should be done in the framework of a foreign policy approach aimed at promoting partnership, cooperation and shared governance based on common values;
D. arvestades, et tugevate majandus- ja välispoliitiliste jõudude, nagu BRICS-riikide koondumine on loonud mitmepooluselise süsteemi, kus ülemaailmne juhtroll jaguneb üha enam mitme riigi ja piirkondlike riikide rühmade vahel; arvestades, et selline mitmepooluseline süsteem toob kaasa maailma majandusliku võimsuse järkjärgulise ülekandumise BRICS-riikidesse ja teistesse tärkava turumajandusega riikidesse ning võib tähendada ühtlasi välispoliitilise juhtimise ja positiivse mõjujõu ülekandumist praegustelt juhtriikidelt tärkava turumajandusega riikidele; arvestades, et praegune majanduskriis on üleminekut mitmepooluselise süsteemi suunas kiirendanud; arvestades, et uute ülemaailmsete tegutsejate esilekerkimine võib osutuda väärtuslikuks võimaluseks luua konstruktiivsed partnerlussidemeid tärganud turumajandusega riikide ja tärkava turumajandusega riikide vahel ning kooskõlastatult lahendada ülemaailmseid küsimusi ja probleeme;
D. whereas, with the process of consolidation of strong economic and foreign policy powers such as the BRICS, a multi-polar system has emerged, where global leadership is increasingly shared amongst several countries and regional blocs of countries; whereas such a multi-polar system entails a progressive shift in global economic power to the BRICS and other emerging economies and may further entail a shift of leadership and positive leverage in foreign policy terms from established powers to emerging powers; whereas the current economic crisis has accelerated the transition towards a multipolar system; whereas the emergence of new global players may prove a valuable opportunity for constructive partnership between the emerged powers and the emerging ones and for concerted action on global issues and challenges;
E. arvestades, et riikideüleste probleemide – nagu näiteks kliimamuutus, ülemaailmsed regulatiivsed küsimused, toorainele ja haruldastele muldmetallidele juurdepääs, terrorism, võitlus liikmesriigiväliste äärmuslike liikumiste vastu, säästev areng, ülemaailmne poliitiline stabiilsus ja turvalisus – lahendamiseks on vaja reeglitel põhinevat partnerlusele, ühisväärtustele, üksmeelele, uute tärkava turumajandusega riikidega tihedas konsulteerimises ja koostöös üles ehitatud kõikehõlmavat lähenemisviisi, ning tõelise koostöö korral on kindlasti võimalik leida ka riikideülestele probleemidele tõhusad lahendused; arvestades, et EL võiks ja peaks selles osas võtma initsiatiivi;
E. whereas transnational challenges – such as climate change, global regulatory issues, access to raw materials and rare earths, terrorism, the fight against non-State based radical movements, sustainable development, global political stability and security – will require a rule-based, inclusive approach based on partnership, common values, consensus, close consultation and cooperation with the new emerging powers, if truly shared, effective solutions to transnational challenges are to be found; whereas the EU could and should take the initiative in this respect;
F. arvestades, et ilma kõiki hõlmava uue ülemaailmse juhtimise süsteemita, mis põhineb aktiivsel konsulteerimisel ja koostööl BRICS-riikide ja muude tärkava turumajandusega riikidega, on vähe motivatsiooni rahvusvahelist koostööd teha ja olulistes globaalsetes küsimustes oma tegevust kooskõlastada, mis võib kaasa tuua järgmised ohud: (i) poliitiline ja majanduslik killustumine ning konkureerivate maailma tegevuskavade ja eraldiseisvate piirkondlike alade tekkimine; (ii) ülemaailmsete majandusstruktuuride lagunemine ja investeerimisvoogude katkemine ning (iii) väga piiratud rahvusvahelise koostöövalmidusega piirkondlike mõjusfääride tekkimine, mis muudaks võimatuks piiriüleste probleemide kooskõlastatud lahendamise;
F. whereas, without an inclusive new global governance system based on close consultation and cooperation with the BRICS and other emerging economies, there will be little incentive for international cooperation and concerted action on major global issues with the potential risk of (i) political and economic fragmentation and the emergence of competing world agendas and separate regional areas, (ii) the disentanglement of global economic structures and investment flows and (iii) the creation of regional blocs of influence with very limited international coordination and no possibility of concerted solutions to transnational challenges;
G. arvestades, et võrreldes lääneriikide demograafilise langusega on BRICS-riikidel ja teistel tärkava turumajandusega riikidel suur demograafiline dimensioon, mis annab nendele riikidele rahvusvahelisel foorumitel rohkem autoriteeti, kuna BRICS-riigid ja teised tärkava turumajandusega riigid saavad seetõttu väita, et nad esindavad suurt enamikku maailme rahvastikust; arvestades, et sellega on seotud vajadus reformida ülemaailmset valitsemissüsteemi ja rahvusvaheliste organisatsioonide valitsemisstruktuuri, et need esindaksid suuremal määral uut majanduslikku ja poliitilist maastikku ning mängiksid ülemaailmse konsensuse saavutamise ja otsuste tegemise protsessides keskset rolli;
G. whereas the large demographic dimensions of the BRICS and other emerging powers, compared to the declining demographics of the West, will give more authority to such countries in international fora, as the BRICS and other emerging powers will be able to claim more representativeness of the vast majority of the world’s population; whereas this entails the need to reform the global governance system and the governance structure of international organisations, so that they can become more representative of the new economic and political landscape and continue to maintain a central role in the global consensus-building and decision-making processes;
H. arvestades, et praeguse majanduskriisi ning ELi ja Ameerika Ühendriikide eelarvepiirangute tingimustes on hädavajalik ühendada ressursid teiste tärkava turumajandusega riikidega, et tagada sidus ja tõhus turvalisuse ja stabiilsuse ülemaailmne struktuur ning tõhus sekkumine delikaatsetes küsimustes, mis põhineks ühistel eesmärkidel ja koordineeritud strateegiatel ning saavutustel;
H. whereas, in view of the current economic crisis and the budgetary constraints of the EU and the USA, there is an urgent need to pool resources with other emerging powers in order to ensure a coherent and efficient global security and stability architecture and effective intervention in sensitive areas on the basis of common objectives and coordinated strategies and efforts;
I. arvestades, et edukas üleminek keskmisele sissetulekule võib teatud tingimustel soodustada mõõdukat ja stabiilsusele suunatud välispoliitikat; arvestades siiski, et mõnes BRICS- või muus tärkava turumajandusega riigis ei ole majandus- ja poliitiliste jõudude konsolideerumine sellist üleminekut kaasa toonud;
I. whereas a successful transition to a middle-income economy can, under certain conditions, foster a more moderate and stability-oriented foreign policy; whereas, however, in some BRICS countries and other emerging countries the consolidation of their economic and political power has not always given rise to such a transition;
J. arvestades, et enamiku BRICS-riikide viimase aja tähelepanuväärsest majanduskasvust hoolimata on need riigid ühtlasi ka maailma kõige suurema vaesuse kontsentratsiooniga riigid; arvestades, et sellest nähtub, et kiire majanduskasv, kui sellega ei kaasne vaeseid toetav kasv ja turvavõrgustike loomine, võib enamikul juhtudel viia ebavõrdsuse suurenemiseni;
J. whereas, in spite of the recent spectacular economic growth in most of the BRICS countries, these same countries are also the ones with the single largest concentration of poverty in the world; whereas this shows that, in the great majority of cases, without pro-poor growth and creation of safety nets, rapid economic growth may entail an increase in inequalities;