natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kordab tungivalt oma üleskutset, et EJSi ja EJKP kaudu tuleks anda igakülgsed tagatised, et kindlustada ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (S/RES/1325) ja 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni 1820 (S/RES/1820) (mis käsitlevad naisi, rahu ja julgeolekut) edukas elluviimine, edendades naiste võrdset osalemist kõigis rahu ja julgeolekut puudutavates küsimustes ja otsustes ning liigitades konfliktiolukordades esineva naiste vastu suunatud süstemaatilise seksuaalvägivalla sõjakuriteoks ja inimsusevastaseks kuriteoks; peab kahetsusväärseks, et soolise võrdõiguslikkuse alased edusammud EJKP operatsioonides on liiga aeglased;
Strongly reiterates its call for all necessary guarantees to be provided through the ESS and the ESDP so as to ensure the successful implementation of UN Security Council resolutions on women and peace and security, namely resolutions 1325 of 31 October 2000 (S/RES/1325) and 1820 of 19 June 2008 (S/RES/1820), in furthering women's equal participation in all matters and decisions concerning peace and security and categorising the systematic use of sexual violence against women in conflict situations as a war crime and a crime against humanity; regrets that progress on gender equality in ESDP operations is happening far too slowly;
Euroopa julgeolekuhuvid
European security interests
juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikides mõeldakse veel liiga sageli kitsalt oma riigi julgeolekuhuvide raamistikus ning jäetakse seejuures tähelepanuta ühine vastutus ühiste Euroopa huvide kaitsmise eest; on arvamusel, et niisugune lähenemine on kahjulik, ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid mõtleksid laiemalt, et muuta EL tõhusama Euroopa julgeolekukorralduse abil olulisemaks rahvusvahelise poliitika osaliseks;
Points out that, all too often, thinking in the Member States remains confined within the framework of national security interests and that the common responsibility for protecting joint European interests is thus neglected; regards this approach as counterproductive and urges Member States to widen their thinking in order to make the EU a more important player on the international scene, providing for more effective European security arrangements;
peab seepärast vajalikuks ELi ühiste julgeolekuhuvide määratlemist; rõhutab, et ainult siis, kui ELil on selge arusaam oma ühistest huvidest, on võimalik muuta liidu ühist poliitikat sidusamaks ja tõhusamaks;
Considers it necessary, therefore, to define the EU's common security interests; stresses that only if it has a clear idea of its common interests can the EU make its common policy more coherent and effective;
on arvamusel, et lisaks 2003. aastal vastu võetud EJSis nimetatud väljakutsetele hõlmavad liidu julgeolekuhuvid oma kodanike ja huvide kaitset ELis ja väljaspool, oma naabruskonna julgeolekut, oma välispiiride ja elutähtsa infrastruktuuri kaitset, samuti küberjulgeoleku suurendamist, energiavarustuse ja mereteede kindlust, oma kosmosevarade kaitset ning kaitset kliimamuutuse tagajärgede eest;
Is of the opinion that, in addition to the challenges identified in the ESS as adopted in 2003, the security interests of the Union include the protection of its citizens and its interests inside the EU as well as abroad, the security of its neighbourhood and the protection of its external borders and critical infrastructure, as well as the improvement of its cyber security, the security of energy supply and sea lanes, the protection of its space assets and protection against the consequences of climate change;
Euroopa julgeolekupüüdlused
European security ambitions
märgib, et EL tunnustab rahvusvahelisele õigusele toetuval tõhusal mitmepoolsusel põhinevat rahvusvahelist korda ning see väljendab eurooplaste veendumust, et uutele ohtudele ei saa ükski riik üksinda vastu astuda;
Notes that the EU recognises an international order founded on effective multilateralism on the basis of international law, and that this is an expression of Europeans' conviction that no nation can face the new threats on its own;
on seisukohal, et EL peab täpsemalt määratlema oma püüdlused seoses oma rolliga maailmas; on arvamusel, et EL ei peaks püüdma saada üliriigiks, nagu seda on Ameerika Ühendriigid, vaid selle asemel peaks EL tagama enda julgeoleku, töötama oma naabruskonna stabiilsuse nimel ning andma oma panuse mitmepoolsesse globaalsesse julgeolekusüsteemi ÜRO raames, mis aitab tagada rahvusvahelise õiguse järgimise ning tulemusliku kriisi- ja konfliktiennetamise, samuti konfliktijärgse töö ja konfliktide lahendamise;
Considers that the European Union must define more clearly its ambitions concerning its role in the world; is of the opinion that the European Union should not try to become a superpower like the United States but that it should guarantee its security, work for stability in its neighbourhood, and contribute to a multilateral global system of security within the framework of the United Nations, ensuring respect for international law and effective crisis and conflict prevention, as well as post-conflict management and resolution;
rõhutab, et EL seab EJKPs esikohale kriiside ennetamise; juhib tähelepanu sellele, et julgeolek ja õigusriigi põhimõtted on arengu ja pikaajalise stabiilsuse vältimatud eeltingimused;
Stresses that the EU gives priority to crisis prevention in the ESDP; points out that security and the rule of law are indispensable preconditions for development and long-term stability;
Euroopa julgeolekustrateegia arendamine
Developing Europe's security strategy
märgib, et 2003. aasta EJSis tuuakse välja ELi ähvardavad peamised ohud (terrorism, massihävitusrelvade levik, piirkondlikud konfliktid, mittetoimiv riigivõim ja organiseeritud kuritegevus) ning määratletakse strateegilised eesmärgid, mis on alamstrateegiate aluseks;
Notes that the 2003 ESS highlights the main threats faced by the EU (terrorism, proliferation of weapons of mass destruction, regional conflicts, state failure and organised crime) and identifies strategic objectives, which have become the basis for substrategies;
õnnitleb Prantsusmaad seoses EJKPd puudutavate algatustega tema hiljutisel eesistumisperioodil; võtab teadmiseks ÜVJP kõrge esindaja eespool nimetatud 11. detsembri 2008. aasta aruande EJSi rakendamise kohta, mille Euroopa Ülemkogu on heaks kiitnud, ning tervitab asjaolu, et selles võeti arvesse paljusid Euroopa Parlamendi varasemates raportites esitatud soovitusi EJSi ja EJKP kohta, eelkõige seoses järgmiste teemadega:
Congratulates the recent French EU Presidency for its initiatives concerning ESDP; takes note of the High Representative's above-mentioned report of 11 December 2008 on the implementation of the ESS as endorsed by the European Council, and welcomes the fact that many recommendations from Parliament's previous reports on the ESS and the ESDP have been taken up, particularly as regards:
energiavarustuse kindlus, sh tarned Euroopasse;
energy security, including supplies to Europe;
lahendamata piirkondlikud konfliktid ELi naabruses;
unresolved regional disputes in the EU's neighbourhood;
probleemid Aafrika mandril;
challenges on the African continent;
kliimamuutuse tagajärjed;
consequences of climate change;
konkurents loodusvaradele;
competition for natural resources;
tsiviil- ja sõjalise võimekuse tugevdamise projektid;
projects to strengthen civilian and military capabilities;
kosmose tähtsus meie ühise julgeoleku seisukohast;
the importance of space for our common security;
meresõidu turvalisus,
maritime security;
tervitab nõukogu kinnitust, et EL peaks tulevastel aastatel õigupoolest olema suuteline väljaöeldud eesmärkide tasandil, milleks on muu hulgas 60 000 liikmelise kontingendi saatmine 60 päeva jooksul suuroperatsioonile, mis kuulub 2010. aasta peaeesmärgi raames ettenähtud operatsioonide hulka ja 2010. aasta tsiviilpeaeesmärgi alla, kavandama ja teostama üheaegselt:
Welcomes the Council's commitment to the idea that the EU should actually be capable in the years ahead, within the framework of the level of ambition established, inter alia of deploying 60 000 men in 60 days for a major operation, within the range of operations envisaged within the headline goal for 2010, and, within the civilian headline goal for 2010, of planning and conducting simultaneously:
kaht suurt stabiliseerimis- ja ülesehitusoperatsiooni, koos sobiva tsiviilkomponendiga, maksimaalselt 10 000 liikmelise kontingendi abil vähemalt kahe aasta jooksul;
two major stabilisation and reconstruction operations, with a suitable civilian component, supported by a maximum of 10 000 men for at least two years;
kaht piiratud kestusega kiirreageerimisoperatsiooni, kasutades muu hulgas ELi lahingurühmi;
two rapid response operations of limited duration using inter alia the EU's Battlegroups;
erakorralist operatsiooni ELi kodanike evakueerimiseks (vähem kui kümne päeva jooksul), pidades silmas iga liikmesriigi esmast rolli oma kodanike suhtes ning kasutades konsulaarjuhtriigi mõistet;
an emergency operation for the evacuation of European nationals (in less than ten days), bearing in mind the primary role of each Member State as regards its nationals and making use of the consular lead State concept;
järelevalve või keeluga seotud mere- või õhuoperatsiooni;
a maritime or air surveillance/interdiction mission;
tsiviilsõjalist humanitaarabioperatsiooni kestusega kuni 90 päeva;
a civilian-military humanitarian assistance operation lasting up to 90 days;
umbes tosinat EJKP tsiviilmissiooni (sealhulgas politsei-, õigusriigi-, tsiviilhalduse-, kodanikukaitse-, julgeolekuvaldkonna reformimise ja vaatlusmissioonid) mitmesuguses vormis, muu hulgas kiirreageerimisolukorras, kaasa arvatud suurmissiooni (vajadusel kuni 3 000 eksperdiga), mis võib kesta mitu aastat;
around a dozen ESDP civilian missions (including inter alia police, rule of law, civil administration, civil protection, security sector reform and observation missions) of varying formats, operating inter alia in a rapid reaction situation, including a major mission (potentially involving up to 3 000 experts) which could last several years;
peab siiski kahetsusväärseks EJSi ja EJKPga seotud järelduste ebamäärast esitusviisi (neli dokumenti ühe asemel); peab kahetsusväärseks, et sõnastus on pahatihti ebamäärane ega kirjelda tegelikku strateegiat; kritiseerib asjaolu, et nõukogu ei ole ühinenud Euroopa Parlamendi palvega koostada valge raamat, mistõttu viljaka ulatusliku avaliku arutelu algatamine ei ole tõenäoline;
Deplores, however, the unclear manner in which the conclusions concerning the ESS and ESDP are presented (in four documents instead of one); regrets the often vague wording used, which fails to describe a real strategy; criticises the fact that the Council has not acceded to Parliament's demand for a White Paper and that it is therefore unlikely that a fruitful, wide-ranging public debate will be initiated;
taunib samuti asjaolu, et nõukogu ei võtnud arvesse Euroopa Parlamendi varasemates raportites seoses EJSi ja EJKPga esitatud nõudmisi, eelkõige järgmisi nõudmisi:
Further deplores the fact that demands made in Parliament's previous reports on the ESS and the ESDP have not been considered by the Council, above all:
määratleda Euroopa ühised julgeolekuhuvid;
the definition of common European security interests,
määratleda EJKP missioonide algatamise kriteeriumid;
the definition of criteria for the launching of ESDP missions,
uue ELi-NATO partnerluse ettepanekud;
proposals for a new EU-NATO partnership,
tegeleda riiklike piirangute probleemiga;
tackling the issue of national "caveats";
teeb ettepaneku vaadata EJS läbi iga viie aasta järel ELi uue õigusloomeperioodi alguses;
Suggests that the ESS should be reviewed every five years at the beginning of a new EU legislative period;
peab kahetsusväärseks, et põhjalikest ettevalmistustest hoolimata ja Lissaboni lepingu asjus tekkinud ummikseisu tõttu ei ole EJSi läbivaatamise tulemuseks uus strateegiline suunitlus, vaid üksnes aruanne esilekerkivate päevapoliitiliste probleemide kohta; märgib, et ohtude loetelu on laiendatud, lisades muu hulgas küberjulgeoleku ja piraatluse, tervitab läbivaatamise uuenduslikke aspekte, nagu keskendumine kliimamuutusele, energiajulgeolekule (sealhulgas tuumaenergia valdkonnas mitmepoolse tuumakütusetsükli ja tuumamaterjalide tootmist tuumarelvade jaoks keelustava mitmepoolse lepingu toetamine) ning rahvusvahelise relvakaubanduse lepingule ja teistele desarmeerimislepingutele, nagu uus Oslo konventsioon kassettlahingumoona kohta;
Regrets that, despite extensive preparation but in consequence of a loss of momentum caused by the impasse over the Lisbon Treaty, the revision of the ESS has resulted not in a new strategic orientation but merely in a report expressing day-to-day policy concerns as these arise; notes that the range of threats has been expanded to cover, inter alia, cyber security and piracy; welcomes innovative aspects of the revision such as its focus on climate change, energy security (including, in the nuclear field, support for a multilateral nuclear fuel cycle and a multilateral treaty banning the production of fissile material for nuclear weapons) and the International Arms Trade Treaty as well as other disarmament treaties such as the new Oslo Convention on Cluster Munitions;
peab vastuvõetamatuks, et enne EJSi läbivaatamise raporti vastuvõtmist on toimunud üksnes piiratud parlamentaarne arutelu ja ei ole toimunud avalikku arutelu;
Finds it unacceptable that there was only limited parliamentary debate and no public debate before the adoption of the report proposing revision of the ESS;
on seisukohal, et Lõuna-Osseetia ja Abhaasia vahepeal külmutatud konfliktide äge teravnemine ning sellele järgnenud nende piirkondade iseseisvuse tunnustamine Venemaa poolt suurendab veelgi tungivat vajadust püüelda niisuguste konfliktide püsiva lahendamise poole ELi naabruses; kordab oma seisukohta, et Kaukaasia konflikte ei ole võimalik sõjaliselt lahendada, ning mõistab kindlalt hukka kõik, kes konflikti kestel vägivalda tarvitasid; rõhutab, et ELi ja Venemaa strateegilise partnerluse edasise arengu juurde peab kuuluma sisuline julgeolekudialoog, mis põhineb mõlema poole lubadusel pidada kinni ühistest väärtustest, rahvusvahelise õiguse ja territoriaalse puutumatuse austamisel ning Helsingi lõppakti alusel antud lubaduste ja võetud kohustuste täitmisel;
Considers that the violent escalation of the hitherto frozen conflicts in South Ossetia and Abkhazia, and the subsequent recognition of the independence of those provinces by Russia, underscores the urgent need to invest in durable political solutions for such conflicts in our neighbourhood; reiterates its view that the conflicts in the Caucasus cannot be resolved by military means and its firm condemnation of all those who resorted to violence during the conflict; emphasises that the further development of the EU's strategic partnership with Russia needs to include meaningful dialogue on security, based on the stated commitment of both parties to their shared values, respect for international law and territorial integrity, and commitment to, and the fulfilment of, obligations under the Helsinki Final Act;
rõhutab, et ELi ja Venemaa suhete julgeolekumõõdet ning ÜVJP ja EJKP rolli ei saa vaadelda eraldi laiemast Euroopa julgeolekukorraldusest, kuhu kuuluvad NATO, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja rahvusvahelised lepped nagu raketitõrjeleping ja Euroopa tavarelvastuse leping; on seisukohal, et vastavaid laiema julgeolekustruktuuri arenguid tuleks käsitleda dialoogis Venemaa ja Ameerika Ühendriikidega, ning palub nõukogul võtta avatud ja konstruktiivne hoiak võimalike läbirääkimiste suhtes ELi, Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja ELi mittekuuluvate OSCE liikmesriikide vahel, et uuendada atlandiülest julgeolekukonsensust, võttes aluseks Helsingi lõppakti;
Stresses that the security dimension of EU-Russia relations and the role of the CFSP and the ESDP cannot be seen in isolation from the wider European security architecture, which includes NATO, the Organization for Security and Co-operation in Europe (OSCE) and international arrangements such as the Anti-Ballistic Missile Treaty and the Treaty on Conventional Armed Forces in Europe; considers that relevant developments in this wider security structure should be addressed in dialogue with both Russia and the United States, and asks the Council to adopt an open and constructive attitude towards possible talks between the EU, the United States, Russia and non-EU OSCE member states with a view to renewing transatlantic consensus on security, taking the Helsinki Final Act as a basis;
väljendab heameelt, et Venemaa ja Gruusia suhteid vahendades ning Gruusia sõja tõttu tekkinud probleemile reageerides on EL tegutsenud ühiselt; juhib tähelepanu sellele, et ELi ühtsus ja kiire reaktsioon, mis viis relvarahukokkuleppele allakirjutamiseni ning vaatlusmissiooni kiire lähetamiseni EJKP raames, demonstreeris ELi kriisiohje- ja ühistegevuse võimeid; avaldab ELi hiljutisele eesistujariigile Prantsusmaale kiitust seoses tema positiivse rolliga ühtse Euroopa lähenemisviisi säilitamisel;
Welcomes the concerted action taken by the EU to mediate between Russia and Georgia in response to the challenge posed by the war in Georgia; points out that the rapid reaction and unity of the European Union, which led to the signing of a ceasefire agreement and the rapid deployment of a monitoring mission under the ESDP, has demonstrated its capacity for crisis management and common action; commends the recent French EU Presidency for its positive role in maintaining a common European approach;
väljendab heameelt nõukogu 2. detsembri 2008. aasta otsuse üle luua ELi juhtimisel tegutsev sõltumatu komisjon, mis uuriks Gruusia konflikti põhjusi;
Welcomes the Council's decision of 2 December 2008 to establish an independent commission headed by the EU to examine the causes of the conflict in Georgia;
võtab teadmiseks Balti riikide väljendatud mure ning NATO ja tema liikmesriikide selge kinnituse, et nende Põhja-Atlandi lepingu artiklist 5 lähtuvad kohustused kehtivad endiselt;
Notes the concerns expressed by the Baltic states and takes note of the clear confirmation by NATO and its member states of the continuing validity of their commitments under Article 5 of the North Atlantic Treaty;
väljendab rahulolu selle üle, et NATO on otsustanud taas kasutada olemasolevaid teabevahetuskanaleid ning et NATO-Venemaa nõukogu tegevus taaskäivitatakse;
Welcomes the fact that NATO has decided once again to use existing channels of communication and that the NATO-Russia Council is to be reactivated;
on arvamusel, et nii EL kui NATO peaksid jätkama Venemaaga otsekohest ja realistlikku dialoogi piirkondliku julgeoleku, energia, raketitõrje, massihävitusrelvade leviku vastase võitluse, relvajõudude piiramise ja kosmosepoliitika teemadel;
Considers that both the EU and NATO should pursue a frank and realistic dialogue with Russia covering such matters as regional security, energy, missile defence, non-proliferation of weapons of mass destruction, limitation of armed forces and space policy;
peab oluliseks tõhustada mitmepoolset dialoogi julgeolekuküsimustes Euro-Atlandi partnerluse nõukogu raames;
Considers it important to enhance a multilateral dialogue on security issues within the framework of the Euro-Atlantic Partnership Council;
juhib tähelepanu asjaolule, et oma geopoliitilise olukorra, sõjalise võimsuse ja poliitilise kaalu, oma energiarikkuse ja majandusliku potentsiaali tõttu on Venemaa Euroopale strateegiliselt oluline partner;
Points out that, due to its geopolitical position, its military power and political weight, its energy wealth and its economic potential, Russia is of strategic importance for Europe;
Euroopa võimekuse suurendamine
Building Europe's capabilities
rõhutab, et ELil peavad olema vahendid oma poliitika rakendamiseks ning et lisaks diplomaatilise võimekuse suurendamisele vajab EL nii tsiviil- kui sõjalisi vahendeid EJKP tugevdamiseks ja oma kohustuste täitmiseks maailmas;
Stresses that the EU has to have the means to implement its policies, and that, in addition to strengthening its diplomatic capacities, it therefore needs both civilian and military capabilities in order to strengthen the ESDP and to fulfil its responsibilities in the world;
juhib tähelepanu sellele, et EJKP rakendamise algusest peale on selle raames korraldatud 22 operatsiooni, nende hulgas 16 tsiviiloperatsiooni; rõhutab, et EJKPs on tsiviilosa tähtsal kohal; väljendab sellega seoses rahulolu Euroopa Liidu Nõukogu juurde tsiviiloperatsioonide planeerimise ja läbiviimise teenistuse loomise üle; kutsub liikmesriike üles tegema suuremaid pingutusi selleks, et võimaldada pädevat personali EJKP raames korraldatavateks tsiviilmissioonideks; rõhutab sellega seoses tsiviilosa 2010. aastaks seatud peaeesmärgi tähtsust;
Points out that, since its creation, 22 missions have been carried out within the framework of the ESDP, including 16 civilian missions; stresses the importance of the civilian components of the ESDP; welcomes in this connection the establishment of the Civilian Planning and Conduct Capability within the Council of the European Union; calls on the Member States to redouble their efforts to make qualified personnel available for civilian ESDP missions; stresses in this connection the importance of the civilian headline goal 2010;
rõhutab ühtlasi, et kuna peamine rõhk pannakse EJKP sõjalisele mõõtmele, on tsiviilvõimekuse ja konfliktiennetuse valdkonna edusammud liiga aeglased ja selles valdkonnas peavad nii nõukogu kui komisjon kiiresti uusi meetmeid välja pakkuma;
Also emphasises that, with most of the emphasis being placed on the military dimension of the ESDP, progress in the area of civil capabilities and conflict prevention is far too slow and that, in this area, new dynamics need to be proposed as a matter of urgency by both the Council and the Commission;
nõuab, et rahutagamise partnerlus kujundataks edasi Euroopa tsiviilotstarbeliseks rahukorpuseks;
Calls for the further development of the Peace-building Partnership into a European Civil Peace Corps;
on arvamusel, et EL peaks jätkama oma võimekuse suurendamist tsiviil- ja sõjaliste peaeesmärkide alusel; märgib, et tuleks püüelda selle poole, et alaliselt oleksid kasutada 60 000 sõduriga relvajõud; kinnitab oma ettepanekut, et nende sõjajõudude tuumikuks peaks olema Eurocorps, mida vajadusel tugevdatakse täiendavate mere- ja õhujõududega; tervitab Saksamaa ja Prantsusmaa kokkulepet, et Saksa-Prantsuse brigaad jääb edasi ühistesse paiknemiskohtadesse; lisaks märgib, et ELil peaks olema alaliselt kasutada piisav arv politseinikke, kohtunikke ja prokuröre; peab segadust tekitavaks, et ELi lahingugrupi mõiste ning võimalike missioonide konkreetsed stsenaariumid ei paista viivat lahingugruppide kasutamiseni ELi välisoperatsioonidel;
Is of the opinion that the EU should continue to build its capabilities on the basis of the civilian and military headline goals; notes that it should endeavour to make a force of 60 000 soldiers permanently available; reaffirms its proposal that the Eurocorps should be the core of this force, if necessary reinforced by additional maritime and air capacities; welcomes the agreement concluded between Germany and France on maintaining the Franco-German Brigade at joint locations; furthermore, considers that the EU should make an adequate number of police officers, judges and prosecutors permanently available; finds it confusing that the EU Battlegroup concept and specific scenarios for potential missions do not seem to lead to the Battlegroups being used in the EU's external operations;