natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et sellised põhiväärtused nagu vabadus, inimväärikus, sotsiaalne õiglus, sotsiaalne turvalisus ja võrdsus on jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu olulised elemendid;
whereas the fundamental values of freedom, human dignity, social justice, social security and equality are essential elements of sustainable economic and social development,
arvestades, et praeguse ülemaailmse majandus- ja tööhõivekriisi olukorras on need põhimõtted veelgi olulisemad;
whereas, in the current global economic and jobs crisis, these principles are even more relevant,
arvestades, et alates 1919. aastast on ILO rakendanud ja arendanud rahvusvahelisi tööstandardeid, mis hõlmavad paljusid valdkondi, sealhulgas tööelu, tööhõivet, sotsiaalset turvalisust, sotsiaalpoliitikat ja kaasnevaid inimõigusi;
whereas, since 1919, the ILO has maintained and developed a system of international labour standards which cover a broad range of subjects, including work, employment, social security, social policy and related human rights,
arvestades, et tuleb tagada ELi sise- ja välispoliitika sidusus,
whereas coherence needs to be ensured between the EU's internal and external policies,
tunneb heameelt konventsioonide üle, mille ILO on liigitanud ajakohastatuteks kolme osapoolt – tööandjad, töötajad ja valitsused – hõlmanud ajakohastamise protsessi tulemusena;
Welcomes the Conventions that have been classified by the ILO as up to date as a result of the ILO tripartite process which involved employers, workers and governments;
kutsub liikmesriike üles võtma arvesse tugevaid sotsiaalseid argumente, et ratifitseerida ja rakendada kooskõlas ELi aluslepingutega konventsioonid, mille ILO on liigitanud ajakohastatuteks;
Calls on the Member States to consider the strong social arguments for ratifying and implementing the Conventions that have been classified by the ILO as up to date, in conformity with the EU Treaties;
palub komisjonil anda Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele täpne teave selle kohta, millised konventsioonid kuuluvad Euroopa Liidu pädevusse ja milliste suhtes kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet;
Calls on the Commission to spell out precisely to Parliament and to the Member States which Conventions fall within the competence of the European Union and which fall under the subsidiarity principle;
palub Euroopa Ülemkogu valitud eesistujal olla oma volituste piires võimalikult ambitsioonikas, ergutades liikmesriike ajakohastatud ILO konventsioone ratifitseerima ja rakendama;
Calls on the President Elect of the European Council to be as ambitious as possible within his mandate to encourage Member States to ratify and implement the updated ILO Conventions;
palub komisjonil kaaluda liikmesriikidele soovituse andmist, millega neid ergutataks ratifitseerima ILO poolt ajakohastatuteks liigitatud konventsioone ja osalema aktiivselt nende rakendamisel, võttes arvesse subsidiaarsuse põhimõtet;
Calls on the Commission to consider the adoption of a recommendation to the Member States to encourage the ratification of the Conventions that have been classified by the ILO as up to date and to actively contribute to their implementation, taking into account the subsidiarity principle;
B7-0168 , 0169 , 0170 , 0171 ja 0172/2009
B7-0168 , 0169 , 0170 , 0171 and 0172/2009
võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ühise põllumajanduspoliitika ja ülemaailmse toiduainetega kindlustatuse kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0006 .
having regard to its resolution of 13 January 2009 on the Common Agricultural Policy and Global Food Security Texts adopted, P6_TA(2009)0006 .
võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) avaldatud põllumajanduse väljavaateid 2008–2017;
having regard to the Agricultural Outlook 2008-2017 released by the Food and Agriculture Organisation (FAO) and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD),
võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) soovitusi;
having regard to the recommendations of the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD),
võttes arvesse ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli reformi tulemusi;
having regard to the outcome of the "Health Check" reform of the common agricultural policy,
võttes arvesse abi tõhusust käsitlevat Pariisi deklaratsiooni;
having regard to the Paris Declaration on Aid Effectiveness,
võttes arvesse 16.–18. novembril 2009. aastal Roomas peetud FAO ülemaailmse toiduga kindlustatuse teemalise tippkohtumise järeldusi ja deklaratsiooni;
having regard to the conclusions and declaration issued by the FAO World Summit on Food Security held in Rome from 16 to 18 November 2009,
arvestades, et Euroopa Liit on juhtiv arengu- ja humanitaarabi andja maailmas, kuid rahvusvahelisel tasandil on põllumajandusele antava ametliku arenguabi, eelkõige Euroopa Liidult tuleva abi osakaal alates 1980. aastatest pidevalt vähenenud, moodustades 1980. aastal 17% ja 2006. aastal 3,8%; arvestades, et loodusvarade liigse koormamise taustal eeldatakse, et ülemaailmne toiduvajadus kahekordistub 2050. aastaks ja toiduainete tootmine maailmas peab suurenema;
whereas the European Union is the leading global donor of development and humanitarian aid, but whereas at international level the share of official development assistance (ODA) allocated to agriculture, particularly by the European Union, has steadily diminished since the 1980s, falling from 17 % in 1980 to 3,8 % in 2006; whereas, against a background of pressure on natural resources, global food demand is expected to double by 2050 and global food production will need to increase,
arvestades, et 2009. aasta toiduga kindlustatuse teemalise ülemaailmse tippkohtumise lõppdeklaratsioonis ei analüüsita piisavalt põhjuseid, miks nälja kaotamine on ebaõnnestunud, ega tehta konkreetseid ettepanekuid, kuidas näljavastast võitlust tõhustada; arvestades, et FAO andmetel piisab 30 miljardi euro investeerimisest aastas, et tagada 2050. aastaks 9 miljardi elanikuni küündiva rahvastiku toiduga kindlustatus;
whereas the final declaration of the 2009 World Summit on Food Security neither sufficiently analyses the reasons for the failure to eradicate hunger, nor does it make concrete proposals on how to step up the fight against hunger; whereas, according to the FAO, an investment of EUR 30 billion per year would be enough to ensure food security for a world population which will reach 9 billion by 2050,
arvestades, et Euroopa Liit on suur toidutootja, kuid ka suur põllumajandustoodete importija ning paljude põllumajanduslike toorainete puhul on ta märkimisväärselt kaugel sellest, et suuta end ise sõltumatult varustada; arvestades, et loomasööda hinnatõus tõstab tootmiskulusid, mis võib põhjustada loomakasvatustoodete toodangu vähenemist;
whereas the European Union remains a major food producer, but is also a major importer of agricultural products, falling significantly short of self-sufficiency in numerous agricultural commodities; whereas the rise in the prices of animal feed is increasing production costs, with the risk that output of stockfarming products will fall,
arvestades, et toorainehindade märkimisväärne kõikumine võib muutuda maailmaturul esiletungivamaks ja korrapärasemaks nähtuseks; arvestades, et toiduainete kõrgemad hinnad ei tähenda põllumajandustootjatele automaatselt suuremat sissetulekut ning selle peamiseks põhjuseks on põllumajandusliku tootmise sisendkulude kiire kasv ning järjest suurem erinevus tootmiskulude ja jaehindade vahel;
whereas dramatic fluctuations in commodity prices may become a more pronounced and regular feature of the global market; whereas higher food prices do not automatically translate into higher farm incomes, mainly due to the speed at which farm-input costs increase and the growing divergence between producer and consumer prices,
arvestades, et toiduainete varud maailmas on kahanenud ohtlikult madala tasemeni, sest Teise maailmasõja järel jätkus varust üheks aastaks, 2007. aastal ainult 57 päevaks ja 2008. aastal kõigest 40 päevaks;
whereas world food stocks have fallen to critically low levels, from one year's supply of food in stock after the Second World War to just 57 days" stock in 2007 and only 40 days" stock in 2008,
arvestades, et isegi ELis on varud vähenenud nii suurel määral, et toidu hädaabiprogrammil on praegu vähem toitu, mida jagada; arvestades nimetatud probleemi, ja et ülemaailmsel toiduhinnakriisil on olnud kohesed ja rasked tagajärjed, mille tõttu FAO andmetel tõusis nälgivate inimeste arv maailmas 2009. aastal ühe miljardini, st kuuest inimesest üks on praegu alatoitunud ja kannatab kroonilist nälga;
whereas depleted stocks, even in the EU, have an adverse effect on the emergency food programme, which has, at present, less food to distribute; whereas this problem and the global food-price crisis have had the immediate and serious consequence of increasing the number of hungry people in the world to 1 billion in 2009 according to the FAO, meaning that one person in six is currently undernourished and suffering from chronic hunger,
arvestades, et üle 40 miljoni inimese sureb iga aasta nälga ja vaesusesse, sh üks laps iga kuue sekundi järel; arvestades, et see on tekitanud mässe ja rahutusi terves ilmas, destabiliseerides veelgi riike ja piirkondi üle kogu maailma; tuletades meelde, et 185 riigi esindajad võtsid 1996. aasta toiduteemalise ülemaailmse tippkohtumise käigus kohustuse vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra; ja arvestades, et rohkem kui pool maailma elanikkonnast moodustavad väiketalunikud, karjused ja maatöölised, kes on ühtlasi põhilised näljaohvrid;
whereas more than 40 million people die of hunger and poverty every year, including one child every six seconds; whereas these developments have sparked riots and unrest throughout the world, further destabilising countries and regions around the globe; whereas at the World Food Summit in 1996 representatives from 185 countries committed themselves to cutting the number of hungry people by half by 2015; and whereas family farmers, herders and rural workers account for more than half the world's population and are the primary victims of hunger,
arvestades, et kliimamuutus mõjutab oluliselt põllumajandust, nt vähendades eriti vaestes maades põllumajanduslikku tegevust takistava veepuuduse tõttu saagikust;
whereas climate change is having a serious impact on farming, for example by reducing crop yields because of the water shortages affecting local agricultural activities in the poorest countries,
arvestades, et arengumaades annab põllumajandus tööd ja elatist rohkem kui 70%-le ning paljudes Aafrika riikides enam kui 80%-le tööjõust ning seetõttu on maaelu arengu poliitika vaesuse ja nälja probleemiga tulemuslikult tegelemisel ülioluline; arvestades, et Maailmapanga hinnangul on põllumajandussektori majanduskasv vaesuse vähendamisel kaks korda tulemuslikum kui muude sektorite majanduskasv;
whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force in developing countries, and for more than 80 % in many African countries, and, as a consequence, rural development policies are essential in order to tackle poverty and hunger effectively; whereas the World Bank estimates that growth in the agricultural sector is twice as effective at reducing poverty as growth in other sectors,
arvestades, et Euroopa Liit annab üle 50% arenguabist terves maailmas, sh liikmesriikide maksed; seda tõsiasja tõendab praegune EÜ rahastamisvahenditest antav toetus (umbes 1,8 miljardit eurot: 1 miljard eurot uue rahastamisvahendiga kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades ning ülejäänud olemasolevate arengu- ja humanitaarabi vahendite kaudu);
whereas the European Union provides more than 50 % of all development aid worldwide, including the Member States' contributions; a fact confirmed by the current contribution through EC instruments (around EUR 1,8 billion: EUR 1 billion through the new facility for rapid response to soaring food prices in developing countries and the rest through existing development and humanitarian aid instruments),
arvestades, et aina suuremat osa raadatud maad ja põllumajandusvahendeid kasutatakse loomasööda, liha ja agrokütuse tarvis biomassi tootmiseks, mis on aidanud kaasa ülemaailmsele spekuleerimisele põllumajanduslike toorainetega,
whereas the proportion of deforested land and agricultural resources used for the production of animal feed, meat and biomass for agro-fuels has grown, contributing considerably to worldwide speculation in agricultural commodities,
rõhutab, et nälga ja vaesust kannatavate inimeste arv ületab nüüd 1 miljardi piiri ning sellel on vastuvõetamatult hukatuslik mõju maailma elanikest ühe kuuendiku elule; märgib, et pika aja jooksul toiduga kindlustatusesse, põllumajandusse ja maaelu arendamisse tehtud liiga väheste investeeringute mõju teravnes hiljuti veelgi muude tegurite seas toidu-, finants- ja majanduskriisi tõttu, ja et üldised jõupingutused ei ole seni olnud piisavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; märgib, et tuleb võtta ühiselt meetmeid, et anda sellele suundumusele tagasikäik ja teha järk-järgult teoks õigus piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames;
Stresses that the number of people suffering from hunger and poverty now exceeds 1 billion and that this is an unacceptable blight on the lives of one-sixth of the world's population; notes that the effects of longstanding underinvestment in food security, agriculture and rural development have recently been further exacerbated by food, financial and economic crises, among other factors, and that the overall efforts have so far fallen short of achieving the Millennium Development Goals (MDGs); notes that collectively steps need to be taken to reverse this trend and gradually make the right to adequate food a reality in the context of national food security;
rõhutab igaühe õigust piisavale, ohutule ja toitvale toidule; nõuab näljavaba maailma ja juhib tähelepanu asjaolule, et tõsiseks võitluseks nälja vastu on vaja välja töötada terviklik poliitika, mis tõhustab jätkusuutlikku põllumajandust ja toiduainete tootmissüsteeme, et parandada arengumaade suutlikkust oma elanikkonda ära toita; kutsub riike üles rakendama FAO vabatahtlikke suuniseid, mille abil teostatakse järk-järgult õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames, ning toetab nende osalemise, läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtetel rajanevate suuniste rakendamist tegelikkuses; väljendab rahulolu Rooma tippkohtumisel põhimõtteliselt võetud kohustustega, kuid on siiski pettunud asjaolus, et konkreetseid finantslubadusi ei antud ja kohal viibis vähe G8 kõrgetasemelisi esindajaid; kutsub sellega seoses kõiki liikmesriike üles kahekordistama aastatuhande arengueesmärgi nr 1 (vähendada 2015. aastaks nälga poole võrra) saavutamiseks võetud kohustusi ja kiitma heaks ülemaailmse eesmärgi kaotada nälg ja alatoitumus 2025. aastaks või vähemalt varaseimaks võimalikuks kuupäevaks;
Stresses the right of everyone to have access to sufficient safe and nutritious food; calls for a world free from hunger and points out that a genuine fight against hunger requires the establishment of comprehensive policies which enhance sustainable farming and food production systems, so as to improve developing countries' capacity to feed their people; calls on countries to implement the FAO 'Voluntary guidelines for the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security' and supports the practical application of these guidelines on the basis of the principles of participation, transparency and accountability; welcomes the undertakings given in principle at the Rome Summit, but expresses disappointment at the lack of specific financial pledges and the poor attendance by G8 high-level representatives; in this context, calls on all Member States to redouble their commitment to achieving MDG 1 (to halve hunger by 2015) and endorse a global goal to eradicate hunger and malnutrition by 2025 or, failing that, the earliest possible date;
rõhutab, kui tähtis on ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) kui Euroopa Liidus toiduainete tootmise tagamise vahend; on arvamusel, et ÜPP on alates selle kehtestamisest 1962. aastal taganud ELi kodanikele toiduga varustatuse ning kaitsnud ja edendanud lisaks maakeskkonda, ja et ELi toidutootmise standardid on maailma kõrgeimad; rõhutab, et ühenduse põllumajandusel peab olema sama roll ka tulevikus;
Stresses the importance of the common agricultural policy (CAP) as the means of securing food production in the European Union; believes that the CAP has provided EU citizens with a secure food supply since its inception in 1962, in addition to protecting and enhancing the rural environment and EU food production standards which are the highest in the world; stresses the need for Community agriculture to continue to play that role in the future;
rõhutab, et alates 2007. aastast on põllumajanduslike toorainete hinnad tugevalt kõikunud ja 2007. aasta keskpaigast kuni 2008. aasta keskpaigani tõusid hinnad järsult, millele järgnes jaehindade järsk tõus; märgib, et sellele põhitoorainete hindade järsule tõusule järgnes kiiresti toorainehindade järsk langus jätkusuutmatu tasemeni; on endiselt mures asjaolu pärast, et toiduainete hinnad võivad maailmamajanduse taastudes uuesti kasvada, kuna paljud struktuursed probleemid jäävad püsima, kaasa arvatud investeeringute puudumine ja suur nõudlus teatavates piirkondades;
Stresses that since 2007 agricultural commodity prices have fluctuated dramatically and that between mid-2007 and mid-2008 prices rose steeply, followed by a sharp increase in consumer prices; notes that this steep increase in basic commodity prices was followed swiftly by a sharp fall in commodity prices to unsustainable levels; remains concerned that food prices may surge again as the global economy recovers, as many of the structural problems, including lack of investment and high demand in certain regions, persist;
võtab murelikult teadmiseks põllumajandussisendite hinna kiire tõusu (näiteks väetiste ja seemnete hinnatõus), mis väljendub suuremates kulutustes, mida ei ole kõikidele põllumajandustootjatele (eelkõige loomakasvatussektoris) kompenseeritud võrdselt ja mis on märkimisväärselt kahandanud kõrgematest tooraine- ja toiduhindadest tulenevat põllumajandustootjate sissetuleku võimalikku kasvu, vähendades seega jätkusuutliku põllumajandusliku tootmise suurendamise stiimulit; on mures selle pärast, et sisendihindade järsk tõus võib põhjustada sisendite väiksemat kasutust ja potentsiaalset tootmise vähenemist, mis teravdab toidukriisi Euroopas ja mujal maailmas;
Notes with concern the escalating costs of farm inputs (for instance increases in prices of fertilisers and seeds ) which have translated into a rise in costs for which not all farmers (particularly in the livestock sector) have been equally compensated and which has significantly eroded any potential increase in farm incomes stemming from higher commodity and food prices, thus lessening the stimulus to increase sustainable agricultural production; is concerned that dramatic increases in input prices could result in less use of inputs and potentially reduced output, which would exacerbate the food crisis in Europe and the world;
juhib tähelepanu asjaolule, et viimaste aastate hinnakõikumised – nii kõrg- kui ka madalseisud – on muutnud toiduga kindlustatuse tagamise eriti raskeks; rõhutab, et kui põllumajandustootjad ei saa oma toodete eest õiglast hinda, lõpetavad nad tootmise; juhib veel kord tähelepanu asjaolule, et ELi põllumajandusettevõtted toodavad 17 – 30% maailma nisust, piimast ja veiselihast; rõhutab, et elujõuliste põllumajandusettevõtete säilitamine ELis on suurima tähtsusega ELi ja kogu maailma eelseisvatel aastatel toiduga varustamise seisukohalt;
Points out that the price volatility of recent years - both the highs and the lows - has made guaranteeing food security a particularly elusive goal; stresses that if farmers do not receive a fair price for their produce they will cease production; points out once again that EU farms produce between 17 % and 30 % of the world's wheat, milk and beef; stresses that maintaining viable farms in the EU will be of paramount importance for food supplies in the EU and throughout the world in the years to come;
juhib tähelepanu pikemaajaliste struktuursete põhjuste rollile hiljutises põllumajanduslike toorainete hinnatõusus, mille hulka kuuluvad järjepidevalt kasvav üleilmne nõudlus ja pidev investeeringute vähendamine tootvasse põllumajandusse; märgib, et nende tegurite hulgas on maailma põllumajandustoodangule (põllumajandusliku tootmise ja toiduainete jaotamise kulude tõusu tõttu) ja toidukriiside esinemissagedusele vaesemates riikides (toiduainete riigisisese transpordi kulude tõttu) olnud oluline mõju energiahinna, eelkõige naftahinna tõusul;
Draws attention to the longer-term structural causes at play in the recent increase in prices of agricultural commodities, including steadily rising global demand and sustained reductions in investment in productive agriculture; notes that, among these factors, the increase in the price of energy, and in particular in the oil price, has had a major impact on global agricultural production (due to increasing production and food-distribution costs) and on the frequency of food crises in poor countries (owing to higher food transport costs within those countries);
märgib, et 2050. aastal arvatavasti 9 miljardi piiri ületava maailma elanikkonna toitmiseks peab põllumajandustoodang praegusega võrreldes 70% suurenema; juhib tähelepanu sellele, et maailmas kannatab üle 860 miljoni inimese pidevalt nälga; märgib, et Maailmapanga prognoosi järgi võib toiduainete kiire hinnatõus ning praegune kütuse- ja toidukriis tõugata võrreldes 2008. aastaga sügavamasse vaesusse veel 130–155 miljonit inimest;
Notes that to feed a world population expected to surpass 9 billion in 2050, agricultural output will have to increase by 70 % between now and then; points out that over 860 million people globally suffer from chronic hunger; notes that the World Bank predicts that the surge in food prices and the current fuel and food crisis will push an additional 130-155 million people into deeper poverty compared to 2008;
on veendunud, et ÜPP peaks jääma ELi toiduga kindlustatuse poliitika nurgakiviks ning et seda tuleks täiendavalt kohandada, et lahendada toiduga kindlustatuse probleemid Euroopas ja maailma tasandil; hoiatab turutoetusmeetmete kaotamise ning põllumajandustootjate toetuste vähendamise eest seoses äärmiselt kõikuvate toormehindadega ja seega põllumajandustootjate sissetulekutega;
Believes that the CAP should remain the cornerstone of EU food security policy and that it should be further adapted to meet food security concerns in Europe and at world level; cautions against the dismantling of market-support measures and cuts in farm-support payments in the light of the extreme volatility of commodity prices and, hence, farm incomes;
rõhutab rahvusvahelise koostöö ja solidaarsuse tähtsust ning vajadust hoiduda ühepoolsetest meetmetest, mis ei ole kooskõlas rahvusvahelise õiguse ja ÜRO põhikirjaga ning ohustavad toiduga kindlustatust; nõuab tasakaalustatud kaubanduskokkuleppeid, kuna need on oluliseks osaks ülemaailmse toiduga kindlustatuse probleemile reageerimisel;
Stresses the importance of international cooperation and solidarity and the need to refrain from taking unilateral measures not in accordance with international law and the Charter of the United Nations which endanger food security; calls for balanced trade agreements, as they are an essential element of a global food security response;