natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ettepanekut muudeti 7. juulil 2010. aastal järgmiselt Seejärel saadeti see vastavalt kodukorra artikli 57 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks ( A7-0168/2010 ).
The proposal was amended on 7 July 2010 as follows The matter was then referred back to committee pursuant to Rule 57(2), second subparagraph ( A7-0168/2010 ).
EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED * Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
AMENDMENTS BY PARLIAMENT * Political amendments: new or replacement text is marked in
EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS
REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
Having regard to the Treaty on the Functioning of European Union, and in particular Article 114 thereof,
Finantsstabiilsus on eeltingimus selleks, et reaalmajanduses oleks võimalik tagada tööhõive, laenud ja kasv.
Financial stability is a precondition for the real economy to provide jobs, credit and growth.
Finantskriis on toonud esile finantsjärelevalve olulised puudujäägid, mille tõttu ei õnnestunud vältida ülemääraste riskide kuhjumist finantssüsteemis
The financial crisis has revealed important shortcomings in financial supervision, which has failed to prevent the accumulation of excessive risks within the financial system
Kriisil on rängad tagajärjed maksumaksjate jaoks, paljude liidu kodanike jaoks, kes on nüüd töötud, ning paljude väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks.
The crisis has huge consequences for the tax payers, for many Union citizens who are now unemployed and for many small and medium size enterprises (SMEs).
Euroopa Parlament nõudis regulaarselt juba pikka aega enne finantskriisi tõeliselt võrdsete võimaluste tagamist kõigile liidu tasandi osalejatele, juhtides ühtlasi tähelepanu liidu järelevalve olulistele puudustele järjest tugevamini integreeritud finantsturgudel (13. aprilli 2000. aasta resolutsioonis komisjoni teatise „Finantsturgude raamistiku rakendamine: tegevuskava” kohta,
Long before the financial crisis, the European Parliament was already calling regularly for the reinforcement of a true level playing field for all actors at the Union level while pointing out significant failures in the Union's supervision of ever more integrated financial markets (in its resolutions of 13 April 2000 on the Commission communication on implementing the framework for financial markets: Action Plan
21. novembri 2002. aasta resolutsioonis usaldatavusnormatiivide järelevalve eeskirjade kohta Euroopa Liidus,
, of 21 November 2002 on prudential supervision rules in the European Union
11. juuli 2007. aasta resolutsioonis valge raamatu: finantsteenuste poliitika (2005–2010) kohta,
, of 11 July 2007 on financial services policy (2005-2010) – White Paper
23. septembri 2008. aasta resolutsioonis koos soovitustega komisjonile riskifondide ja erakapitali investeerimisfondide kohta,
, of 23 September 2008 with recommendations to the Commission on hedge funds and private equity
9. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile Lamfalussy protsessi järelmeetmete kohta: edaspidine järelevalvestruktuur,
, of 9 October 2008 with recommendations to the Commission on Lamfalussy follow-up: future structure of supervision
22. aprilli 2009. aasta resolutsioonis muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solvency II)
, of 22 April 2009 on the amended proposal for a directive of the European Parliament and of the Council on the taking-up and pursuit of the business of Insurance and Reinsurance (Solvency II)
ning 23. aprilli 2009. aasta resolutsioonis ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reitinguagentuuride kohta
and of 23 April 2009 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on Credit Rating Agencies
Komisjon tegi 2008. aasta novembris Jacques de Larosière'i juhitud kõrgetasemelisele töörühmale (edaspidi „de Larosière'i töörühm”) ülesandeks esitada komisjonile soovitused selle kohta, kuidas tugevdada Euroopa järelevalvekorda, et paremini kaitsta kodanikke ja taastada usaldus finantssüsteemi vastu.
In November 2008, the Commission mandated a High Level Group chaired by Mr Jacques de Larosière (the ‘de Larosière Group’) to make recommendations on how to strengthen European supervisory arrangements with a view to better protecting its citizens and rebuilding trust in the financial system.
De Larosière'i töörühm soovitas oma 25. veebruari 2009. aasta lõpparuandes
In its final report presented on 25 February 2009
(de Larosière'i aruandes)
(the de Larosière Report)
lisaks muudele aspektidele luua
, the de Larosière Group recommended, among other things, the establishment of a
tasandil asutus, mille ülesanne on teostada järelevalvet kogu finantssüsteemi riskide üle.
level body charged with overseeing risk in the financial system as a whole.
Komisjon tervitas ja toetas igati 4. märtsi 2009. aasta teatises „Euroopa majanduse elavdamine” de Larosière'i töörühma soovitusi.
In its Communication entitled ‘Driving European Recovery’ of 4 March 2009, the Commission welcomed and broadly supported the recommendations of the de Larosière Group.
Euroopa Ülemkogu jõudis 19. ja 20. märtsil 2009. aastal toimunud kohtumisel kokkuleppele, et ELis on vaja täiustada finantseerimisasutuste tegevust reguleerivaid õigusakte ja kõnealuste asutuste järelevalvet ning et tegevuse aluseks võetakse de Larosière'i töörühma aruanne.
At its meeting of 19 and 20 March 2009, the European Council agreed on the need to improve the regulation and supervision of financial institutions within the EU and to use the report from the de Larosière Group as a basis for action.
Komisjon sätestas 27. mai 2009. aasta teatises „Euroopa finantsjärelevalve” finantsstabiilsuse tagamise praeguse korra mitmed
In its Communication entitled ‘European Financial Supervision’ of 27 May 2009, the Commission set out a series of reforms to the current arrangements for safeguarding financial stability at
tasandil läbiviidavad reformid, täpsemalt ka makrotasandi usaldatavusjärelevalve eest vastutava Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu loomise.
level, notably including the creation of a European Systemic Risk Board (ESRB) responsible for macro-prudential oversight.
Nõukogu toetas 9. juuni 2009. aasta istungil ja Euroopa Ülemkogu toetas oma 18. ja 19. juuni kohtumisel komisjoni seisukohta ning mõlemad tervitasid komisjoni kavatsust esitada õigusaktide ettepanekud, et uus raamistik hakkaks kehtima 2010. aasta jooksul.
The Council on 9 June 2009 and the European Council at its meeting of 18 and 19 June supported the view of the Commission and welcomed the Commission's intention to bring forward legislative proposals so that the new framework is in place in the course of 2010.
Kooskõlas komisjoni seisukohtadega jõuti muu hulgas järeldusele, et EKP „peaks pakkuma Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tuge analüüsi, statistika, halduse ja logistika valdkonnas, tuginedes vajaduse korral ka liikmesriikide keskpankade ja järelevalveasutuste tehnilistele nõuannetele”.
In line with the views of the Commission, it concluded inter alia that the ECB ‘should provide analytical, statistical, administrative and logistical support to the ESRB, also drawing on technical advice from national central banks and supervisors’.
EKP poolt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule antav toetus ja ka Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule usaldatud ülesanded ei tohiks piirata põhimõtet, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule on EKP oma ülesannete täitmisel sõltumatu.
The support provided by the ECB to the ESRB as well as the tasks conferred upon and assigned to the ESRB should be without prejudice to the principle of the independence of the ECB in the performance of its tasks pursuant to the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Kuna rahvusvahelised finantsturud on integreerunud, peab liit võtma kindla kohustuse ülemaailmsel tasandil.
Given the integration of international financial markets, there is a need for a strong commitment on the part of the Union at the global level.
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks kasutama kõrgetasemelise teaduskomitee eriteadmisi ja võtma kõik vajalikud kohustused ülemaailmsel tasandil, et tagada liidu seisukoha arvessevõtmine finantsstabiilsust puudutavates küsimustes, tehes selleks eelkõige tihedat koostööd Rahvusvahelise Valuutafondi, finantsteenuste nõukogu ja kõigi G-20 rühma partneritega.
The ESRB should draw expertise from a high-level scientific committee and take on all the global responsibilities required in order to ensure that the voice of the Union is heard on financial stability matters, in particular in cooperating closely with the International Monetary Fund (IMF), the Financial Services Board (FSB) and all the partners of the Group of Twenty (G-20).
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks muu hulgas aitama rakendada Rahvusvahelise Valuutafondi, finantsteenuste nõukogu ja Rahvusvaheliste Arvelduste Panga poolt G-20-le esitatud soovitusi, mis on toodud esialgsetes kaalutlustes seoses 2009. aasta oktoobris avaldatud aruandega finantseerimisasutuste, finantsturgude ja -instrumentide süsteemse tähtsuse hindamise suuniste kohta, mille kohaselt peab süsteemne risk olema dünaamiline, et võtta arvesse finantssektori ja maailmamajanduse arengut.
The ESRB should contribute, inter alia, towards implementing the recommendations of the IMF, the FSB and the Bank for International Settlements (BIS) to the G-20, in the initial consideration of their report on Guidance to Assess the Systemic Importance of Financial Institutions, Markets and Instruments published in October 2009 which states that systemic risk must be dynamic to take into account the evolution of the financial sector and of the global economy.
Süsteemset riski võib käsitleda finantsteenuste häire riskina, mis on põhjustatud kogu finantssüsteemi või selle osade nõrgenemisest ja millel võivad olla tõsised negatiivsed tagajärjed reaalmajandusele.
Systemic risk may be seen as a risk of disruption to financial services that is caused by an impairment of all or parts of the financial system and has the potential to have serious negative consequences for the real economy.
Finantseerimisasutuste süsteemse tähtsuse hindamise suuniseid käsitlevas aruandes märgitakse ka, et süsteemse riski hindamine võib sõltuvalt majanduskeskkonnast varieeruda.
The report on Guidance to Assess the Systemic Importance of Financial Institutions also states that the assessment of systemic risk is likely to vary depending on the economic environment.
Asutused võivad olla süsteemselt tähtsad kohaliku, riikliku või rahvusvahelise finantssüsteemi ja majanduse seisukohast.
Institutions may be systemically important for local, national or international financial systems and economies.
Peamised kriteeriumid, mis aitavad määrata turgude ja asutuste süsteemset tähtsust, on suurus (finantssüsteemi ühe osa osutatavate finantsteenuste maht), asendatavus (mil määral on süsteemi muud osad häire korral võimelised samu teenuseid osutama) ja vastastikune seotus (seos süsteemi teiste osadega).
The key criteria helping to identify the systemic importance of markets and institutions are size (the volume of financial services provided by the individual component of the financial system), substitutability (the extent to which other components of the system can provide the same services in the event of a failure) and interconnectedness (linkages with other components of the system).
Nimetatud kolmel kriteeriumil põhinevat hindamist tuleks täiendada viitega finantssüsteemi haavatavusele ja institutsioonilise raamistiku võimele finantssüsteemi häiretega toime tulla.
An assessment based on those three criteria should be complemented with reference to financial vulnerabilities and the capacity of the institutional framework to deal with financial failures.
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ülesanne peaks olema jälgida ja hinnata süsteemseid riske tavalistel aegadel, et vähendada süsteemi haavatavust süsteemsete komponentide häirete suhtes ja parandada finantssüsteemi vastupidavust kriisiolukordades.
The ESRB's task should be to monitor and assess systemic risk in normal times for the purpose of mitigating the exposure of the system to the risk of failure of systemic components and enhancing the financial system's resilience to shocks.
Sellega seoses peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tagama finantsstabiilsuse ning leevendama negatiivset mõju siseturule ja reaalmajandusele.
In this respect, the ESRB should ensure financial stability and mitigate the negative impacts on the internal market and the real economy.
Oma eesmärkide saavutamiseks peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu analüüsima kogu asjakohast teavet, eelkõige finantsstabiilsust mõjutada võivaid õigusakte, näiteks raamatupidamis-, pankroti- ja ettevõtete päästmise eeskirju.
In order to accomplish its objectives, the ESRB should analyse all the relevant information, in particular relevant legislation with a potential impact on financial stability, such as accounting, bankruptcy and bail-out rules.
Liidu ja ülemaailmsete finantssüsteemide nõuetekohane toimimine ning nendega seotud ohtude vähendamine nõuab makro- ja mikrotasandi järelevalve paremat sidumist.
A proper functioning of Union and global financial systems and the mitigation of threats thereto require enhanced consistency between macro and the micro supervision.
Nagu on öeldud 2009. aasta märtsis avaldatud Turneri ülevaates, mis käsitleb regulatiivset reageerimist ülemaailmsele panganduskriisile, eeldab usaldusväärsem korraldus kas riikide volituste suurendamist, mis tähendab vähem avatud ühtset turgu, või ulatuslikumat Euroopa integratsiooni.
As stated in the Turner review, ‘A regulatory response to the global banking crisis’, of March 2009, ‘Sounder arrangements require either increased national powers, implying a less open single market, or a greater degree of European integration’.
Kuna usaldusväärne finantssüsteem aitab suurendada liidu konkurentsivõimet ja majanduskasvu ning mõjutab reaalmajandust, on liidu institutsioonid de Larosière'i aruande soovitust järgides otsustanud ulatuslikuma Euroopa integratsiooni kasuks.
Given the role of a sound financial system in terms of its contribution to competitiveness and growth in the Union and its impact on the real economy, the Union institutions, as recommended in the de Larosière Report, have opted for a greater degree of European integration.
Hiljuti kujundatud makrotasandi järelevalvesüsteem nõuab usaldusväärset ja kõrgetasemelist juhtimist.
This newly designed system of macro supervision requires credible and high-profile leadership.
Arvestades Euroopa Keskpanga presidendi olulist rolli ning usaldusväärsust rahvusvahelisel ja Euroopa tasandil, samuti de Larosière'i aruande vaimu, peaks Euroopa Keskpanga president olema Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu eesistuja.
Therefore, given its key role and its international and internal credibility, and in the spirit of the de Larosière Report, the President of the ECB should be the Chair of the ESRB.
Lisaks tuleks suurendada ka aruandlusnõudeid ja laiendada Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu organite koosseisu nii, et neis oleksid esindatud erinevad kogemused, taustad ja arvamused.
In addition, the accountability requirements should be increased as well as the enlargement of the composition of the ERSB bodies to encompass a wide range of experience, backgrounds and opinions.
De Larosière'i aruandes märgitakse ka, et makrotasandi järelevalve on otstarbekas ainult siis, kui see saab mingil viisil mõjutada mikrotasandi järelevalvet, kuid samas ei saa mikrotasandi järelevalve finantsstabiilsust tulemuslikult kaitsta ilma makrotasandi arenguid vajalikul määral arvesse võtmata.
The de Larosière Report also states that macro-prudential supervision is not meaningful unless it can somehow impact on supervision at the micro-level whilst micro-prudential supervision cannot effectively safeguard financial stability without adequately taking account of macro-level developments.
Tuleks luua Euroopa Finantsjärelevalve Süsteem, mis koondaks võrgustikku finantsjärelevalves osalejad nii riikide kui ka liidu tasandil.
A European System of Financial Supervision (ESFS) should be established, gathering the actors of financial supervision both at a national and at the Union level, to act as a network.
Euroopa Finantsjärelevalve Süsteemis osalejad peaksid tegema Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö põhimõtte kohaselt usalduse ja täieliku vastastikuse austuse vaimus koostööd, et tagada eelkõige omavaheline asjakohane ja usaldusväärne teabevahetus.
Pursuant to the principle of sincere cooperation in accordance with Article 4(3) of the Treaty on European Union, the parties to the ESFS should cooperate with trust and full mutual respect, in particular to ensure that appropriate and reliable information flows between them.
Liidu tasandil peaks võrgustik koosnema Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogust ja kolmest mikrotasandi järelevalveasutusest: määrusega (EL) nr .../2010 loodud Euroopa järelevalveasutus (pangandus), määrusega (EL) nr .../2010 loodud Euroopa järelevalveasutus (väärtpaberiturg) ja määrusega (EL) nr .../2010 loodud Euroopa järelevalveasutus (kindlustus- ja tööandjapensionid).
At the Union level, the network should comprise the ESRB and three micro-supervisory authorities: the European Supervisory Authority (Banking), established by Regulation (EU) No …/2010, the European Supervisory Authority (Securities and Markets), established by Regulation (EU) No …/2010, and the European Supervisory Authority (Insurance and Occupational Pensions) established by Regulation (EU) No …/2010.
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks koosnema haldusnõukogust, juhtkomiteest, sekretariaadist ja teaduslikust nõuandekomiteest.
The ESRB should comprise a General Board, a Steering Committee, a Secretariat, and an Advisory Scientific Committee.
ning need hoiatused ja soovitused avalikustama
warnings and recommendations of a general nature concerning the
Kui sellised hoiatused või soovitused on adresseeritud üksikule liikmesriigile või liikmesriikide rühmale, peaks Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogul olema võimalus esitada ka asjakohaseid toetusmeetmeid.
Where such warnings or recommendations are addressed to individual, or a group of, Member States, it may be possible for the ESRB to propose appropriate support measures.
Vajaduse korral võib komisjon omal algatusel või Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, asutuse, Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel võtta vastu otsuse, mis adresseeritakse asutusele ja millega tehakse kindlaks eriolukorra olemasolu.
Where appropriate, the Commission on its own initiative or at the request of the ESRB, an Authority, the European Parliament or the Council, may adopt a decision addressed to an Authority, determining the existence of an emergency situation
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks otsustama, kas soovitus peaks jääma konfidentsiaalseks või tuleks see avalikustada, pidades seejuures silmas, et avalikustamine võib teatavatel juhtudel soodustada soovituste järgimist.
The ESRB should decide whether a recommendation should be kept confidential or made public, bearing in mind that public disclosure can help to foster compliance with the recommendations in certain circumstances.
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks välja töötama värvikoodide süsteemi, et huvitatud pooled saaksid riski olemust paremini hinnata.
A colour code should be elaborated by the ESRB, in order to allow interested parties better to assess the nature of the risk.
Selleks et suurendada nende osatähtsust ja legitiimsust, tuleks kõnealused hoiatused ja soovitused esitada
In order to increase their weight and legitimacy, such warnings and recommendations should be transmitted through
ning vajaduse korral Euroopa
and, where appropriate, the
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks ka kontrollima soovituste järgimist, võttes aluseks soovituste adressaatide aruanded, et tagada hoiatuste ja soovituste tõhus järgimine.
The ESRB should also monitor compliance with its recommendations, based on reports from addressees, in order to ensure that its warnings and recommendations are effectively followed.
Soovituste adressaadid peaksid
Addressees of recommendations should adequately
asjakohaselt põhjendama suutmatust järgida nõuetekohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu soovitusi
justify any failure in duly complying with the ESRB recommendations
(„tegutse või selgita” mehhanism)
(the ‘act-or-explain mechanism’)
, eriti Euroopa Parlamendi ees
, in particular towards the European Parliament
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks saama pöörduda Euroopa Parlamendi ja nõukogu poole juhul, kui ta ei ole rahul sellega, kuidas adressaadid on soovitustele reageerinud
The ESRB should be able to have recourse to the European Parliament and to the Council in cases where it is not satisfied with the addressees' response to the recommendations
Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaks esitama aruanded Euroopa Parlamendile ja nõukogule vähemalt kord aastas ning oluliste finantsprobleemide korral sagedamini.
The ESRB should report to the European Parliament and the Council at least annually, and more frequently in the event of widespread financial distress.
EKP-l ja liikmesriikide keskpankadel peaks tänu oma kogemustele ja kohustuste tõttu finantsstabiilsuse valdkonnas olema makrotasandi usaldatavusjärelevalves juhtiv roll.
The ECB and the national central banks should have a leading role in macro-prudential oversight because of their expertise and existing responsibilities in the area of financial stability.
Mikrotasandil usaldatavusjärelevalve teostajate kaasamine Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töösse on oluline selle tagamiseks, et makrotasandi usaldatavusriskide hindamine tugineks täielikule ja tõesele teabele finantssüsteemi arengutendentside kohta.
The participation of micro-prudential supervisors in the work of the ESRB is essential to ensure that assessment of macro-prudential risk is based on complete and accurate information about developments in the financial system.
Seepärast peaksid Euroopa järelevalveasutuste eesistujad olema Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu hääleõigusega liikmed
Accordingly, the chairpersons of the European Supervisory Authorities should be members with voting rights
Avatuse põhimõtte kohaselt peaksid haldusnõukogusse kuuluma kuus sõltumatut isikut, kes ei tohiks olla Euroopa järelevalveasutuse liikmed ning kelle valimisel lähtutakse nende üldisest asjatundlikkusest ja pühendumusest liidule, samuti nende erinevast akadeemilisest või eraettevõtluse alasest kogemusest, mis on saadud eelkõige VKEdes, ametiühingutes või tegutsemisel finantsteenuste osutaja või tarbijana, ning kelle puhul on tagatud igakülgne sõltumatus ja konfidentsiaalsus.
In a spirit of openness, six independent persons, who should not be members of an ESA, chosen on the basis of their general competence and commitment to the Union and their diverse backgrounds in academic fields or in the private sector, in particular in SMEs, trade-unions or as providers or consumers of financial services and offering all guarantees in terms of independence and confidentiality, should be members of the General Board.
haldusnõukogu koosolekutel
competent authorities of every
osalema üks
Member State should attend
riigi pädevate asutuste esindaja
meetings of the General Board
, kellel ei ole hääleõigust.
without voting rights.
Komisjoni voliniku osalemine aitab luua sideme
The participation of a Member of the Commission will help to establish a link with the macro-economic and financial surveillance of the
makromajanduse ja finantsjärelevalve vahel, majandus- ja rahanduskomitee eesistuja esindab rahandusministrite rolli finantsstabiilsuse tagamisel.
, while the presence of the Chairman of the Economic and Financial Committee reflects the role of finance ministries in safeguarding financial stability.