natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub ELi institutsioone tegema tööd teabevabaduse läbipaistvamate eeskirjade nimel ELis, milles võetaks igakülgselt arvesse käesoleva raporti ettepanekuid, viimase aja kohtupraktikat ja uusi lepinguid;
Calls on the EU institutions to work towards more transparent EU rules on freedom of information which take full account of the proposals in this report, recent case-law and the new Treaties;
ClientEarth v. Council
ClientEarth v Council
, kohtuasi T-452/10.
, case T-452/10.
määrust (EÜ) nr 1049/2001 puudutava õigusliku arvamuse kohta; märgib, et üldsuse teavitamine liikmesriikide seisukohtadest määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbirääkimiste ajal ning paljud edasised vastuvõetud meetmed, ei kahjustanud ühelgi viisil nõukogu otsustusvõimet, kuna need avalikustamised ei takistanud asjaomaste seadusandlike menetluste edukat lõpuleviimist;
, pending before the General Court, on a legal opinion regarding the recast of Regulation (EC) No 1049/2001; notes that the public disclosure of Member States’ positions during the negotiation of Regulation (EC) No 1049/2001 and many subsequent adopted measures did not in any way undermine the decision-making capacity of the Council, since these disclosures did not prevent the successful conclusion of the relevant legislative procedures;
palub nõukogul vaadata läbi oma eeskirjad ning suurendada töörühmade ja nõukogu organite seadusandlike menetluste läbipaistvust, tehes kättesaadavaks vähemalt ajakavad, päevakorrad, arutelude protokollid, läbivaadatavad dokumendid, muudatusettepanekud, heakskiidetud dokumendid ja otsused, liikmesriikide delegatsioonide koosseisud ja nimekirjad, ilma et see piiraks võimalust kasutada määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 1 loetletud erandeid selliste nimekirjade avaldamise kohta; palub nõukogul teha nimetatud organite otsused üldsusele kättesaadavaks; on vastu nn piiratud kasutusega dokumentide (termin, mis ei tulene määrusest (EÜ) nr 1049/2001) kasutamisele sel eesmärgil;
Calls on the Council to review its rules and increase transparency as regards legislative procedures of the working groups and internal Council bodies by providing at least the calendars, agendas, minutes of the discussions, documents examined, amendments, the documents and decisions approved, the identity of the Member States' delegations and lists of members, without prejudice to the possibility of the use of exemptions listed in Article 4(1) of Regulation (EC) No 1049/2001 as regard the publication of such lists; calls on the Council to make the decisions of such bodies accessible to the public; opposes the use of ‘limited’ documents (a term not deriving from Regulation (EC) No 1049/2001) as well as the practice of unregistered documents, such as room documents;
on seisukohal, et seadusloome protsessi üldsuse jaoks vastutustundlikumaks, arusaadavamaks ja juurdepääsetavamaks muutmiseks tuleks enne nõukoguga kolmepoolsete kohtumiste alustamist küsimus kõigil juhtudel parlamendikomisjonides heaks kiita vähemalt seisukohtade väljaselgitamiseks peetaval hääletusel; nõukogu peaks omalt poolt vastu võtma „üldise lähenemisviisi” või heaks kiitma COREPERis vastu võetud läbirääkimisseisukohad enne kolmepoolsete kohtumiste alustamist parlamendiga, kõik need parlamendi ja nõukogu dokumendid peab koheselt avaldama;
Believes that, in order to make the legislative process more accountable, comprehensible and accessible to the public, Parliament's committees should in all cases adopt, at least, orientation votes prior to entering into trialogues with the Council; the Council, for its part, should adopt ‘general approaches’ or approve negotiating positions agreed in Coreper prior to entering into trialogues with the Parliament, with all such Parliament and Council documents immediately made public;
kutsub komisjoni tegema üldsusele kättesaadavaks eksperdirühmade päevakorrad, protokollid ja huvide deklaratsioonid ning komiteemenetluse komiteede liikmete nimed, tegevuse ja hääletused, samuti antud rühmade ja komiteede käsitletud dokumendid, k.a delegeeritud õigusaktide eelnõud ja rakendusaktide eelnõud; kutsub Euroopa Parlamenti võtma nimetatud dokumentidega tegelemisel kasutusele läbipaistvamad ja avatumad menetlused, ka parlamendisiseselt;
Calls on the Commission to make publicly available agendas, minutes and declarations of interest relating to expert groups, and names of members, proceedings and votes of the ‘comitology’ committees, as well as all of the documents considered by such groups and committees, including draft delegated acts and draft implementing acts; calls on the Parliament to adopt a more transparent and open procedure, including internally, to deal with these documents;
tuletab meelde, et läbipaistvus, mida nõuavad aluslepingud, ei piirdu seadusandlike menetlustega, vaid hõlmab ka ELi institutsioonide, organite ja asutuste muud kui seadusandlikku tööd; rõhutab, et dokumentidele juurdepääsu õiguse hindamise ainus nõuetekohane õiguslik alus on määrus (EÜ) nr 1049/2001 ning et teiste õigusaktidega, näiteks sise-eeskirjade või institutsioonide, organite ja asutuste loomist käsitlevate määrustega, ei tohi kehtestada täiendavaid juurdepääsust keeldumise põhjuseid;
Recalls that transparency as required by the Treaties is not limited to legislative procedures but also covers the non-legislative work of EU institutions, bodies, offices and agencies; stresses that Regulation (EC) No 1049/2001 is the only proper legal basis for assessing the right of access to documents, and that other legal acts, such as internal or founding regulations of institutions, agencies and bodies, cannot introduce additional grounds for refusing access;
tunneb kahetsust, et hiljutised ELi institutsioonide vahelised läbirääkimised delegeeritud õigusaktide ning uue komisjoni ja parlamendi vahelise lepingu raamistiku „ühise arusaama” üle pole olnud täielikult läbipaistvad; võtab endale kohustuse muuta nõukogu ja komisjoniga peetavad käimasolevad ja tulevased läbirääkimised institutsioonidevaheliste lepingute või samaväärsete lepingute üle täielikult läbipaistvaks;
Regrets that recent negotiations between the EU institutions for a ‘common understanding’ on delegated acts and for a new framework agreement between the Commission and the Parliament have not been fully transparent; commits itself to making fully transparent its negotiations with the Council and Commission on ongoing or future interinstitutional agreements or comparable agreements;
avaldab taas tunnustust Euroopa Ombudsmani tööle läbipaistvuse tagamisel ELis, kuna umbes kolmandik tema päringutest käsitlevad läbipaistvuse puudumist, nagu on märgitud 2009. aasta aruandes, ning tõstab esile ombudsmani rolli näiteks Euroopa Ravimiameti läbipaistvuspõhimõtete muutmisel seoses kahjulikke kõrvaltoimeid käsitlevate aruannete Kaebus 2493/2008/(BB)TS.
Praises again the work of the European Ombudsman to ensure greater transparency in the EU, as about one third of his inquiries deal with lack of transparency, as mentioned in his 2009 report, and highlights his role in influencing, for example, the change in transparency policy of the European Medicines Agency (EMA) regarding the disclosure of adverse reaction reports Complaint 2493/2008/(BB)TS.
ja kliiniliste uuringute aruannete Kaebus 2560/2007/BEH.
and clinical study reports Complaint 2560/2007/BEH.
avalikustamisega; rõhutab, et ELi üksuste koostatavad andmed peaksid üldiselt olema avalikkusele kättesaadavad;
; stresses that data produced by the EU entities should be in general available to the public;
, ning järgida haldustegevuses täielikult määrust (EÜ) nr 1049/2001;
, and fully to respect Regulation (EC) No 1049/2001 as regards its administrative activities;
rõhutab taas jälgitavuse põhimõtte olulisust, et tagada kodanikele võimalus teada saada avaliku sektori raha eraldamisest, kasutamisest ja selle tulemuslikkusest, ning kutsub ELi institutsioone rakendama antud põhimõtet kõikidel tasanditel institutsioonide juhtimises ning poliitika elluviimiseks eraldatud vahendite kasutamises;
Reiterates the importance of the principle of traceability, so to ensure that citizens can know how public money is allocated and spent, and with what results, and calls on the EU institutions to apply this principle in relation to the running of the institution and to policies and the funds allocated to implement them, at all levels;
Nn mõtlemisruum
'Space to think‘
tuletab meelde, et uutes aluslepingutes ei viidata konkreetselt nõukogu kohustusele määrata kindlaks juhtumid, millal ta tegutseb seadusandjana, ega vajadusele säilitada otsustamisprotsessi tõhusus (endise EÜ asutamislepingu artikli 207 lõige 3) ehk nn mõtlemisruum ning et selle põhimõtte praegune edasikestmine seadusandlike menetluste osas põhineb ainult määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikel 3;
Recalls that the new Treaties no longer make specific reference to the Council's obligation to define the cases in which it acts in a legislative capacity and to the need to preserve the effectiveness of its decision-making process (Article 207(3) of the former TEC) – the so-called ‘space to think’ – and that the current ‘survival’ of this concept is based only on Article 4(3) of Regulation (EC) 1049/2001 as far as legislative procedures are concerned;
rõhutab, et kooskõlas suuremate valitsusväliste organisatsioonide poolt väljatöötatud parimate standarditega Artikkel 19, The Public's Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation, London 1999; Transparency International, Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool, Berliin, 2006.
In accordance with the best international standards developed by major non-governmental organisations Article 19, ‘The Public's Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation’, London, 1999; Transparency International, ‘Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool’, Berlin, 2006.
on vaja kasutada ranget kolmeosalist testi, et õigustada dokumendi avalikustamisest keeldumist: 1) dokumendis sisalduv informatsioon peab olema seotud õigusaktis nimetatud seaduspärase eesmärgiga; 2) dokumendi avalikustamine peab antud eesmärki oluliselt ohustama ja 3) eesmärgile tekitatav kahju peab olema suurem kui avalik huvi dokumendis sisalduva teabe vastu;
, highlights the need for a strict three-part test to be used in order to justify a refusal to disclose a document: (1) the information contained in the document must relate to a legitimate aim listed in the legislative act, (2) the disclosure of the document must threaten substantial harm to that aim, and (3) the harm to the aim must be greater than the public interest in having the information contained in the document;
tuletab meelde, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 sätestab institutsioonidele selge kohustuse tagada juurdepääs kõigile nendele dokumentidele, mis ei kuulu ühegi erandi alla; märgib, et antav osaline juurdepääs on sageli põhjendamatult piiratud, ning rõhutab, et taotlejale huvipakkuvate dokumendi sisulistele osadele juurdepääsu võimaldamist peab tõsiselt kaaluma;
Recalls that Regulation (EC) No 1049/2001 establishes a clear obligation for the institutions to grant access to all those parts of the document that are not covered by any of the exceptions; notes that the partial access granted is often unduly limited, and stresses that access should be given genuine consideration in relation also to those substantive parts of documents that are of interest to the applicant;
juhib tähelepanu asjaolule, et kehtiva määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikes 3 püütakse piirata nn mõtlemisruumi kohaldamisala ja kehtestatakse juurdepääsu andmisest keeldumise eeltingimusena, et dokumendi avaldamine mitte ainult ei kahjusta, vaid kahjustab oluliselt institutsiooni otsustamisprotsessi, lubades kehtestatud piirangust üle astuda vaid juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve; kuid rõhutab (vaatamata äsjamainitud asjaolule) määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 3 avatud määratlust, mis ei anna selgeid kohaldamistingimusi ega võta arvesse Euroopa Kohtu praktikat; rõhutab vajadust kehtestada asjakohane määratlus kooskõlas õiguskindluse põhimõttega, kitsendades vastavat põhimõtet;
Points out that the current Article 4(3) of Regulation (EC) No 1049/2001 seeks to limit the scope of the ‘space to think’ by stipulating that, as a prerequisite for refusal to grant access, disclosure of the document must not merely undermine the decision-making process, but must ‘seriously’ undermine it, and in any case allowing this limit to be overstepped where there is ‘an overriding public interest in disclosure’; stresses however that in spite of the above-mentioned considerations, Article 4(3) of Regulation (EC) No 1049/2001 contains an open-ended definition which does not provide clear conditions for application or take into account the case-law of the Court of Justice; stresses the need for an appropriate definition in accordance with the concept of legal certainty by narrowing the concept;
rõhutab, et kolmepoolsed kohtumised ja lepitusmenetlused (mis on selgesõnaliselt sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 294) on seadusandliku menetluse olulised järgud, mitte aga eraldi mõtlemisruum; arvab, et eelkõige praeguse menetlusega, mille eesmärk on jõuda kolmepoolsetel kohtumistel kokkuleppele enne esimest lugemist, ei suudeta tagada ei sisemiselt Euroopa Parlamendile ega väliselt kodanikele ja avalikule arvamusele rahuldavat seadusloome läbipaistvuse ja dokumentidele juurdepääsu taset; nõuab seepärast, et selles raamistikus koostatud dokumente, nagu tegevuskavad, tulemuste kokkuvõtted ja läbirääkimiste lihtsustamiseks koostatud nn nelja veeru dokumendid, ei koheldaks põhimõtteliselt teistest seadusloomega seotud dokumentidest erinevalt ning need avaldataks esimesel lugemisel kokkuleppele jõudmiseks peetavate kolmepoolsete kohtumiste osas; teeb seepärast oma pädevatele organitele ülesandeks ühtlustada see menetlus ja kutsub teisi institutsioone samuti käituma;
Emphasises that trialogues and the conciliation procedures (as explicitly listed in Article 294 TFEU) are a substantial phase of the legislative procedure, and not a separate ‘space to think’; believes especially that the current procedures as regards trilogues prior to a possible first reading agreement fail to ensure a satisfactory level of legislative transparency and access to documents both internally, to the Parliament, and externally in relation to citizens and public opinion; requests, therefore, that documents created in their framework, such as agendas, summaries of outcomes and the ‘four column’ documents drawn up for facilitating negotiations, should not in principle be treated differently from other legislative documents, and that they should be made public as regards trialogues prior to a possible first reading agreement; consequently instructs its competent bodies to standardise this procedure, and calls on other institutions to do the same;
tunneb heameelt Euroopa Andmekaitseinspektori ja Euroopa Ombudsmani konsensusele jõudmist andmekaitse ja läbipaistvuse sobiva tasakaalu osas, eriti seoses ennetava lähenemisega, mis tähendab, et „institutsioonid hindavad ja teevad seejärel andmesubjektidele selgeks – kas enne andmete kogumist või vähemalt selle ajal –, millises ulatuses võib selliste andmete töötlemine hõlmata avaldamist üldsuse jaoks” Andmekaitseinspektori dokumendid Public access to documents containing personal data after the
Welcomes the consensus reached by the European Data Protection Supervisor (EDPS) and the European Ombudsman on the appropriate balance between data protection and transparency, especially as regards the proactive approach meaning that ‘institutions assess and subsequently make clear to data subjects – before or at least at the moment they collect their data – the extent to which the processing of such data includes or might include its public disclosure’ EDPS, ‘Public access to documents containing personal data after the
ruling, 24. märts 2011 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/11-03-24_Bavarian_Lager_EN.pdf) ja Public access to documents and data protection, 2005 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/05-07_BP_accesstodocuments_EN.pdf).
ruling’, 24 March 2011 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/11-03-24_Bavarian_Lager_EN.pdf) and ‘Public access to documents and data protection, 2005 (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/05-07_BP_accesstodocuments_EN.pdf).
toob esile mitmed lahknevused määruse (EÜ) nr 1049/2001 ja Århusi konventsiooni vahel, mida rakendatakse määrusega (EÜ) nr 1367/2006, näiteks asjaolu, et Århusi konventsioonis puuduvad nn absoluutsed alused keeldumiseks, samuti liidu või liikmesriigi sõjaliste küsimuste, finants-, rahandus- või majanduspoliitilistel alustel, juriidilisel nõustamise või kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli kaitsel põhinevad erandid ning ärihuvidel põhinevate erandite piiramine juhtudega, mil sellist konfidentsiaalsust kaitseb seadus õiguspärase majandushuvi kaitseks;
Emphasises several divergences between Regulation (EC) No 1049/2001 and the Aarhus Convention, as being applied by Regulation (EC) No 1367/2006, such as the lack in the Aarhus Convention of ‘absolute’ grounds for refusal, and exceptions based on protection of military matters, financial, monetary or economic policy of the Union or a Member State, legal advice or inspections, investigations and audits, and the limitation of the commercial interest exception to cases where such confidentiality is protected by law in order to protect a legitimate economic interest‘;
kutsub kõiki ELi institutsioone, organeid ja asutusi kohaldama määrust (EÜ) nr 1049/2001 kooskõlas Århusi konventsiooni sätetega; kutsub seoses sellega komisjoni tegema avalikuks oma vastavuskontrolli uuringud seoses ELi keskkonnadirektiivide ülevõtmisega Vt menetletavat kohtuasja
Calls on all EU institutions, bodies, offices and agencies to apply Regulation (EC) No 1049/2001 in a way coherent with the provisions of the Aarhus Convention; calls in that regard on the Commission to make public the conformity-checking studies regarding transposition of EU environmental directives See pending case
ClientEarth v. komisjon
ClientEarth v Commission
ja teadusuuringud, näiteks biokütuste mõju kohta Vt menetluses olevaid kohtuasju
and scientific studies, for example on the impact of biofuels See pending cases
ClientEarth ja teised v. komisjon
ClientEarth and Others v Commission
, ning kutsub Euroopa Kemikaaliametit kohaldama täies ulatuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.
, and calls on the European Chemicals Agency (ECHA) to fully apply Article 119 of Regulation (EC) No 1907/2006 of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Registration, Evaluation, Authorisation and Restriction of Chemicals (REACH) OJ L 396, 30.12.2006, p.
rõhutab, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmisel tuleb Århusi konventsiooni täielikult arvesse võtta ning määratleda kõik erandid täielikus kooskõlas konventsiooniga;
Stresses that any revision of Regulation (EC) No 1049/2001 should fully respect the Aarhus Convention and should define any exemption in full compliance with it;
rõhutab, et rahvusvaheliste kokkulepetega seotud dokumendid, sh dokumendid, mille on vastu võtnud või esitanud mis tahes asutus, mis neid kokkuleppeid rakendab või nende täitmist kontrollib, tuleksid teha üldsusele kättesaadavaks, kuna juurdepääsu nendele ei ole rangelt keelatud, ning juurdepääsu andmisest tuleks keelduda ainult juhul, kui see reaalselt ohustab rahvusvahelisi suhteid, ja võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõiget 4 kolmandate osapooltega konsulteerimise kohta; rõhutab, et kuna rahvusvahelistel kokkulepetel on siduv mõju, peaks erandite korral läbi viima avaliku huvi kontrolli; märgib, et ELi kodanike poolt valitud Euroopa Parlamendile kui institutsioonile on aluslepingutega antud eriline roll avaliku huvi esindamisel; väljendab kindlat kavatsust tagada, et Euroopa Parlamendile kui institutsioonile Lissaboni lepinguga (ELi toimimise lepingu artikkel 218) antud uusi õigusi rahvusvaheliste lepingute valdkonnas järgitakse täielikult ning seda ei tohi keelata ühegi kahepoolse kokkuleppega kolmandate riikidega;
Stresses that documents relating to international agreements, including documents adopted by, or submitted to, any bodies which have the task of implementing or monitoring the application of such agreements, should be disclosed to the public, as they are not categorically excluded from public access, and that access to them should be refused only when there is real harm to international relations, and taking into account Article 4(4) of Regulation (EC) No 1049/2001 on consultations with a third party; emphasises that since international agreements have binding effects, a public interest test should be introduced with regard to the exception; points out that Parliament, which is elected by the EU's citizens, is entrusted by the Treaties with an institutional role in representing the public interest; expresses its firm determination to make sure that the new institutional prerogatives assigned to Parliament by the Lisbon Treaty (Article 218 TFEU) in the field of international agreements are fully respected, and that no bilateral agreements with third countries may prohibit this;
Hea valitsemistava
Good governance
rõhutab, et läbipaistvus on tihedalt seotud õigusega heale halduskorraldusele, mis on ette nähtud ELi toimimise lepingu artikliga 298 ja põhiõiguste harta artikliga 41; toonitab, et haldusalane läbipaistvus tagab ELi haldusülesannete demokraatliku kontrolli, kodanikuühiskonna osalemise ja hea valitsemistava edendamise (ELi toimimise lepingu artikkel 15);
Stresses that transparency is closely connected with the right of good administration, as referred to in Article 298 TFEU and Article 41 of the Charter of Fundamental Rights; highlights the fact that administrative transparency guarantees democratic control of EU administrative tasks, the participation of civil society and the promotion of good governance (Article 15 TFEU);
rõhutab, et praegu ei ole ELi institutsioonidel, organitel ja asutustel ühtset haldusõigust, näiteks edasikaebamist võimaldavate haldusotsuste kättetoimetamise kord
Emphasises the current lack of coherent administrative law for EU institutions, bodies, offices and agencies, such as rules regarding the delivery of administrative decisions that can be appealed against The
kohtuasjas (T-233/09) ilmnes tava saata kinnitavaid otsuseid tavalise lihtkirjaga, kuigi edasiste õiguskaitsemenetluste (kohtumenetluste) algatamisel tähtaegadest kinnipidamise hindamiseks on vastuvõtmiskuupäeva tõendamine hädavajalik.
case (T-233/09) has revealed that there is a practice of sending confirmatory decisions by unregistered, normal mail, although the proof of date of receipt is essential to evaluate respect for deadlines for seeking further legal (court) remedies.