natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mõnes Läänemere osas on genotoksilisuse tase 200% lubatud künnisest kõrgem ja praktiliselt kõigil testitud kaladel on leitud geneetilisi kahjustusi.
In some parts of the Baltic Sea, levels of genotoxicity are 200 % above the threshold, and genetic damage is being observed in virtually all individuals tested.
Arvestades, et Nord Stream on TEN-E Euroopa prioriteetne projekt, kas komisjon kavatseb nõuda enda käsutusse kõik Nord Stream AG kogutud andmed ja analüüsida projekti keskkonnamõju kõiki aspekte seoses selle ELi-sisese merega?
Bearing in mind that Nord Stream is a TEN‑E European priority project, does the Commission intend to request all the data collected by Nord Stream AG, and will it evaluate all aspects of the project’s impact on the environment of this EU‑internal sea?
Kas komisjon teeb tulemused kättesaadavaks HELCOMile ja kõigile rannikuriikidele, nagu nõudis parlament oma 2008. aasta 8. juuli resolutsioonis Läänemerre kavandatud Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme keskkonnamõju kohta ( A6-0225/2008 )?
Will the Commission present its findings to Helcom and to all the littoral states, as it was requested to do by Parliament in its resolution of 8 July 2008 on the environmental impact of the planned gas pipeline in the Baltic Sea to link Russia and Germany (A6‑0225/2008)?
Kas komisjon leiab, et ELi rahastatava programmi raames teadlaste poolt aastate jooksul kogu Läänemerel kogutud andmed genotoksilise toime kohta on väärtuslik ja objektiivne teave Läänemere keskkonna praeguse olukorra kohta ja et neid ei tohiks tähelepanuta jätta?
Does the Commission believe that the data on genotoxicity being collected by scientists around the Baltic Sea year by year through the EU‑financed programme provide valuable and objective information on the status quo of the Baltic Sea environment, and that they should not be disregarded?
Komisjoni nimel vastanud volinik Janez Potočnik
Answer given by Mr Potočnik on behalf of the Commission
(25. juuli 2011)
(25 July 2011)
Nord Streamil on tõepoolest iga riigi jaoks eraldi keskkonnaseire kava vastavalt riikide ametiasutuste nõuetele.
It is correct that the Nord Stream environmental monitoring programmes are individual for each country, according to the requirements by the national authorities.
Hinnangute koostamine on osa 2020. aastaks hea keskkonnaseisundi saavutamisega seotud merestrateegiate ettevalmistamisest.
This is part of the preparation of marine strategies to reach good environmental status by 2020.
Nimetatud esialgsetes hinnangutes käsitletakse kogu inimtegevust, mis Läänemerd mõjutab.
These initial assessments will address all human activities affecting the Baltic Sea.
HELCOMi riikide ministrid otsustasid 2010. aasta kohtumisel, et HELCOM on ELi merestrateegia raamdirektiivi Läänemere piirkonnas rakendamise koordineerimisplatvorm.
At the Helcom ministerial meeting in 2010, it was decided that Helcom will be the coordinating platform for the regional implementation of the EU Marine Strategy Framework Directive in the Baltic Sea.
HELCOMi sekretariaat koostab riikide esialgsetest hinnangutest kokkuvõtte.
The Helcom Secretariat will compile a summary of the national initial assessments.
See aitab Euroopa Komisjonil hinnata hea keskkonnaseisundi eesmärgi saavutamist.
This will be a useful input to the European Commission when considering progress towards good environmental status.
HELCOM koostas 2010. aastal igakülgse hinnangu Läänemere ökosüsteemide seisundi kohta 2003.–2007. aastal.
Helcom prepared a holistic assessment of the ecosystem health of the Baltic Sea 2003‑07 in 2010, which will be updated in 2013.
Seoses kõigi Nord Stream AG kogutud andmetega on komisjon arusaamal, et need on kättesaadavad kõigile huvitatud isikutele ja sidusrühmadele, sealhulgas HELCOM, Läänemere tegevusrühm (Baltic Sea Action Group, BSAG), ülikoolid ning Läänemere uurimises osalevad vabaühendused.
As regards all the data collected by Nord Stream AG, the Commission has understood that they are available to the interested parties and stakeholders, including Helcom, the Baltic Sea Action Group (BSAG), universities and NGOs active in Baltic Sea research.
Nimelt teatas Nord Stream AG Läänemere tegevuskava tippkohtumisel (Soome presidendi ja peaministri ning Läänemere tegevusrühma ühisalgatus Helsingis 10. veebruaril 2010) andme- ja teabebaasi loomisest.
Indeed at the Baltic Sea Action Summit (a joint initiative of the President of Finland, the Finnish Prime Minister and BSAG in Helsinki on 10 February 2010) Nord Stream AG announced the establishment of a ‘Data and Information Fund’.
Selles andmebaasis hoitakse kuni 2012. aastani nii ehituseelsete uuringute andmed kui ka keskkonnaseire alane teave.
It would be in essence a data base with both pre-construction survey data and environmental monitoring information to be maintained until 2012.
Andmebaas peaks hõlmama kõiki HELCOMi Läänemere tegevuskava esmatähtsaid küsimusi, sealhulgas eutrofeerumine, ohtlikud ained, keskkonnahoidlik merendustegevus ja bioloogiline mitmekesisus.
This data base is supposed to cover the entire range of Helcom's Baltic Sea Action Plan priorities, including eutrophication, hazardous substances, environmentally-friendly maritime activities and biodiversity.
Komisjon ei kavatse neid andmeid eraldi analüüsida lisaks tema poolt HELCOMi ja ELi Läänemere piirkonna strateegia raames teostatavatele hindamistele ja tehtavale kaastööle.
The Commission does not intend to proceed with separate analyses of these data, in addition to its assessments and contributions in the frame of Helcom and the EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Mis aga puutub keemilise saaste tõttu kaladele avalduva genotoksilise toime seire parameetrite puudumisse, siis ei pidanud Nord Streami seirekohustusi kindlaks määranud pädevad asutused ilmselt neid vajalikuks.
Finally with respect to the lack of monitoring parameters of genotoxicity in fish due to chemical contamination, obviously the competent authorities fixing the obligations of monitoring for Nord Stream did not consider it necessary.
Küll aga koguvad selliseid andmeid muud pädevad asutused ja teadusasutused.
However, such data are collected by other competent authorities and research institutions.
Nagu austatud parlamendiliikmed õigesti märkisid, kaasrahastab komisjon BONUS-programmi raames (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 862/2010/EL liidu osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud ühises Läänemere teadus- ja arendusprogrammis (BONUS) ELT L 256, 30.9.2010, lk 1. )
The Commission, as rightly indicated by the Honourable Member, participates in co-funding of research projects in the Baltic Sea under BONUS (Decision 862/2010/EU OJ L 256, 30.9.2010, p.
Läänemerega seotud uurimisprojekte, mis hõlmavad muu hulgas ka kaladele avalduva genotoksilise toime uurimist.
1 . of the European Parliament and the Council on the participation of the Union in a Joint Baltic Sea Research and development Programme (BONUS) undertaken by several Member States) which study among others, genotoxicity in fish.
Komisjon ei saa küll kinnitada austatud parlamendiliikmete mainitud andmeid, sest projektid alles kestavad, kuid üldiselt on komisjon seisukohal, et teadlaste kogutud andmed annavad kahtlemata väärtuslikku ja objektiivset teavet, mida vajaduse korral arvesse võetakse.
Though the Commission cannot confirm the data mentioned by the Honourable Member as the projects are ongoing, the Commission believes in general that data collected by scientists provide indeed valuable and objective information, which will be taken into account when appropriate.
Kirjalikult vastatav küsimus E-006028/2011
Question for written answer E-006028/2011
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (PPE) , Sandra Kalniete (PPE) , Krišjānis Kariņš (PPE) , Tunne Kelam (PPE) ja Vytautas Landsbergis (PPE)
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (PPE) , Sandra Kalniete (PPE) , Krišjānis Kariņš (PPE) , Tunne Kelam (PPE) and Vytautas Landsbergis (PPE)
Teema: Programmi „Kodanike Euroopa” rahastamismeede nr 4
Subject: Financing Action 4 of the Europe for Citizens programme
Kolm aastat tagasi käivitas EL programmi „Kodanike Euroopa” rahastamismeetme nr 4, mis loodi spetsiaalselt nende projektide rahastamiseks, millega edendatakse totalitaarsete režiimide kuritegude mäletamist.
Three years ago the EU launched Action 4 of the Europe for Citizens programme, created specifically to fund projects promoting the memory of crimes committed by totalitarian regimes.
See meede kogub hoogu ning võimalike meetmest kasusaajate arv suureneb ka Ida-Euroopas.
The measure is gathering momentum, with an increase in the number of potential beneficiaries, including in Eastern Europe.
Leedus suurenes valitud projektide arv näiteks nullist 2007. aastal seitsme projektini 2010. aastal.
In Lithuania, for example, the number of projects selected increased from zero in 2007 to seven in 2010.
Meetme nr 4 projektid on tuntud oma erakordselt kõrge kvaliteedi poolest ja taotluste arv suureneb iga aastaga.
Action 4 projects are known for their exceptionally high quality, and the number of applications is increasing every year.
Vaatamata taotluse esitamise tingimuste lihtsustamisele on veel kasutamata potentsiaali – väikeste ja kohaliku tasandi aktiivsete valitsusväliste organisatsioonide ning piirkondlike kultuurikeskuste ja muuseumide valduses on palju ainulaadset materjali, mis väärib Euroopa üldsuse tähelepanu püüdmiseks avalikkuse ette toomist.
Although the terms of application have been simplified, further potential remains to be unlocked — including in relation to small and locally active NGOs, regional cultural centres and regional museums possessing much unique material which deserves to be taken out of storage for the attention of the European public.
Nimetatud liiki asutuste kaasfinantseerimise võime on aga väike või olematu, neil puuduvad rahvusvahelise koostöö kogemused ning seetõttu ei ole nad innukad rahastamist taotlema.
However, bodies of the types mentioned have little or no co-financing capacity, lack experience with international cooperation, and are therefore reluctant to apply for funding.
Kuidas komisjoni arvates saab soodustada seda, et meetme nr 4 raames taotleks toetusi suurem hulk asutusi ja valitsusväliseid organisatsioone?
How does the Commission feel it could encourage a wider spectrum of organisations and NGOs to apply for grants under Action 4?
Kas komisjon kaalub mitte ainult programmi „Kodanike Euroopa” rahastamise üldist suurendamist, vaid ka meetme nr 4 eelarveosa suurendamist (praegu on see vaid 4% kogusummast)?
Will the Commission consider not only an overall increase in funding for the Europe for Citizens programme, but also an increase in the budget share for Action 4 (currently just 4 % of the total)?
(13. juuli 2011)
(13 July 2011)
Komisjon on parlamendiliikmetega ühel meelel ja peab ülimalt vajalikuks, et üldsus mäletaks totalitaarsete režiimide kuritegusid.
The Commission fully shares the Honourable Member's opinion on the importance to promote the memory of crimes committed by totalitarian regimes.
Programmi „Kodanike Euroopa” hiljutine vahehindamine http://ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm näitas, et meetme nr 4 („Euroopa mäletab”) raames esitatud projektid on aidanud paremini mõista ELi eesmärke ja suurendada kodanikuvastutust.
The recent mid‑term evaluation of the ‘Europe for Citizens’ programme http://ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm indicated a significant effect of projects submitted under its Action 4 (Active European Remembrance) on the understanding and ownership of the EU.
Selles tehti ka ettepanek vaadata läbi programmi praegune struktuur, et tugevdada meedet nr 4.
It proposed the revision of the current structure of the ‘Europe for Citizens’ programme with a view to reinforce Action 4.
2012. aastal on kavas eraldada meetmele nr 4 veidi rohkem vahendeid, kuid vajalik on järgida programmi „Kodanike Euroopa” käsitlevas otsuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1904/2006/EÜ, 12. detsember 2006, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (ELT L 378, 27.12.2006). sätestatud jaotust meetmete nr 1–4 vahel.
A slight increase of funds for Action 4 is expected for 2012, but it has to respect the division of allocations among Actions 1 to 4 determined in the ‘Europe for Citizens’ programme decision Decision 1904/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 12 December 2006 establishing for the period 2007 to 2013 the programme ‘Europe for Citizens’ to promote active European citizenship, OJ L 378, 27.12.2006. .
Seoses väikeste ja kohalikul tasandil aktiivsete valitsusväliste organisatsioonide kaasamisega tuleb rõhutada, et programm „Kodanike Euroopa” on üks väheseid ELi instrumente, millest rahastatakse väikeorganisatsioone (toetussummad algavad 10 000 eurost).
As for the inclusion of small and locally active non-governmental organisations (NGOs), it needs to be underlined that the ‘Europe for Citizens’ programme is one of very few EU instruments, which provides funding to small organisations with minimum grants starting at EUR 10 000.
Kasutajasõbralikum taotlusmenetlus ja programmijuhendi praktiline tugi muudavad taotluse esitamise lihtsaks ka vähekogenud kandidaatidele.
Moreover, a more user-friendly application procedure and the practical guidance through the programme guide make it easier even for less experienced candidates to submit their proposals.
Selleks et hõlbustada väiksematel ja/või vähekogenud organisatsioonidel meetme nr 4 kasutamist, tuleks programmis osalevates riikides veelgi tugevdada „Kodanike Euroopa” kontaktpunktide http://ec.europa.eu/citizenship/how-to-participate/doc714_en.htm antavat tehnilist abi.
In order to further facilitate the participation of smaller and/or less experienced organisations in Action 4 of the programme, technical assistance provided by the ‘Europe for Citizens Contact Points’ http://ec.europa.eu/citizenship/how-to-participate/doc714_en.htm in the countries participating in the programme continues to be strengthened.
Kirjalikult vastatav küsimus E-006646/2011
Question for written answer E-006646/2011
Marietje Schaake (ALDE) , Johannes Cornelis van Baalen (ALDE) , Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Norica Nicolai (ALDE) , Kristiina Ojuland (ALDE) , Ivo Vajgl (ALDE) , Renate Weber (ALDE) ja Barbara Lochbihler (Verts/ALE)
Marietje Schaake (ALDE) , Johannes Cornelis van Baalen (ALDE) , Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Norica Nicolai (ALDE) , Kristiina Ojuland (ALDE) , Ivo Vajgl (ALDE) , Renate Weber (ALDE) and Barbara Lochbihler (Verts/ALE)
(6. juuli 2011)
(6 July 2011)
Teema: Koostööleping Bosnia ja Hertsegoviina ning Iraani vahel
Subject: Cooperation agreement between Bosnia and Herzegovina and Iran
14. juunil 2011 teatati http://www.neurope.eu/articles/Iran-Bosnia-Sign-Judiciary-agreement/107172.php , et Bosnia ja Hertsegoviina on sõlminud Iraaniga vastastikuse koostöö lepingu juriidilistes asjades (leping).
On 14 June 2011 it was reported http://www.neurope.eu/articles/Iran-Bosnia-Sign-Judiciary-agreement/107172.php that Bosnia and Herzegovina had signed an agreement with Iran concerning mutual cooperation on judicial matters (‘the Agreement’).
Leping, mille allkirjastasid Iraani justiitsminister Morteza Bakhtiari ja Bosnia esindaja Barisa Colak, hõlmab väidetavalt koostööd riikide kaubanduskodade vahel ning transpordi, kommunikatsiooni, panganduse ja kindlustuse, tööstuse, turismi, teaduse ja tehnoloogia alast koostööd.
The Agreement, signed by Iranian Justice Minister Morteza Bakhtiari and his Bosnian counterpart Barisa Colak, reportedly covers cooperation between the countries’ chambers of commerce and cooperation on transport and communication, banking and insurance, industry, tourism and science and technology.
Iraani režiim on süüdi inimõiguste tõsises ja süstemaatilises rikkumises, mille tõestuseks on arvukad kohtuvälised hukkamised, piinamine ja muud laadi julma, ebainimliku ja alandava käitumise lokkamine Iraani vanglates ning Iraani kodanike süstemaatiline vägivaldne represseerimine, piirates nende seaduslikku õigust sõnavabadusele ja rahumeelsetele kogunemistele.
The Iranian regime is guilty of grave and systematic violations of human rights, as evidenced by numerous extrajudicial executions, the widespread use of torture and other forms of cruel, inhuman and degrading treatment in Iranian prisons, and the systematic violent repression of Iranian citizens exercising their legitimate rights to freedom of expression and peaceful assembly.
Arvestades hulga Iraanile, Iraani riigiametnikele ja -ettevõtetele nii inimõiguste rikkumise kui Iraani tuumaprogrammiga seotud majanduslike ja kaubanduslike sanktsioonidega, sealhulgas ÜRO jm rahvusvahelised sanktsioonid ja ELi sihtsanktsioonid, ja arvestades, et pärast Euroopa Ülemkogu Thessalonikis juunis 2003, on Bosnia ja Hertsegoviina lisatud ELi kandidaatriikide sekka, milleks sõlmiti juunis 2008 ka stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping, on see leping ELi jaoks vastuvõetamatu ja nõuab vastuväiteid ja tegutsemist.
Given the host of economic and trade sanctions that have been imposed on Iran, Iranian officials and Iranian state companies — including UN and other international sanctions and targeted EU sanctions — in response to both human rights violations and the Iranian nuclear programme, and given that, since the Thessaloniki Council of June 2003, Bosnia and Herzegovina has been a potential candidate country for accession to the EU, with which it signed a stabilisation and association agreement in June 2008, the EU cannot accept the Agreement, and ought to speak out and take action.
Kas laienemise ja Euroopa naabruspoliitika volinik (volinik) nõustub, et leping rikub ÜRO sanktsioone ja kui ei, siis miks?
Does the Commissioner for Enlargement and European Neighbourhood Policy (‘the Commissioner’) agree that the Agreement violates UN sanctions and, if not, why not?
Kas volinik nõustub, et lepingu allkirjastamisega õõnestatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu positiivset mõju, mis võib oluliselt mõjutada Bosnia ja Hertsegoviina võimalikku kandidaadistaatust?
Does the Commissioner agree that the signing of the Agreement undermines the positive influence of the stabilisation and association agreement and may have a significant impact on the potential candidate status of Bosnia and Herzegovina.
Kui ei, siis miks?
If not why not?
Kas Bosnia ja Hertsegoviina valitsus konsulteeris volinikuga lepingu asjus või teavitas teda sellest?
Did the Government of Bosnia and Herzegovina consult the Commissioner about, or inform him of, its intention to sign the Agreement?
Kas komisjon kavatseb suunata Bosnia ja Hertsegoviinat lepingut tühistama ja kui ei, siis miks?
Will the Commissioner push the Government of Bosnia and Herzegovina to cancel the Agreement and, if not, why not?
Kas volinik nõustub, et leping on vastuolus Bosnia ja Hertsegoviina sihiga liituda ELiga ja kui ei, siis miks?
Does the Commissioner agree that the Agreement is counterproductive with regard to Bosnia and Herzegovina’s ambition to join the EU and, if not why not?
Komisjoni nimel vastanud volinik Štefan Füle
Answer given by Mr Füle on behalf of the Commission
Komisjon analüüsis Bosnia ja Hertsegoviina ning Iraani vahelist juriidilise koostöö lepingut, mis on samaväärne Bosnia ja Hertsegoviina poolt varem muude kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega.
The Commission has examined the agreement between Bosnia and Herzegovina and Iran on judicial cooperation, identical to previous agreements signed by Bosnia and Herzegovina with other third states.
Euroopa Nõukogu liikmena ei saa Bosnia ja Hertsegoviina Euroopa inimõiguste konventsioonist ja selle asjakohastest lisaprotokollidest tulenevalt surmanuhtlust kohaldada.
As a member of the Council of Europe, Bosnia and Herzegovina cannot apply the death penalty, in line with the European Convention on Human Rights and its relevant additional protocols.
Sellele lisaks eeldatakse Bosnialt ja Hertsegoviinalt kui võimalikult kandidaatriigilt, et ta võtaks üle Euroopa Liidu põhimõtted Iraani suhtes.
More generally, as a potential candidate country, Bosnia and Herzegovina would be expected to align itself to the policy of the European Union towards Iran.
Sellega seoses peaks Bosnia ja Hertsegoviina tagama, et Iraani Islamivabariigiga sõlmitud lepingute täitmisel ei astutaks üle ÜRO asjakohastest sanktsioonidest ega satutaks vastuollu Euroopa Liidu Nõukogu asjakohaste otsustega.
In this respect Bosnia and Herzegovina should ensure that the actual implementation of the agreements with the Islamic Republic of Iran does not breach relevant United Nations (UN) sanctions or contravene related Decisions by the Council of the European Union.
Komisjon jätkab selle küsimuse jälgimist Bosnia ja Hertsegoviinaga peetava korrapärase dialoogi raames kõikidel assotsieerimis- ja stabiliseerimisprotsessi käsitlevatel koosolekutel.
The Commission will continue to monitor the issue in the framework of the regular dialogue with Bosnia and Herzegovina, in all relevant meetings organised under the framework of the Association and Stabilisation Process.
Komisjon on palunud ka üksikasjalikku ülevaadet kõikidest kehtivatest lepingutest ja vastastikuse mõistmise memorandumitest Bosnia ja Hertsegoviina ning Iraani Islamivabariigi vahel.
The Commission has also requested a detailed overview of all existing agreements and memoranda of understanding currently in place between Bosnia and Herzegovina and the Islamic Republic of Iran.
Vajaduse korral taotleb komisjon lisateavet Iraani Islamivabariigiga tehtava koostöö kohta, seda eriti valdkondades, mille suhtes ÜRO on sanktsioonid kehtestanud.
If necessary, the Commission will request additional information on the state of cooperation with the Islamic Republic of Iran, particularly in areas affected by relevant UN sanctions.
Kirjalikult vastatav küsimus E-006908/2011
Question for written answer E-006908/2011
Nathalie Griesbeck (ALDE) , Cecilia Wikström (ALDE) , Marielle De Sarnez (ALDE) , Ivo Vajgl (ALDE) , Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Jelko Kacin (ALDE) , Ramon Tremosa i Balcells (ALDE) , Kristiina Ojuland (ALDE) , Louis Michel (ALDE) , Sophia in 't Veld (ALDE) ja Sir Graham Watson (ALDE)
Nathalie Griesbeck (ALDE) , Cecilia Wikström (ALDE) , Marielle De Sarnez (ALDE) , Ivo Vajgl (ALDE) , Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Jelko Kacin (ALDE) , Ramon Tremosa i Balcells (ALDE) , Kristiina Ojuland (ALDE) , Louis Michel (ALDE) , Sophia in 't Veld (ALDE) and Sir Graham Watson (ALDE)
Teema: ELi toetus põgenikele ja demokraatlikule korrale üleminekule Tuneesias
Subject: EU support to refugees and to the democratic transition process in Tunisia
EL on alates 14. jaanuarist 2011 teatanud oma kohustusest toetada demokraatlikku protsessi Tuneesias.
From 14 January 2011, the EU has announced its commitment to supporting the democratic process in Tunisia.
EL on andnud humanitaarabi pärast Liibüa ülestõusu Tuneesiasse saabuvate sadade tuhandete põgenike vastuvõtmiseks ning aidanud luua põgenikelaagreid ja saata kolmandate riikide kodanikke tagasi oma päritoluriikidesse.
The EU delivered humanitarian aid for the reception of hundreds of thousands of refugees arriving in Tunisia since the uprising and the fighting in Libya, and contributed to the creation of refugee camps and the repatriation of third‑country nationals to their country of origin.
15. juunil 2011 teatas Euroopa välisteenistuse esindaja parlamendi inimõiguste allkomisjonis, et põgenikelaagrites viibib veel 6000 isikut ja et 780 põgenikule on lubatud ümberpaigutamist.
On 15 June 2011 in Parliament’s Subcommittee on Human Rights, the European External Action Service (EEAS) representative reported that 6 000 persons were still present in the camps, and that promises for the resettlement of 780 refugees had been made.
Kas komisjon saab öelda, millised riigid on lubanud põgenikke vastu võtta?
Can the Commission indicate which Member States pledged to take in refugees?
Kas komisjon saab anda parlamendile teavet läbirääkimiste hetkeseisu kohta nõukogu ja liikmesriikidega heakskiidetud põgenike vastuvõtmise kohta?
Can the Commission inform Parliament about the state of play of the discussions with the Council and the Member States on the reception of refugees whose case has been accepted?