natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. arvestades, et digiajastul tekivad audiovisuaalsektoris, eriti filmitööstuses, uued võimalused seoses filmide tõhusama levitamise, näitamise ja nende kättesaadavusega ning Euroopa publikule pakutava audiovisuaalse materjali parema kvaliteediga, kuid samal ajal tekitab digiajastu Euroopa kino jaoks samuti tõsiseid probleeme seoses digitehnoloogiale üleminekuga, eriti mis puudutab rahastamist;
H. whereas the digital era brings new opportunities for the audiovisual sector, in particular in the film industry as regards more effective distribution, screening and availability of films and as regards the higher audio and visual quality that it offers for European audiences, while it also creates some serious challenges to European cinema in the process of moving to digital technologies, particularly with regard to finance;
I. arvestades, et digitehnoloogiad aitavad seega kaasa ELi ja riiklike eesmärkide rakendamisele Euroopa filmide linastamise ja kättesaadavuse ning sotsiaalse ühtekuuluvuse osas;
I. whereas digital technologies therefore contribute to the implementation of EU and national goals on the screening and accessibility of European works, and on social cohesion;
J. arvestades, et digitaalkino tehnoloogia võimaldab filmide tutvustamise paindlikku planeerimist ning materjali muutmist viimasel hetkel;
J. whereas digital cinema technology makes possible flexible promotion planning and last-minute changes in material;
K. arvestades, et Euroopa kinode digiteerimise esimene etapp on andnud ebaühtlast kasu;
K. whereas the first phase of the digitisation of European cinema has been of uneven benefit;
L. arvestades, et uusima põlvkonna digiseadmed on umbes 25–30% võrra odavamad kui eelnevad mudelid ning on nüüd palju kättesaadavamal tasemel nii Euroopa kinode kui ka rahastamisprogrammide jaoks;
L. whereas the latest generation of digital equipment is approximately 25-30% cheaper than previous models and is now at a more accessible level to both European cinemas and funding programmes;
M. arvestades, et kõik kinod ei saa võrdselt hakkama kinode digiteerimise nõude täitmisega;
M. whereas not all cinemas are equally capable of coping with the challenge of digitisation of cinemas;
N. arvestades, et Euroopa filmitööstus ja kinod tuleb kiiresti täielikult digiteerida, et ei väheneks juurdepääs kultuurilisele mitmekesisusele ja kättesaadavus mitmel platvormil, ning neid toetada nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil;
N. whereas the complete digitisation of both the European film industry and its cinemas must be accomplished urgently, to avoid a reduction of access to cultural diversity and availability on multiple platforms, and should be supported at European and national level;
O. arvestades, et sõltumatud ja väärtfilmikinod moodustavad Euroopa kinode ainulaadse võrgustiku, pakkudes mitmekesist programmi publikule, kes eelistab tavapärastest kommertsfilmidest erinevaid filme;
O. whereas independent and art-house screens constitute Europe’s unique cinema network, representing diverse programming that appeals to an audience outside the commercial mainstream;
P. arvestades, et arvesse tuleks võtta ka muresid, mida on väljendanud väärtfilmikinode organisatsioonid, kes on teinud ettepanekuid võtta eri- ja esmatähtsaid meetmeid, et edendada sõltumatute Euroopa filmide tootmist ja levitamist;
P. whereas the concerns expressed by art-house cinema organisations, which have suggested special and priority measures to promote the production and distribution of independent European films, should be acknowledged;
Q. arvestades, et kohalikud ja piirkondlikud juhtorganid on Euroopa kultuuripärandi kaitsmise ja edendamise peamised üksused, eelkõige filmide ja kinode digiteerimisel, ning on digiteerimisprotsessis seega peamised partnerid;
Q. whereas local and regional governing bodies are key entities in defending and promoting European cultural heritage, in particular the digitisation of films and cinemas, and therefore constitute fundamental partners in the digitisation process;
R. arvestades, et kinod on olulised vahendid elukvaliteedi säilitamiseks ning sotsiaalseks suhtluseks vanades linnakeskustes ja äärelinnades, ning linnapiirkondade taaselustamiseks;
R. whereas cinemas are an important means of preserving the quality of life and social interaction in old city centres and in the suburbs, and of regenerating urban areas;
S. arvestades, et Euroopa filmid peavad olema Euroopas edukad, juhul kui neid soovitakse levitada rahvusvaheliselt, võimaldades neil niimoodi täita finantsilised eesmärgid ning olla osa kultuurilisest koostööst ja diplomaatiast, mille kaudu ei tutvustada kolmandates riikides mitte ainult konkreetseid teoseid, vaid ka Euroopa kultuurilist mitmekesisust;
S. whereas European cinematographic works need to meet with success in Europe if they are to be distributed internationally, thus enabling them to meet their financial objectives and constitute a form of cultural cooperation and diplomacy through which not only the works, but also Europe’s diverse mix of cultures, are disseminated in third countries;
T. arvestades, et digitehnoloogiale üleminek peab toimuma võimalikult kiiresti, et vältida tootmise ja levitamise topeltkulusid;
T. whereas the digital transition should be as fast as possible in order to avoid the doubling of production and distribution costs;
U. arvestades, et Euroopa filmitööstus on praegu rahvuslikult ja keeleliselt killustatud, ning arvestades, et põhiliselt tehakse filme päritoluriigis kohalikule publikule, kes neid ka peamiselt vaatavad;
U. whereas the European film industry is currently fragmented along national and linguistic borders, and whereas films are in the first place made for and consumed by the local audience of the country of origin;
4. rõhutab, et lisaks ELi kunstisektorist lähtuvale majandusdünaamikale on Euroopa kinol ka väga oluline kultuuriline ja sotsiaalne mõõde ning et ta on oluline tegur Euroopa kultuurilise arengu ja identiteedi seisukohalt;
Stresses that, in addition to the economic impetus provided by the arts sector in the EU, European cinema also has, in particular, an extremely important cultural and social dimension and is an important factor in the cultural development and identity of Europe;
14. rõhutab seetõttu, et digiteerimisel tuleb kõigis ELi riikides säilitada maa- ja linnapiirkondades programmi mitmekesisus ja kultuurirajatised ning see ei tohiks kaasa tuua väikeste ja väärtfilmikinode sulgemist kobarkinode kasuks;
Emphasises therefore that the digital roll-out must preserve programming diversity and cultural facilities for rural and urban areas in all EU countries and must not result in the closure of small and art-house cinemas to the benefit of multiplexes;
18. märgib, et sõltumatutel levitajatel on probleeme üleminekuperioodiga kaasnevate kahekordsete kulude tõttu, mis mõjutab järellainetusena kogu filmitööstust;
Notes that independent distributors are having problems coping with the dual costs they must meet in the transition period, which is having a ripple effect throughout the cinema industry;
Võimalused ja väljakutsed
Opportunities and challenges
34. tunnistab, et pikaajalist majanduslikku kasu toova digiteerimise kõrge hind võib siiski saada suureks koormaks paljude väikeste sõltumatute kinode jaoks, mille programmid erinevad tavapärasest ja mille kavas on palju Euroopa filme;
Acknowledges that the high costs of digitisation, which will provide long-term commercial benefit, can nevertheless create a significant burden for many small and independent cinemas and film theatres whose programming goes beyond the main stream, with a high proportion of European films;
44. rõhutab, et Euroopa filmitööstusel on probleeme filmide, eriti väiksema eelarvega filmide levitamise ja turustamisega, ning et paljud teosed jõuavad vaid kodumaisele turule ja neid näidatakse harva rahvusvahelisel tasandil, mistõttu nad ei jõua laiema publikuni Euroopas ja kogu maailmas;
Points out that the European film industry faces problems with the circulation and distribution of films, especially those with lower budgets, and that many productions reach only national markets and rarely get screened internationally, which prevents them from reaching wider audiences across the continent and the world;
46. tunnistab, et audiovisuaalsete toodete digiteerimine ja levitamine toob kaasa filmipärandiga tegelevatele asutustele uued probleemid Euroopa audiovisuaalse pärandi kogumisel, säilitamisel ja hoidmisel;
Acknowledges that the digitisation of audiovisual production and distribution poses new challenges to film heritage institutions in their activities of collecting, conserving and preserving the European audiovisual heritage;
Koostalitlusvõime, standardimine ja arhiveerimine
Interoperability, s tandardisation and archiving
59. soovitab, et digitaalne üleminek toimuks võimalikult ruttu, et vältida filmide tootmist korraga nii filmilindil kui ka digitaalkandjal ning paralleelseid levituse/taasesituse süsteeme, stimuleerides samal ajal reklaamijaid siirduma 35mm filmilt digiformaadile;
Recommends that the digital transition be made as quickly as possible to avoid the cost of producing both celluloid and digital versions of films and a dual distribution/exhibition system, whilst also providing an incentive for advertisers to switch from 35mm to the digital format;
65. rõhutab, et kuigi riiklik toetus peaks olema tehnoloogia suhtes neutraalne, peaks see ka tagama investeeringute jätkusuutlikkuse ja võtma arvesse filmi näitajate konkreetseid ärimudeleid ja levitajate tehnilisi nõudeid;
Emphasises that, while public support should be technology-neutral, it should also guarantee the sustainability of investments, taking into account exhibitors’ specific business models and distributors’ technical requirements;
69. rõhutab, et kuigi Euroopa struktuurifondid on digiteerimisprojektide ja koolitusalgatuste olulised rahastajad, tuleks rahastamist uues mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 suurendada, ooteaegasid vähendada ja taotlemisprotsessi lihtsustada;
Underlines that although the European Structural Funds are a significant source of financing for digitisation projects and training initiatives, funding should be increased, the waiting times shortened and the applications simplified as part of the new Multiannual Financial Framework 2014-2020;
74. on seisukohal, et kinod, mis asuvad hõredama asustusega kohtades, kus kultuuriüritusi on harva ja mis ei ole võimelised kandma digiteerimisega seotud kulusid, tuleks varustada digiaparatuuriga;
Considers that cinemas located in less well populated areas, where cultural events are rare, and which are not in a position to pay the costs of converting to digital, should be fitted out with digital equipment;
84. rõhutab vajadust viia audiovisuaalsektoris ellu töötajate koolitusprogrammid, et neil oleks võimalik õppida kasutama digitehnoloogiat ja kohanduda uute ärimudelitega, ning tunnustab selles valdkonnas juba käivitatud algatuste edukust; on seisukohal, et EL peab võtma kohustuse neid programme toetada ja rahastada;
Underlines the need to implement training programmes targeted at professionals in the audiovisual sector allowing them to learn to use digital technologies and adapt to new business models, and acknowledges the success of the initiatives already under way in that field; considers that the EU must pledge support and funding for these programmes;
85. tunnistab, et nn VPF-ärimudel, mille abil rahastatakse digiseadmete paigaldamist, sobib suurtele kinovõrkudele, aga ei ole optimaalne lahendus väikestele sõltumatutele kinodele, millel puuduvad vahendid investeerimiseks, ning et seetõttu võib VPF rahastamismudel kahjustada ka kultuurilist mitmekesisust;
Acknowledges that the so-called VPF commercial model for financing the installation of digital equipment is suitable for large cinema networks but is not an optimal solution for small and independent cinemas, which are restrained by the lack of investment funds, and that therefore the VPF financing model may also hamper cultural diversity;
96. kutsub liikmesriike üles arendama ja edendama konkreetseid programme ja üritusi, näiteks filmifestivalide raames, arendamaks noorte eurooplaste haridust ja huvi Euroopa filmide suhtes;
Calls on Member States to develop and promote special programmes and events, for example in the framework of film festivals, to develop young European citizens’ education and taste for European films;
Programm MEDIA
The MEDIA Programme
98. kiidab sellega seoses heaks hr Barroso 18. märtsi 2011. aastal antud lubaduse jätkata ja tugevdada programmi MEDIA;
Welcomes, in this context, the commitment given by Mr Barroso on 18 March 2011 to maintain and further strengthen the MEDIA programme;
107. soovitab MEDIA programmil osana üleeuroopalise levitamise toetamisest investeerida nõudevideosse (VOD), edendada riikidevahelist koostööd eri platvormide vahel ning toetada algatusi, mis hõlmavad piiriülest koostööd;
Recommends that the MEDIA programme invest in VOD as part of its efforts to support pan-European distribution, promote transnational collaboration between platforms and reward initiatives involving cross-border collaboration;
Levitamise mudelid
Models of distribution
112. märgib, et digitehnoloogia on soodustanud lühifilmide ja video kiiret arengut ning et see võimaldab uusi levitamisviise ja paindlikku levitamist, nagu võimalust levitada filmi mitmel platvormil varsti pärast selle esilinastusi;
Notes that digital technologies have fostered the rapid development of short films and video and that they allow new distribution patterns and flexible releases such as the possibility to release a film on a variety of platforms soon after theatrical release;
117. julgustab liikmesriike töötama välja strateegia digitaalsete kinode võrgu rajamiseks, mis hõlmab filmistuudioid, ühe ekraaniga ja kobarkinosid ning elava esitusega saale, ning kasutab kõiki andmeedastuskanaleid, sh satelliite;
Encourages Member States to devise a strategy for establishing a digital cinema network including film studios, single-screen and multiplex cinemas and live screening facilities, using all data transmission channels, including satellite;
Euroopa kino edendamine
Promotion of European cinema
127. teeb ettepaneku parandada koostööd ja vastastikust suhtlemist kolmandate riikidega, tõstmaks Euroopa filmitoodangu profiili maailmaturul, ja eriti Vahemere piirkonnas, edendades kultuurivahetust ja käivitades uusi algatusi Euroopa–Vahemere piirkonna dialoogi ja kogu piirkonna demokraatliku arengu toetuseks, unustamata ka Euroopa – Vahemere piirkonna kinoteemalisest konverentsist tulenevaid kohustusi;
Proposes better cooperation and interaction with third countries aimed at raising the profile of European productions on the world market, and particularly in the Mediterranean area, promoting cultural exchanges and launching new initiatives in support of the Euro-Mediterranean dialogue and the democratic development of the whole region, not least in view of the commitments arising from the Euro-Mediterranean Conference on Cinema;
„Euroopa kino digiajastul” on ennekõike kutse arutlema kino funktsiooni üle: mis rolli mängib kino kodanikuühiskonna loomisel ja jätkusuutlikkusel?
"European cinema in the digital area” serves first and foremost as an invitation to consider the very function of cinema: which role does it play in the creation and sustainability of a civil society ?
Kodanike ja nende riiklike või Euroopa institutsioonide vaheline seos on habras.
The link between citizens and their national or European institutions is fragile.
Sellise suhte keskmes on küsimus meie individuaalse ja kollektiivse identiteedi kohta.
At the heart of this fragile relationship lies the question of our identity, both individual and collective.
Kuid mida tähendab olla Euroopa kodanik täna?
But what does it mean to be a European citizen today?
Kino annab küsimusele tähendusrikka vastuse.
Cinema provides a very powerful answer.
Kino tuleb vaadata kui poliitilist tegevust, mille eesmärk on kujundada Euroopa hinge , nagu on väitnud Wim Wenders: „Euroopal on olemas oma hing, mis on kinnistatud kultuuris.
Cinema must be perceived as a political act aiming at shaping the European soul , as argued by Wim Wenders: " Europe has its own soul, anchored in culture.
Seda kultuuri „kujundab“ instrument, mis on meie individuaalse ja kollektiivse teadvuse nurgakivi ja mis annab omakorda Euroopale lootuse.
And this culture is 'shaped' by an instrument that is the cornerstone of our individual and collective consciousness, which in turn creates a European hope.
„Euroopa kino digiajastul“ kui kino funktsiooni taasmääratlus Euroopa kontekstis paneb küsimuse alla Euroopa kino toetamiseks rakendatud riikliku poliitika.
The redefining of the function of the cinema in the European context, "European cinema in the digital area” puts into question the public policies implemented to support the European cinema.
Kino tuleb vaadelda kahel erineval moel, ühest küljest kui kultuuri vahendit, mille puhul investeeringud annavad pikaajalised immateriaalsed tulemused, ja teisest küljest kui Euroopa tööstuse olulist haru.
Cinema needs to be looked at in two different ways, on the one hand as a tool of culture where investments produce long-term intangible results, on the other hand as an important branch of the European industry.
Looming on kultuuri süda, tööstus selle kopsud.
Creation is the heart of culture whereas industry is its lungs.
Euroopa kino probleemid
Challenges for European cinema
Euroopa kino seisab silmitsi oma ajaloo suurima probleemiga – kuidas tulla toime kaasaja tehnoloogiliste nõuetega.
European cinema is facing its biggest challenge to date: coping with the requirements of modern technology.
Kino tulevik on lahutamatult seotud alanud digiajastuga.
The future of cinema is inseparably tied to the arrival of the digital era.
Kaasaja tehnoloogia muudab audiovisuaalsektorit, tekitab probleeme ja võimalusi Euroopa filmide tootmisel, levitamisel ja nende kättesaadavusel ning teatud ohte üleminekul analoogsüsteemidelt digitaalsüsteemidele.
Modern technologies change the audiovisual sector, creating challenges and possibilities for production, distribution and the accessibility of European cinema as well as certain dangers in the transition from analogue to digital systems.
Üleminek tuleks viivitamatult lõpule viia ja kooskõlastada riiklikul ja Euroopa tasandil.
The transformation process should be achieved expeditiously and be coordinated on a national as well as European level.
Nii avalikul sektoril kui erasektoril lasub kohustus protsessis osaleda.
Participation in this process should be the responsibility of both the public and the private sector.
Euroopa kino potentsiaal
Potential of European cinema
Euroopa kino on tohutu potentsiaaliga.
European cinema has enormous potential.
Euroopa audiovisuaalvaatluskeskuse European Audiovisual Observatory andmete kohaselt on Euroopa Liidus ligikaudu 30 000 kinoekraani.
According to data from the European Audiovisual Observatory there are approximately 30,000 screens in the European Union.
Enamus neist kuuluvad väikestele kinodele, millel ongi ainult üks või kaks ekraani.
Most of these are small cinemas consisting of just one or two screens.
Viimastel aastatel oleme olnud tunnistajaks kinode digiteerimise kiirenemisele, mille põhjusteks on digifilmide tootmine peamiselt Ameerika Ühendriikides ning üldsuse suurenenud nõudlus filmide järele, mille tegemisel on kasutatud 3D-tehnoloogiat.
In recent years we have witnessed an acceleration of the process of digitisation of cinemas stemming from production of digital films, mainly from the United States, as well as the increased public demand for films made using 3D technology.
Digiprojektoritega kinosid oli 2010. aastal 8682 ehk ligi kaks korda rohkem kui 4129 kino 2009. aastal.
The number of cinemas with digital projectors in 2010 was 8,682 more than double of the 4,129 that existed in 2009.
Euroopa kino potentsiaal laieneb ka filmitootmisele.
The potential of European cinema also translates to film production.
2010. aastal loodi Euroopas 1203 filmi, võrreldes 754 filmiga Ameerika Ühendriikides.
In 2010 there were 1,203 films made in Europe, compared with 754 in the United States.
Euroopa kinodes müüdi peaaegu miljard piletit ja Euroopa filmide turuosa oli 27%.
European cinemas have sold nearly a billion tickets with European films accounting for 27 per cent of the market.
Hoolimata kogu oma potentsiaalist ei ole Euroopa kinoturg siiski integreeritud ja filmide levitamine ELis on osutunud keeruliseks.
However, the European cinema market, with all its potential, is still not integrated and film distribution within the EU proves difficult.
Juurdepääs kinodele on ebaühtlane, kuna Lääne-Euroopas on 16 102 inimest ekraani kohta, võrreldes Kesk- ja Ida-Euroopa 40 750 inimesega ekraani kohta.
Accessibility to cinemas is uneven: there are 16,102 people per screen in the Western Europe compared with 40,750 in Central and Eastern Europe.
Analoogtehnoloogialt digitehnoloogiale
From analogue to digital technologies
Oodata on, et lähitulevikus peab enamus kinodest minema üle digitehnoloogiale ja filmide koopiaid ei ole enam saada 35mm lintidel.
It is to be expected that in the near future most cinemas will have to switch to digital technology and copies of films will not be available on 35mm tapes anymore.
Praegune olukord tähendab kõrgemaid kulusid tootjatele ja kinoomanikele, kes peavad järgima kahetist süsteemi – näitama nii analoog- kui digifilme.
The current situation generates higher costs for the producers as well as the cinema owners who have to comply with a dual system: screening analogue as well as digital films.
Kuni 2000 euro suurused kõrged kulud tekivad tselluloidlindi tootmise kulude tõttu ja vajadus valmistada ette eraldi koopia igale keeleversioonile piirab filmitootmist.
High costs, reaching up to €2,000, are incurred due to the expense of producing a celluloid tape, and the necessity of preparing a separate copy for every language version limits the scope of film distribution.
Digikoopia tootmise kulud on väiksemad, umbes 200 eurot.
The costs of producing a digital copy are lower, at about €200.
Kui kinol on juurdepääs kiirele interneti lairiba- või satelliitühendusele, on filmi ülekandmine odavam ja kiirem.
If the cinema has access to a high-speed internet broadband or a satellite connection the transmission of the film is cheaper and faster.
See levitamismeetod võimaldab samaaegseid esilinastusi paljudes keeleversioonides kõigis kinodes.
This method of distribution allows for simultaneous film premieres in many language versions in all the cinemas.
See võib olla soodne sõltumatutele ja madala eelarvega filmidele, mida praegu laialt ei levitata.
This method can favour independent and low-budget films which currently are not widely distributed.
Tulemuseks on see, et digitehnoloogia ja levitamine loob võimaluse suurendada filmide esilinastust, lihtsamat levitamist ja Euroopa kino suuremat kättesaadavust ELi kodanikele.
The result is that digital technology and distribution creates a chance for increased film premier screenings, simplified film distribution and higher availability of European cinema to EU citizens.
Oluline on toonitada, et kinode varustamine digiprojektoritega on väga kulukas, see maksab praegu umbes 100 000 eurot ekraani kohta.
It is necessary to highlight the high cost of equipping cinemas with digital projectors, currently costing approximately €100,000 per screen.
On oht, et kinod, mis ei lähe digiteerimisega kaasa, langevad turult välja ja suletakse.
There is a danger that the cinemas, which do not comply with the digitisation process, will be forced out of the market and cease to operate.
Selline sündmuste käik võib piirata mõne ühiskonnaosa juurdepääsu filmikultuurile ja mõjutada eriti maapiirkondi ja vähem arenenud piirkondi, kus domineerivad väikesed sõltumatud kinod.
It may limit the access of parts of society to film culture, affecting in particular the rural and less developed areas, which are dominated by small and independent cinemas.
Nende sulgemine võib tekitada probleeme kultuuri populariseerimisel ja tööhõivesektoris.
Their closure might cause difficulties in popularising culture as well as in the employment sector.