natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et tööstuskasv peab olema energiatõhus, seega tuleb SKP kasv muuta sõltumatuks naftast ja kasvuhoonegaaside heidetest; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid astuksid kõik vajalikud sammud, et hõlbustada arengumaade üleminekut energiatõhusale tehnoloogiale ja parimate tavade järgimisele;
Stresses the need for industrial growth to be energy-efficient, so that growth in GDP is decoupled from oil dependency and greenhouse gas emissions; urges the EU and its Member States to make every effort to facilitate the transfer to developing countries of energy efficiency technology and best practice;
on seisukohal, et mahukate ekspordi- või taristuprojektide rahastamine, mille poolt räägivad nähtavad tulemused, ei ole tingimata parim strateegia, mis tooks kasu laiemale elanikkonnale ja vaestele, kõrvalejäetud kogukondadele;
Considers that funding for large-scale export or infrastructure projects, while attractive in terms of delivering visible results, is not necessarily the best strategy to deliver benefits to the wider population and poor marginalized communities;
nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid süsteemsemalt arenguriikides ILO inimväärse töö tegevuskava, et ergutada kvaliteetsete töökohtade loomist ja tööõiguse põhireeglite kaitset;
Urges that the EU and its Member States support more systematically the ILO's decent work agenda in developing countries, in order to stimulate the creation of high-quality jobs and the protection of core labour standards;
rõhutab, et arenguriikide majanduse mitmekesistamine ja impordist sõltuvuse vähendamine peavad olema majanduskasvu toetava poliitika peamised eesmärgid;
Emphasises that diversifying the economies of developing countries and reducing their dependence on imports need to be priority objectives for policies supporting growth;
rõhutab, et investeerimisprojektide puhul, mida toetatakse ELi rahaliste toetuste ja laenude andmise mehhanismide abil, tuleb teostada järelevalvet nende täideviimise üle ja viia läbi rahvusvaheliselt tunnustatud sotsiaalsete ja keskkonnastandardite mõju hindamine; nõuab, et projektide valikul oleks otsustamisprotsess läbipaistev ja kooskõlas ELi strateegiadokumentide, isevastutuse põhimõtte ja ELi võetud kohustusega anda sõltumatut abi;
Stresses that investment projects supported by EU mechanisms for blending grants and loans must be subject to monitoring of their implementation and impact studies of internationally agreed social and environmental standards; insists that the decision-making process on the selection of projects must be transparent and ensure coherence with EU strategy papers, the principle of country ownership and the EU's commitment to untie its aid;
rõhutab, et rahaliste toetuste ja laenude ühendamisega tuleks pigem luua uued fondid kui asendada ELi ametlikust arenguabist antavad toetused laenudega;
Insists that blending should generate new funds, rather than leading to grants under the EU's ODA being replaced by loans;
rõhutab, et arengupoliitika ei saa olla tõeliselt tõhus, kui ei edendata asjakohast õiguslikku raamistikku, eelkõige omandiõiguse ja lepinguõiguse valdkonnas;
Stresses that development policy cannot become truly effective without the promotion of adequate legal frameworks, especially in the areas of property rights and contract law;
rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse edendamine võimaldab kasutada naiste tootlikkust ja aitab seega kaasa jätkusuutlikule ja vaeseid toetavale majanduskasvule;
Underlines that promoting gender equality will help to unlock the productivity of women and thus contribute to sustainable and pro-poor growth;
rõhutab, et vaesust ei mõõdeta ainult rahas ja laiemalt tähendab see sellistest põhiõigustest ilmajätmist, nagu toit, haridus, tervis või sõnavabadus;
Stresses that poverty is not only measured in monetary terms and that in its wider sense it means being denied fundamental rights such as food, education, health or freedom of expression;
toonitab, et põhiliste sotsiaalteenuste osutamine on vaeseid toetava majanduskavu ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise jaoks otsustava tähtsusega; nõuab, et 20% kogu ELi abist tuleks eraldada põhilistele sotsiaalteenustele, vastavalt ÜRO aastatuhande arengueesmärkide (eesmärgi nr 8 „Luua ülemaailmne partnerlus arenguküsimustega tegelemiseks” näitaja 8.2) määratlusele, ning et erilist tähelepanu tuleks pöörata vabale ja üldisele juurdepääsule esmatasandi arstiabile ja põhiharidusele, võttes arvesse ELi toetust algatusele „Haridus kõigile” ning 2010. aasta teatist ELi rolli kohta ülemaailmses tervishoius; kordab, et erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavatele rühmadele ja neile, keda ohustab sotsiaalne tõrjutus, näiteks puudega isikutele;
Emphasises that the provision of basic social services is crucial to pro-poor growth and reaching the MDGs; calls for 20% of all EU assistance to be earmarked for basic social services, as defined by the United Nations in the Millennium Development Goals (indicator 8.2 for goal 8:‘Develop a global partnership for development), with a special focus on free and universal access to primary health care and basic education, taking into account the EU's support for the ’Education for All' initiative, and the 2010 Communication on the EU's role in global health; reiterates the need for specific attention to be paid to vulnerable groups and those with a high risk of social exclusion, such as people with disabilities;
rõhutab, et tütarlaste haridus ja soolise võrdõiguslikkuse edendamine hariduses on arengu seisukohast keskse tähtsusega, ning et poliitikas ja meetmetes, millega ei võidelda soolise ebavõrduse vastu, jäävad kasutamata kriitilise tähtsusega arenguvõimalused; rõhutab, et tütarlaste haridus kannab arengusse investeeringutest kõige rohkem vilja, tuues nii isiku kui ka ühiskonna seiskohalt kasu, mis saab osaks üksikisikutele, perekondadele ja ühiskonnale üldiselt, vähendab naiste viljakust ning emade, vastsündinute ja laste suremuse määra, kaitseb HIVi/AIDSi nakatumise eest, suurendab naiste osakaalu tööjõus ja nende sissetulekut ning toob kaasa põlvkondadevahelise kasu hariduse osas;
Underlines that girls' education and the promotion of gender equality in education are vital to development, and that policies and actions that do not address gender disparities miss critical development opportunities; underlines that girls' education yields some of the highest returns of all development investments, yielding both private and social benefits that accumulate to individuals, families and society at large by reducing women's fertility rates, lowering maternal, infant and child mortality rates, protecting against HIV/AIDS infection, increasing women's labour force participation rates and earnings and creating intergenerational education benefits;
rõhutab, et on oluline korvata kärbetest tulenevaid rahastamispuudujääke tervishoiusüsteemides sellistes eelisvaldkondades nagu seksuaal- ja reproduktiivtervis, ning toonitab, kui oluline on investeerida HIVi/AIDSi ja muude haiguste vastasesse võitlusesse;
Stresses the importance of bridging financing gaps in health systems resulting from priorities such as sexual and reproductive health suffering cuts, and emphasises the importance of investing in the fight against HIV/AIDS and other diseases;
tuletab meelde, et lastesse ja noortesse investeerimine on pikaajaline investeering jätkusuutlikku inimarengusse;
Recalls that investing in children and youth is a long-term investment in sustainable human development;
tunneb heameelt ÜRO algatuse üle sotsiaalkaitse põhialuste kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama riiklike sotsiaalkaitseprogrammide toetust arenguriikides ning töötama selles osas välja tervikliku poliitikaraamistiku, mis hõlmab soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamise aspekte;
Welcomes the UN initiative for a Social Protection Floor; calls on the Commission and the Member States to enhance support for national social protection programmes in developing countries and to develop a comprehensive policy framework on this issue which includes gender equality and women's empowerment aspects
tunneks heameelt, kui EL teeks jõupingutusi järjekindlamalt seoste loomise osas oma rände- ja varjupaigapoliitika välismõõtme ja muude rännet puudutavate poliitikavaldkondade vahel, nagu tööhõive, haridus, õigused ja sotsiaalkaitse;
Would welcome EU efforts to address more systematically the linkages between the external dimension of its migration and asylum policy and other policies with a bearing on migration e.g. employment, education, rights and social protection;
rõhutab, kui olulised on inimõigused ja arvukad võimalused, mida EL saab kasutada kõigist inimõigustest parema kinnipidamise suurendamiseks;
Underlines the intrinsic importance of human rights and the many avenues available to the EU to help build capacity for the respect of all human rights;
tunnustab, et arenguriikides on erasektori arendamisel töövõimaluste loomise, teenuste osutamise ja jõukuse loomise tõhustamise jaoks otsustav tähtsus; tuletab meelde, et arenguriikides on 90% töökohtadest erasektoris; rõhutab, et kooskõlas vaeseid toetava tegevuskavaga peaks ELi arenguabi keskenduma riigisiseste ettevõtjate rahastamisele, riikliku kapitali täiendamisele ja sellele, et ergutada abisaajaid riike looma keskkonna, mis soodustaks väikeste, keskmise suurusega ja mikroettevõtete loomist, ja vormistamistõkete kõrvaldamisele, kapitalile ja taskukohasele krediidile juurdepääsemisele, ning et teenused ja suutlikkuse arendamine peaksid olema suunatud eelkõige vaesematele ettevõtjatele;
Acknowledges that the development of the private sector in developing countries is crucial to creating employment opportunities, delivering services and enhancing wealth creation; recalls that 90% of jobs in developing countries are in the private sector; stresses that, in keeping with the pro-poor agenda, EU development aid should focus on financing for domestic companies, leveraging of domestic capitals and encouraging recipient countries to create an environment conducive to the development of small, medium-sized and micro-enterprises and on the removal of barriers to formalisation, access to capital and affordable credit and that services and capacity-building should be targeted in particular on poorer entrepreneurs;
kinnitab veel kord, et sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt vastutustundlikul erasektoril on oluline roll säästva arengu kiirendamisel; kutsub komisjoni üles edendama ja toetama muu hulgas sotsiaalmajanduse ettevõtteid, kelle tegevus on kooskõlas eetika ja majandusalaste põhimõtetega;
Reaffirms the role of a socially and ecologically responsible private sector in stepping up the pace of sustainable development; calls on the Commission to promote and support, among other things, social-economy enterprises that work in accordance with ethical and economic principles;
rõhutab, et on oluline hinnata täpselt võimalikke riske seoses erasektori osaluse suurendamisega ja määrata selleks kindlaks selged kriteeriumid, mille alusel erasektori projekte toetada, ning töötada samuti välja tugevad mõju hindamise mehhanismid selle kindlustamiseks, et erasektorisse investeerimine on jätkusuutlik ning kooskõlas rahvusvaheliste arengueesmärkidega ega vii tagasi seotud abi andmiseni;
Underlines that it is important to clearly assess the possible risks of increasing the involvement of the private sector and that clear criteria for supporting private-sector projects should therefore be defined, as well as strong impact assessment mechanisms, which should be developed in order to ensure that private-sector investment is both sustainable, in line with agreed international development goals, and does not lead to a move back to tied aid;
tuletab meelde, et avaliku sektori investeeringud avalikesse hüvedesse, infrastruktuuri ja teenustesse on jätkusuutliku majanduskasvu ja ebavõrdsuse tulemusliku vähendamise seisukohalt keskse tähtsusega;
Recalls that public investment in public goods, infrastructure and services is fundamental to sustainable growth and the effective reduction of inequalities;
rõhutab, et investeerimisprojektid, millesse on kaasatud erasektor ja mida rahastab EL arenguriikides, peaksid vastama rahvusvaheliselt kokku lepitud keskkonna-, inimõigustealastele, sotsiaal- ja läbipaistvusnormidele ning olema kooskõlas abisaajate riikide arengukavadega; on vastu igasugusele eraõiguslike üksustega tehtavale koostööle, mis aitaks otseselt või kaudselt kaasa igasugusele maksudest kõrvalehoidumisele maksustamise vältimisele; palub komisjonil vaadata üle oma nõuetekohase hoolsuse mehhanismid, kui ta otsustab maavarade kaevandamise projektide rahastamise üle;
Stresses that investment projects involving the private sector which are financed by the EU in developing countries should meet internationally agreed environmental, human rights, social and transparency standards and be consistent with beneficiary countries' development plans; objects to any kind of cooperation with private entities which would contribute directly or indirectly to any form of tax evasion or tax avoidance; asks the Commission to review its due-diligence mechanisms when deciding on funding for resource-extraction projects;
on veendunud, et investeeringutel on positiivne mõju majanduskasvule ja tööhõivele mitte ainult ELis, vaid ka arenguriikides; rõhutab, et tööstusriikidel on kohustus toetada rohkem investeerimist ja tehnosiiret omamaistesse ettevõtetesse, nii et arengumaades tekkivad uued majandusharud saavad rakendada kvaliteetstandardeid ning sotsiaal- ja keskkonnaalaseid standardeid; rõhutab samuti vajadust laiema koostöö järele, et aidata arenguriikidel parandada oma institutsioonilist ning regulatiivset võimekust välisinvesteeringute haldamisel;
Is convinced that investment has a positive impact on growth and jobs, not only in the EU but also in developing countries; stresses that the industrialised countries have a responsibility to provide more support for investment in, and technology transfer to, indigenous undertakings so that emerging sectors of the economy in developing countries can implement quality standards as well as international social and environmental standards; also stresses the need for enhanced cooperation in order to help developing countries improve their institutional and regulatory capacity to manage foreign investments;
kutsub ELi üles tunnustama arenguriikide õigust reguleerida investeeringuid, eelistama investoreid, kes toetavad partnerriigi arengustrateegiat, ning kasutama eeliskohtlemist omamaiste ja piirkondlike investorite suhtes, et soodustada piirkondlikku integratsiooni;
Calls on the EU to recognise the right of developing countries to regulate investment, to favour investors that support the partner country's development strategy, and to give preferential treatment to domestic and regional investors in order to promote regional integration;
kutsub ELi üles pidama kinni oma kaubandusabi strateegia raames võetud kohustustest anda arengutoetust, mis on suunatud konkreetselt projektidele, millega aidata arenguriikidel arendada nende kaubandusalaseid oskusi, parandada turustusahelat ning konkureerida piirkondlikul ja maailmaturul;
Calls on the EU to meet its Aid for Trade Strategy commitments on development assistance specifically targeted at projects designed to help developing countries develop their trade-related skills, improve the supply chain and ultimately compete in regional and global markets;
palub komisjonil koostada õigusaktiettepaneku, mis on eesmärgi poolest sarnane USA uue nn konfliktimineraalide seadusega, et võidelda mineraalide ebaseadusliku kasutamise vastu arenguriikides, eelkõige Aafrikas, mis kutsub esile kodusõdasid ja konflikte, kindlustada imporditud mineraalide jälgitavus ELi turul;
Calls on the Commission to make a legislative proposal with a similar objective to the new US ‘Conflict Minerals Law’, namely to combat the illegal exploitation of minerals in developing countries, in particular in Africa, which fuels civil war and conflicts, and to ensure traceability of imported minerals in the EU market;
nõuab, et analüüsitaks ja hinnataks avaliku ja erasektori partnerlust, mille arengusse kaasatakse erasektor ja mida komisjon edendab, et enne liikumist uue poliitilise kontseptsioonini seoses avaliku sektori raha kasutamisega erasektori rahastamise täiendamiseks võetaks õppust saadud kogemustest;
Calls for an analysis and assessment of Public Private Partnerships (PPP), which involve the private sector in development and are promoted by the Commission, in order to draw lessons from this experience before moving to a new policy concept of using public money for leveraging private sector financing;
toonitab, et erasektori toetamine peab käima käsikäes riiklike piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja parlamentide abistamisega abi saavates riikides, et võimaldada neil turgusid tulemuslikult reguleerida, edendada läbipaistvust, rakendada õiglast maksupoliitikat ja head valitsemistava ning võidelda korruptsiooniga, seda nii ettevõtetes kui ka VVOdes, aga ka valitsustes ja riigiasutustes;
Emphasises that support for the private sector must go hand in hand with assistance to the national, regional and local public authorities and parliaments in beneficiary countries to enable them to regulate markets effectively, to promote transparency, to implement equitable tax policies and good governance and to fight corruption, within both businesses and NGOs, as well as in governments and public authorities;
tunneb heameelt ettepaneku üle keskenduda arengukoostöös säästvale taastuvenergiale; kordab, et juurdepääs energiale on aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eeltingimus; nõuab kindlalt, et ELi poolt toetatavate projektide peamine eesmärk peab olema vaeste jaoks veevarustuse ja energia kättesaadavuse tagamine koos avalike teenuste pakkumise ja kohaliku arenguga;
Welcomes the proposal to focus development cooperation on sustainable renewable energy; reiterates that access to energy is a prerequisite for achieving the Millennium Development Goals; insists that water supply and access to energy for the poor and in connection with the provision of public services and local development must be prime objectives of EU-supported projects;
peab esmatähtsaks toetada kohalikke ja piirkondlikke säästava energia lahendusi ning eelkõige detsentraliseeritud energiatootmist, et viia arenguprioriteedid kooskõlla keskkonnaalaste küsimustega;
Prioritises support for local and regional sustainable energy solutions, and decentralised energy production in particular, so as to bring development priorities in line with environmental concerns;
märgib taastuvenergia (päikeseenergia, tuuleenergia, maasoojusenergia ja biomass) suurt potentsiaali paljudes arengumaades; kutsub ELi ja liikmesriike üles rakendama taastuvenergiaprojekte arengumaades ning tegema kättesaadavaks tehnoloogia, ekspertiisi ja investeerimisvõimalused, kuna see on keskse tähtsusega majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohalt, vähendab nende riikide sõltuvust fossiilkütusest ja nende tundlikkust hindade kõikumise suhtes;
Notes the huge potential for renewable energy (solar energy, wind power, geothermal energy and biomass) in many developing countries; calls on the EU and its Member States to implement renewable energy projects in developing countries and to make available technology, expertise and investment opportunities, as this is vital for economic and social development, reduces these countries' dependency on fossil fuels and decreases their vulnerability to energy price fluctuation;
nõuab tungivalt, et komisjon kindlustaks, et ELi ametlik arenguabi energiale juurdepääsu parandamiseks aitab kaasa kohalikule majandusarengule, keskkonnasäästlike töökohtade loomisele ja vaesuse vähendamisele ega ole seotud ELi ettevõtete rahastamisega ning seda ei kasutata sellel eesmärgil; nõuab samuti tungivalt, et komisjon ei segaks poliitikat vaeste inimeste energia kättesaadavuse suurendamiseks ELi kliimamuutuse alaste eesmärkidega või oma energiajulgeoleku vajadustega;
Urges the Commission to ensure that EU ODA for improving access to energy supports local economic development, green jobs and poverty reduction and is not tied to, or used to subsidise, EU businesses; calls also on the Commission not to confuse policies to increase energy access for poor people with meeting the EU's climate mitigation goals or own energy security needs;
väljendab heameelt arenguriikide algatuste üle investeerida pigem toiduainete tootmisesse kui biokütuste tootmisesse, et kindlustada toiduga varustatus;
Welcomes initiatives taken by developing countries to invest in food production rather than in production of biofuels, in order to secure their food supply;
kordab, et arenenud riikidel on kohustus juhtida vähese CO2-heitega maailmamajanduse loomist, mis on vajalik heidete nõutavaks vähendamiseks; julgustab liikmesriike võtma juhtpositsiooni heidete vähendamises;
Reiterates that developed countries have a duty to take the lead in building the low-carbon global economy needed to achieve the necessary emission cuts; encourages Member States to take the lead in cutting emissions;
tunnistab, et kliimamuutuse vastu võitlemine ja peamiste arengueesmärkide saavutamine on kaks teineteist toetavat eesmärki; rõhutab vajadust süsteemsemate jõupingutuste järele ökosüsteemil põhineva kliimamuutusega kohanemise ja leevendamise ning suurõnnetuste ohu vähendamise meetmete süvalaiendamiseks ning nõuab seepärast terviklikku lähenemist, mis integreerib keskkonnamõõtme arenguprogrammide ja -projektidega näiteks jäätmekäitlust ja ebaseaduslikku metsaraiet käsitlevate õigusaktide parandamise abil;
Recognizes that tackling climate change and achieving key development objectives are mutually supportive goals; emphasizes the need for more systematic efforts to mainstream ecosystem-based climate change adaptation and mitigation and disaster risk reduction measures, and calls, therefore, for a holistic approach which integrates the environmental dimension in development programmes and projects for example by improving regulations concerning waste transfer and illegal logging;
nõuab, et komisjon hindaks mõju, mida avaldab kliimamuutusest tingitud ränne, nähtus, mis mõne hinnangu kohaselt sunnib 2050. aastaks oma kodust lahkuma 200 miljonit inimest, kuna nende maa muutub järk-järgult halvemaks, ja rõhutab, et Euroopa Liit peab andma oma arengupoliitika kaudu toetust ja aitama vähendada väljarändajate hulka, investeerides tehnoloogiasse, inimressurssidesse ja rahalisse abisse;
Calls on the Commission to assess the impact of ‘climate migration’, a phenomenon that some estimate will cause 200 million people to leave their homes by 2050 as conditions in their lands gradually worsen and emphasises that the European Union must contribute through its development policy to providing assistance and reducing the number of refugees, by investing in technologies, human resources and financial aid;
kordab oma seisukohta, et süvalaiendamine ei saa asendada niisuguste uute ja täiendavate vahendite andmist, mida EL ja muud rahastajad on arenguriikidele kohustatud andma jõupingutusteks kliimamuutuse leevendamiseks ja sellega kohanemise vajadusteks; rõhutab, et selline lähenemine peab võtma üle kohaliku ja/või piirkondliku lähenemise, et tegeleda nendes piirkondades olevate konkreetsete probleemidega; tuletab meelde, et kliimamuutusega võitlemise – ja üldiselt avaliku hüve rahastamine ei tohi toimuda ametlikust arenguabist ning peab seetõttu olema uus ja täiendama liikmesriikide kohustust eraldada 0,7% rahvamajanduse kogutulust ametlikuks arenguabiks;
Reiterates its position that mainstreaming cannot replace the provision of new and additional resources which the EU and other donors have committed towards developing countries climate change mitigation efforts and adaptation needs; stresses that this approach must adopt a local and/or regional approach to addressing specific problems faced in these areas recalls that climate change financing – and public goods in general – is not to be financed from ODA and must therefore be new and additional to Member States' commitments of 0.7 % of GNI to ODA;