natgillin/translations-raw huggingface dataset:
"B. TŠEHHI VABARIIK" asendatakse sõna "puuduvad" järgmisega:
"B. CZECH REPUBLIC", the word "None" is replaced by the following:
Täieliku töövõimetuse pension isikutele, kelle täielik töövõimetus tekkis enne 18aastaseks saamist ja kes ei olnud nõutavaks perioodiks kindlustatud (pensionikindlustusseaduse nr 155/1995 42. jagu.)"
Full disability pension for persons whose complete disability arose before reaching eighteen years of age and who were not insured for the required period (Section 42 of the Pension Insurance Act No 155/1995 Coll.)"
Punktis "X. ROOTSI" asendatakse sõna "puuduvad" järgmisega:
in point "X. SWEDEN", the word "None" is replaced by the following:
"Õigusaktid sissetulekuga seotud pikaajaliste invaliidsushüvitiste kohta (muudetud kujul seaduse 1962:381 kindlustuse kohta peatükk 8)
"The legislation on earnings-related benefits for long term incapacity for work (Chapter 8 of Law 1962: 381 on general insurance, as amended)
"B. TŠEHHI VABARIIK" asendatakse järgmisega: B.
"B. CZECH REPUBLIC" is replaced by the following: B.
Invaliidsuspension (osaline ja täielik) ja toitjakaotuspension ("lesed" ja "orvud") juhul, kui need pensionid ei tulene vanaduspensionist, mida surnud isikul oleks olnud õigus saada oma surma ajal"
Invalidity (full and partial) and survivors' (widows', widowers' and orphans') pensions in case they are not derived from the old age pension to which the deceased would be entitled at the time of his death"
"E. EESTI" asendatakse sõna "puuduvad" järgmisega:
"E. ESTONIA", the word "None" is replaced by the following:
"Kõik invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni taotlused, mille puhul
"All applications for invalidity, old age and survivors' pensions for which
kindlustusstaaž on Eestis kuni 31. detsembrini 1998 täidetud
periods of insurance in Estonia have been completed up to December 31, 1998
taotleja isikustatud sotsiaalmaks, mis on makstud vastavalt Eesti õigusaktidele, moodustab vähemalt keskmise sotsiaalmaksu summa vastava kindlustusaasta kohta"
person social tax of the applicant paid according to the Estonian legislation is at least average social tax for the relevant year of insurance"
"(g) Slovakkia invaliidsuspension ja sellest tulenev toitjakaotuspension
"(g) Slovak invalidity pension and survivors' pension derived thereof
VI lisa
Annex VI,
muudetakse järgmiselt:
is amended as follows:
Kui vastavalt alapunktile a on isikul õigus saada Hollandi invaliidsushüvitist, arvutatakse hüvitisi, nagu määruse artikli 46 lõikes 2 viidatud, järgmiselt:
If, pursuant to subparagraph (a), the person concerned is entitled to a Dutch invalidity benefit, the calculation of benefits as referred to in Article 46(2) of the Regulation shall be carried out:
kooskõlas töövõimetuskindlustuses (WAO) kehtestatud sätetega, kui enne töövõimetuse tekkimist oli kõnealune isik viimati tööl töötajana määruse artikli 1 punkti a tähenduses;
in accordance with the provisions laid down in the WAO if, prior to the occurrence of the incapacity for work, the person concerned was last engaged in work as an employed person within the meaning of Article 1(a) of the Regulation;
Punkt 7 asendatakse järgmisega:
7 is replaced by the following: 7.
Määruse II jaotise kohaldamisel käsitletakse palgatöötajana töötavana isikut, kes on töötaja 1964. aasta töötasumaksuseaduse tähenduses ja kes on kindlustatud riikliku kindlustuse alusel
For the purposes of applying Title II of the Regulation, a person regarded as an employed person within the meaning of the 1964 Wage Tax Act and who is insured on this basis for national insurance, is considered to be pursuing activities in paid employment
Euroopa Parlamendi resolutsioon euroopa angerja varude taastamise eesmärgil koostatud ühenduse tegevuskava arengu kohta ( 2005/2032(INI) )
European Parliament resolution on the development of a Community Action Plan for the recovery of European eels ( 2005/2032(INI) )
võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile "Euroopa angerja majandamise eesmärgil koostatud ühenduse tegevuskava areng" ( KOM(2003)0573 );
having regard to the communication from the Commission to the Council and the European Parliament, 'Development of a Community Action Plan for the management of European eel' ( COM(2003)0573 ),
võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ( A6-0284/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A6-0284/2005 ),
palub komisjonil liikmesriike võimalikult kiiresti üles kutsuda koostama riiklikke korraldamiskavasid, mis peavad hõlmama järgmisi punkte:
Calls on the Commission to ask the Member States as soon as possible to draw up national management plans, which should comprise the following elements:
tehnilised meetmed, mis võetakse takistuste tekkimise korral veeteedel, et lihtsustada võimalikult palju angerjate rännet, s.o ülemjooksul koondumist ja allavoolu mere suunas liikumist,
technical measures to be taken where obstacles exist in waterways, in order to optimise the migration - i.e. upstream colonisation and downstream movement towards the sea - of eels;
kalastamisandmete kogumine, kalastamise seire ning vajaduse korral kalastamise hulga piiramine, kui see on ajalooliste ja teaduslike andmetega põhjendatud, nii elukutseliste kui ka hobikalastajate tähtajaliste püügikeeldude või püügimahtude vähendamise abil, kusjuures tuleb arvestada kalastamisviiside riiklike erinevuste ja usaldusväärse isereguleerimisega,
gathering of data on, monitoring of and, if appropriate, limits, where justified by historic and scientific data, on fishing effort by both professional and recreational fishermen by means of temporary bans on fishing and/or limits on catch capacity, with due regard for national differences in types of fishing and for credible self-regulation;
klaasangerjate ja ettekasvatatud angerjate asustamise suurendamine Euroopa siseveekogude majandatavatele aladele;
increasing restocking with glass eels and fattened farmed eels in the managed areas in European inland waters;
tagamine, et angerja ettekasvatamine ei muutuks nii laiaulatuslikuks, et see hakkaks looduslikult varusid täitva klaasangerja puudumise või täiskasvanud hõbeangerja looduslikesse kudemispaikadesse siirdumise ärajäämise tõttu häirima loodusliku angerja kalamajanduse elujõulisust;
ensuring that eel farming is not so extensive as to disturb the viability of wild eel fisheries, either by depriving them of glass eels which naturally replenish stocks or by failing to ensure escapement of mature silver eels for natural spawning;
kormoranide asurkondade majandamisega seotud meetmed angerjate suremuse vähendamiseks;
measures relating to the management of cormorant populations to reduce eel mortality;
kutsub komisjoni üles teostama uurimust kliimamuutuste tähtsuse kohta angerjavarude vähenemisel;
Calls on the Commission to have research conducted into the role of climate change in the decline of eel stocks;
kutsub komisjoni üles teostama ookeanides täpsemaid uurimusi võimalike takistuste kohta angerjate loomulikul rändel Sargasso merre;
Calls on the Commission to investigate any obstacles in the oceans to the natural migration of eels to the Sargasso Sea;
võtab teadmiseks Rahvusvahelise Mereuuringute Nõukogu selleteemalised teaduslikud raportid;
Notes the ICES scientific reports on this subject;
kutsub komisjoni üles viima läbi uurimust angerjate tervise ja takistuste kohta, mis võivad angerjate edukat rännet ja sigimist mõjutada väliste faktoritena, nagu PCB ja kalade haigused;
Calls on the Commission to carry out research into the health of eels and the obstacles which such external factors as PCBs and fish diseases may present to successful migration and breeding;
kutsub komisjoni üles viima läbi uurimust kõnealuse angerjaliigi varude biogeograafilise leviku kohta;
Calls on the Commission to carry out research into the biogeographical distribution of stocks of this species of eel;
kutsub komisjoni üles viima läbi uurimust, et hinnata mageveeteede reostust, mis ühe tegurina mõjutab angerjate suremust;
Calls on the Commission to carry out research into pollution as a factor in assessing possible causes of mortality among eel stocks in freshwater waterways;
kutsub komisjoni üles viima läbi uurimust muutumisprotsessi toetamise võimaluste kohta, muu hulgas juurdepääsuga Euroopa Kalandusfondile;
Calls on the Commission to investigate the scope for supporting the process of change, inter alia by means of access to the European Fisheries Fund;
kutsub komisjoni üles kohandama angerjapüügi- ja ekspordipoliitikat nii, et loodusliku rände jaoks jääks piisavalt klaasangerjat ning et mõistliku hinna eest oleks saada küllaldaselt klaasangerjat, millega asustada angerjate looduslikke elupaiku vastavalt Euroopa kalavarude säästva majandamise põhimõtetele;
Calls on the Commission to adjust the policy on catches and exports of eel in such a way that enough glass eels are available for natural migration and enough glass eels are available at a reasonable price for restocking of natural eel habitats in accordance with sustainable fisheries management in Europe;
kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid meetmete kehtestamiseks kalapüügi ja turustamise haldamiseks ning müügiks pakutava klaasangerja hulga üle järelevalve teostamiseks püügidokumentatsiooni süsteemi kaudu, et tõhusamalt võidelda ebaseadusliku kalapüügi vastu, kuna ebaseaduslik kalapüük on noorte ja täiskasvanud angerjate varude märgatava vähenemise põhjuseks;
Calls on the Commission to propose measures to manage fishing and marketing and to monitor the quantities of glass eels offered for sale by means of a system of documentation of catches, in order to combat illegal fishing more effectively, this being responsible for a substantial reduction in young and adult eel stocks;
kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid, kuidas oleks võimalik leevendada klaasangerja püügi ja ekspordi piiramise sotsiaalmajanduslikke tagajärgi;
Calls on the Commission to make proposals to mitigate the socioeconomic impact of limits on catches and exports of glass eels;
kutsub komisjoni üles võimalikult kiiresti lisama kalanduseelarvesse eelarverida Euroopa siseveekogudel kalastamise ümberstruktureerimise kaasrahastamiseks ja klaasangerja valdkonna poliitika muutmisest tingitud mõjude leevendamiseks;
Calls on the Commission, as soon as possible, to insert in the fisheries budget a separate entry for cofinancing of the restructuring of inland fisheries in Europe and to mitigate the impact of a change of policy in the glass eel sector;
kutsub komisjoni üles pärast tegevuskava rakendamist Euroopa Parlamenti ja nõukogu teavitama igal aastal igas liikmesriigis saavutatud edusammudest ja tulemustest;
Calls on the Commission, after the implementation of the Action Plan, to inform the European Parliament and Council annually about the progress made and the results achieved per Member State;
Euroopa Parlamendi resolutsioon Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli võimaliku rikkumise kohta mõne liikmesriigi poolt ( 2005/2187(INI) )
European Parliament resolution on a possible infringement of the Protocol on the privileges and immunities of the European Communities by a Member State ( 2005/2187(INI) )
võttes arvesse Jean-Charles Marchiani puutumatuse kaitse taotlust Prantsusmaa kohtuvõimude ees;
having regard to the requests submitted by Jean-Charles Marchiani for defence of his immunity before the French courts,
, milles otsustati Jean-Charles Marchiani puutumatust kaitsta;
, in which it decided to defend the immunity of Jean-Charles Marchiani,
võttes arvesse kodukorra artikli 121 lõiget 2;
having regard to Rule 121(2) of its Rules of Procedure,
võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ( A6-0316/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6-0316/2005 ),
arvestades, et Prantsusmaa kassatsioonikohtu 16. märtsi 2005. aasta otsuse nr 1784 puhul, milles väidetakse, et ükski õigusnorm, rahvusvaheline kokkulepe ega konstitutsiooniline põhimõte ei luba järeldada, et Prantsusmaa kriminaalmenetluse seadustiku artikli 100-7 esimene lõik kohalduks Euroopa Parlamendi liikmete suhtes, pole arvesse võetud kõnealuse protokolli artiklit 10, jättes Prantsuse kodakondsusega Euroopa Parlamendi liikme ilma võimalusest saada kaitset Prantsusmaa kriminaalmenetluse seadustiku artikli 100-7 esimese lõigu alusel, mis tagab kaitse rahvusparlamendi liikmetele;
whereas, by arguing in its Judgment No 1784 of 16 March 2005 that no law or convention, nor any constitutional principle, allowed it to conclude that Article 100-7, first subparagraph of the French Code of Criminal Procedure was applicable to Members of the European Parliament, the French Court of Cassation did not apply Article 10 of the above Protocol, thus denying a Member of the European Parliament of French nationality the benefit of Article 100-7, first subparagraph of the French Code of Criminal Procedure enjoyed by national members of parliament,
arvestades, et ülalnimetatud 5. juuli 2005. aasta otsuses nõuab Euroopa Parlament nimetatud 16. märtsi 2005. aasta otsuse tühistamist või kehtetuks tunnistamist ning selle igasuguse faktilise või õigusliku toime peatamist;
whereas in its abovementioned decision of 5 July 2005 Parliament called for the said judgment of 16 March 2005 to be annulled or overturned, and at all events for it to cease to have any practical or legal effects,
arvestades, et Euroopa Parlamendi teatise peale, milles juhiti tähelepanu ülalnimetatud 5. juuli 2005. aasta otsusele, kinnitas Prantsuse Vabariigi justiitsminister, et kassatsioonikohtu otsus on jõustunud kohtulahend ning et pole ühtegi seaduslikku vahendit selle tühistamiseks või kehtetuks tunnistamiseks, nagu nimetatud resolutsioonis nõutakse.
whereas, following Parliament's statements drawing attention to the abovementioned decision of 5 July 2005, the Minister of Justice of the French Republic has said that, since the judgment of the Court of Cassation had become final, no legal action allowed it to be annulled or overturned as requested by that resolution,
arvestades, et Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokoll kuulub ühenduse esmase õiguse hulka;
whereas the Protocol on the privileges and immunities of the European Communities forms part of primary Community law,
arvestades, et keeldudes rakendamast Prantsusmaa kriminaalmenetluse seadustiku artikli 100-7 esimest lõiku Prantsuse kodakondsusega Euroopa Parlamendi liikme suhtes, rikuvad Prantsusmaa kohtuvõimud ühenduse esmast õigust;
whereas, by refusing to apply Article 100-7 of the French Code of Criminal Procedure to a Member of the European Parliament of French nationality, the competent French court has infringed primary Community law,
arvestades, et asutamislepingute valvurina on komisjonil kohustus algatada nimetatud lepingu artiklis 226 sätestatud menetlus,
whereas the Commission has a duty as guardian of the Treaties to initiate proceedings under Article 226 of the EC Treaty,
otsustab paluda komisjonil algatada EÜ asutamislepingu artiklis 226 sätestatud menetlus Prantsusmaa Vabariigi vastu seoses ühenduse esmase õiguse rikkumisega;
Decides to ask the Commission to initiate proceedings under Article 226 of the EC Treaty against the French Republic for infringement of primary Community law;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon viivitamata komisjonile ja Prantsusmaa Vabariigi pädevatele asutustele.
Instructs its President to forward this resolution immediately to the Commission and to the competent authorities of the French Republic.
Euroopa Parlamendi resolutsioon globaliseerumise sotsiaalse mõõtme kohta ( 2005/2061(INI) )
European Parliament resolution on the social dimension of globalisation ( 2005/2061(INI) )
võttes arvesse komisjoni teatist "Globaliseerumise sotsiaalne mõõde – ELi poliitika panus hüvede kõigile kättesaadavaks tegemisel" ( KOM(2004)0383 );
having regard to the Commission communication entitled 'The Social Dimension of Globalisation - the EU's policy contribution on extending the benefits to all' ( COM(2004)0383 ),
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi ( A6-0308/2005 )
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Foreign Affairs and of the Committee on Development ( A6-0308/2005 ),
arvestades, et vaatamata globaliseerumise paljudele positiivsetele külgedele ja globaalse turumajanduse tänu teaduslike teadmiste arengule üles näidatud suurele tootmisvõimsusele, tekitab globaliseerumisprotsess suurt majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalustamatust nii riikides endis kui ka riikide vahel, mis on kogu maailmas ühiskonna suuri osi mõjutavat töötust ja vaesust arvestades väga tõsine sotsiaalne probleem;
whereas although globalisation has many positive aspects and the global market economy, thanks to the progress of scientific knowledge, has demonstrated great productive capacity, the process of globalisation is generating major economic and social imbalances both within and between countries, which is a matter of intense social concern, given the high unemployment and poverty afflicting large sections of society throughout the world,
arvestades, et globaliseerumine suurendab lõhet rikaste ja vaeste vahel, ning arvestades, et selle negatiivsete mõjude neutraliseerimiseks on vaja teha suuri investeeringuid inimestesse kõigil ühiskonna tasanditel ja kõigis vanuserühmades;
whereas globalisation increases the gulf between rich and poor, and whereas there is a need to invest heavily in people at all levels of society and of all ages in order to counteract its negative effects,
arvestades, et majandus muutub järjest globaalsemaks ja poliitilisemaks ning regulatiivinstitutsioonid jäävad suuremalt jaolt riigi või regionaalsele tasandile, ning arvestades, et ükski olemasolevatest institutsioonidest ei näe ette demokraatlikku seiret globaalsete turgude üle ega hüvita peamist ebavõrdsust riikide vahel;
whereas the economy is becoming increasingly global and politicised, and regulatory institutions remain largely national or regional, and whereas none of the existing institutions provides democratic monitoring of global markets or redresses basic inequalities between countries,
nõustub WCSDG seisukohaga, et globaliseerumisprotsessi peaks iseloomustama tuntav sotsiaalne mõõde, mis põhineb ülemaailmselt jagatud väärtustel, inimõiguste ja inimväärikuse austamisel, mis on õiglane, kõikehõlmav ja demokraatlikest põhimõtetest juhinduv, annab võimalusi ja käegakatsutavaid hüvesid kõikidele riikidele ja inimestele ning on seotud aastatuhande arengueesmärkidega;
Agrees with the WCSDG that globalisation must be a process with a strong social dimension based on universally shared values, respect for human rights and individual dignity, and must be fair, inclusive and democratically governed, provide opportunities and tangible benefits for all countries and people, and be linked to the Millennium Development Goals (MDGs);
on veendunud, et EL võib oma sise- ja välispoliitika, sotsiaalse mudeli ja selle arendamise kaudu rahvusvahelisel tasandil ning vastastikusel austusel, konstruktiivsel dialoogil ja meie ühise saatuse tunnistamisel põhineva globaalse koostöö kaudu anda sellesse protsessi märgatava panuse;
Believes that the EU can make a significant contribution to this process through both its internal and external policies, through its social model and its development at international level and through the encouragement of global cooperation based on mutual respect, constructive dialogue and recognition of our common destiny;
juhib tähelepanu sellele, et WCSDG raportis viidatakse globaliseerumise kasude ja koormiste ebavõrdsele jaotusele maailma riikide hulgas: jaotus on alates 1990. aastast paranenud ainult Aasias;
Notes the reference in the WCSDG report to the unequal distribution of the benefits and burdens of globalisation among and within the countries of the world, and notes that only in Asia has the distribution situation improved since the 1990s;
leiab, et globaliseerumine ei peaks tähendama ainult seda, et EL saab rohkem Euroopast väljapoole müüa, vaid seda, et eelkõige kolmanda maailma riikidele tuleb anda võimalus müüa rohkem ELile, parandamaks nende majanduskasvu, tööhõivet ning sotsiaalset kaasatuse taset; tunnistab, et ühist põllumajanduspoliitikat on vaja reformida, kui tahetakse globaliseerumise seda aspekti esile tuua ning et kampaania "Jätkem vaesus möödanikku" kujuneks edukaks;
Considers that globalisation should mean not just that the EU can sell more outside Europe, but that third world countries, in particular, should be enabled to sell more to the EU in order to boost their growth, employment and social inclusion levels; recognises that the Common Agricultural Policy will need to be reformed if this aspect of globalisation is to be delivered and if the "Make Poverty History" campaign is to enjoy success;
kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et ELi kaubandus-, põllumajandus- ja välispoliitika sobivad kokku asutamislepingu artiklis 178 sätestatud arengupoliitikaga ja aastatuhande arengueesmärkidega;
Calls on the Council and Commission to ensure that the EU's commercial, agricultural and foreign policies are compatible with development policy, as set out in Article 178 of the Treaty, and with the MDGs;
leiab, et Euroopa Liit peaks võtma konkreetseid meetmeid vaesuse vastu võitlemiseks, muutes oma poliitikat palju järjepidevamaks, eriti põllumajanduse ja kaubanduse alal koos võlgade kustutamise ja abiga;
Considers that the European Union should take practical action to combat poverty by adopting a more cogent policy on agriculture and trade in combination with debt forgiveness and aid;
rõhutab, et vaesus ja keskkonnakahjustused on omavahel tihedalt seotud: keskkonnaprobleemid, nagu bioloogilise mitmekesisuse vähenemine või kliimamuutused, mõjutavad sageli ühiskonna kõige vaesemaid kihte ja suurendavad nende vaesust ning vaesus toob kaasa keskkonnakahjustuste suurenemise, kui puudub alternatiiv loodusvarade röövkasutusele; seepärast tuleb globaliseerumise sotsiaalset mõõdet käsitleda seoses keskkonnamõõtmega;
Stresses that there is a strong interrelationship between poverty and environmental damage: environmental problems, such as the reduction in biodiversity or climate change, often affect the poorest in society and aggravate their poverty, and poverty leads to increased environmental damage when there is no alternative to plundering natural resources; accordingly the social dimension of globalisation must be considered in connection with the environmental dimension;