natgillin/translations-raw huggingface dataset:
toetab Euroopa ühiste projektivõlakirjade emiteerimise ideed, et rahastada Euroopa suuri infrastruktuuriga seotud vajadusi ja ELi 2020. aasta strateegia tegevuskavas sisalduvaid struktuuriprojekte, eeldatavaid uusi ELi strateegiaid, nagu uus energiainfrastruktuuri arengustrateegia, ja muid ulatuslikke projekte; on veendunud, et ELi projektivõlakirjad tagaksid vajalikud investeeringud ja looksid piisava kindlustunde, et võimaldada suurtel investeerimisprojektidel saada vajalikku toetust, ning et nad muutuksid seeläbi oluliseks vahendiks avalikkuse toetuse võimalikult tõhusaks kasutamiseks; tuletab meelde, et kui Euroopa tahetakse rajada jätkusuutlikule alusele, peavad need projektid aitama kaasa meie majanduskeskkonna teisenemisele, sillutades teed süsinikdioksiidiheitevaba majanduse suunas;
Supports the idea of issuing common European project bonds to finance Europe's significant infrastructure needs and structural projects in the framework of the EU 2020 agenda, anticipated new EU strategies, such as the new Strategy on Energy Infrastructure Development, and other large-scale projects; believes that EU project bonds would secure the investment required and create sufficient confidence to enable major investment projects to attract the support they need and would thus become an important mechanism for maximum leverage of public support; recalls that, if Europe is to be put on a sustainable footing, these projects must also contribute to the ecological transformation of our economies, paving the way for the zero-carbon economy;
rõhutab, et ELi eelarvet tuleks rohkem kasutada investeeringute tõhustamiseks; rõhutab, et pikaajalise ärilise potentsiaaliga projektide puhul peaks olema norm, et ELi fonde kasutatakse koostöös erapangandussektoriga, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) kaudu;
Emphasises that greater use should be made of the EU budget to leverage investment; stresses that the norm for projects with long-term commercial potential should be that EU funds are used in partnership with the private banking sector, in particular via the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD);
palub komisjonil ja Euroopa Keskpangal uurida, kas esmatähtsate infrastruktuuriprojektide rahastamisel ELi projektivõlakirjade või eurovõlakirjade kaudu võiks olla moraalne oht liikmesriikidele, eelkõige riikidevahelise ulatusega infrastruktuuriprojektide puhul;
Calls on the Commission and the European Central Bank to investigate the moral hazard implications for Member States of financing critical infrastructure projects via EU project bonds or Eurobonds, especially where such infrastructure projects are transnational in scope;
rõhutab, et praeguses maksustamismudelis tuleks täiel määral rakendada põhimõtet „saastaja maksab”, kasutades sobivaid uuenduslikke rahastamisvahendeid selleks, et järkjärgult nihutada maksukoormust tegevustele, mis saastavad keskkonda, tekitavad märkimisväärsel hulgal kasvuhoonegaaside heiteid või kasutavad suurt hulka ressursse;
Stresses that the current taxation model should fully embrace the polluter-pays principle by using appropriate innovative financing tools in order gradually to shift the tax burden on to activities which pollute the environment, create significant greenhouse-gas emissions or use considerable volumes of resources;
pooldab seetõttu heitkogustega kauplemise süsteemi tugevdamist ning energia maksustamise direktiivi põhjalikku läbivaatamist, et seada CO2 heitkogused ja toote energiasisaldus energiatoodete maksustamise põhikriteeriumiteks;
Supports, therefore, a strengthening of the Emissions Trading Scheme (ETS) and a comprehensive revision of the energy taxation directive to make CO2 emissions and energy content basic criteria for the taxation of energy products;
rõhutab, et mõlemad ülalnimetatud vahendid on kahekordselt kasulikud – ühelt poolt stimuleerivad need tugevalt üleminekut süsinikuvabadele ning säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele ning teiselt poolt annavad märkimisväärset täiendavat tulu; tuletab siiski meelde, et süsinikdioksiidimaksu kehtestamise peamiseks ajendiks on soov muuta käitumis- ja tootmisviise, kuna tootmismeetodite üleminekul säästvatele ja taastuvatele energiaallikatele väheneb oodatav tulu;
Stresses that both tools have a strong double dividend, providing major incentives to shift towards carbon-free and sustainable and renewable energy sources, on the one hand, and significant additional revenue, on the other; recalls, however, that the main motive for introducing a carbon tax is to change behaviour and production structures, since the expected revenue will diminish when production patterns shift towards sustainable and renewable energy sources;
usub, et süsinikdioksiidimaksu ja energia maksustamise direktiivi läbivaatamisega tuleks kehtestada minimaalsed kohustuslikud nõuded kõikidele liikmesriikidele, jättes iga liikmesriigi otsustada rangemate nõuete kehtestamise, kui liikmesriik seda vajalikuks peab;
Believes that a carbon tax and the revision of the energy taxation directive should set the minimum mandatory requirements for all Member States, leaving it to up to each Member State to go further on if it sees fit;
rõhutab, et ette tuleks näha piisav üleminekuperiood, et vältida süsinikdioksiidi lekkeid ja ennetada tohutu koormuse üleminekut madala sissetulekuga tarbijatele; on ka seisukohal, et kasulik on ette näha sihtotstarbelised erimeetmed madala sissetulekuga majapidamiste kasuks ning suurendada investeeringuid avaliku sektori infrastruktuuri ja majapidamiste energiasäästlikkuse parandamiseks;
Emphasises that adequate transitional periods should be laid down in order to avoid carbon leakages and to prevent overwhelming burdens being shifted to low-income consumers; considers it useful, moreover, to provide for specific targeted measures in favour of low-income households and to enhance investment in public-sector infrastructure and in household energy efficiency;
on siiski seisukohal, et enne sellise maksu kehtestamist välismaisele impordile ELi tuleks põhjalikult uurida, milline peaks olema G20 tasandil või WTO-siseselt sõlmitava ülemaailmse kokkuleppe kohaldamisala, et tagada, et selline piirimaksukord ei tekitaks ühelt poolt toormaterjalide puudust ja teiselt poolt seda, et kolmandad riigid vastavad ELi ekspordile samasuguste meetmetega;
Considers, however, that the scope for a global agreement at G20 level or within the WTO should be fully explored before such a tax is imposed on foreign imports into the EU in order to ensure that this border taxation adjustment tool does not give rise to a shortage of raw materials, on the one hand, and retaliatory measures by third countries against EU exports, on the other;
juhib kiiresti areneva majandusega riikide suurenevat energiavajadust silmas pidades tähelepanu sellele, et ELil tuleb igal juhul teha piisavalt suuri investeeringuid nii energiavarustusse kui ka -tõhususse, et tugevdada ELi energiainfrastruktuuri ja vähendada võimalikult suures ulatuses sõltumist turuhinna kõikumistest, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed ELi majandusele ja 2020. aasta strateegia eesmärkidele;
Draws attention, bearing in mind the rising energy demand in emerging countries, to the EU's imperative need to come up with adequate investments in the areas of energy supply and efficiency that will strengthen its energy infrastructure and reduce as much as possible its vulnerability to market fluctuations which could have negative consequences for the EU economy and the EU 2020 objectives;
kutsub liikmesriike üles kaaluma kliimamuutuse maksustamisest laekuvast tulust summade eraldamist niisuguse teadus- ja arendustegevuse ning selliste meetmete rahastamiseks, mille eesmärk on vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid, võidelda globaalse soojenemisega, suurendada energiatõhusust, võidelda kütteostuvõimetusega ja parandada ELi ja arengumaade energiainfrastruktuuri; tuletab sellega seoses meelde, et heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi kohaselt tuleks vähemalt 50% ELi heitkogustega kauplemise süsteemist saadud tulust eraldada kliimamuutusega võitlemise meetmeteks, muu hulgas arengumaades;
Calls on the Member States to consider allocating revenues from climate-change taxation to finance R&D and measures aimed at reducing carbon emissions and combating global warming, stimulating energy efficiency, tackling energy poverty and improving energy infrastructure in the EU and in developing countries; recalls, in this context, that under the ETS Directive at least 50% of revenues from carbon dioxide emissions auctioning under the EU ETS should be earmarked for measures to combat climate change, including in the developing countries;
märgib, et kaalumisel olevate energiatõhususe meetmete rahastamisvahendid kujutavad endast keskkonnahoidlike projektide uuenduslikke rahastamisvõimalusi; tunneb heameelt sihtrahastu loomise üle, mis võib meelitada ligi ka erainvestoreid (avaliku sektori ja erasektori partnerluse raames), et kasutada Euroopa majanduse elavdamise energeetikakava määruse kohaseid kohustustega sidumata vahendeid energiatõhususe ja taastuvenergia algatuste toetamiseks; palub komisjonil hoolikalt hinnata kõnealuse vahendi tõhusust ja analüüsida, kas sarnasel viisil oleks võimalik kasutada tulevikus ELi eelarves kasutamata jäänud rahalisi vahendeid muu hulgas energeetika, energiatõhususe ja toorainetega seotud algatuste puhul;
Notes that revolving financial instruments for energy efficiency measures represent an innovative way of financing climate-friendly projects; welcomes the creation of a dedicated financial facility, which could also attract private investors (in the framework of public-private partnerships (PPPs)), which would use uncommitted funds from the European Energy Programme for Recovery (EEPR) Regulation to support energy efficiency and renewable initiatives; asks the Commission to assess carefully the effectiveness of this instrument and to analyse the potential for applying a similar approach, including initiatives on energy, energy efficiency and raw materials, to future unspent funds in the EU budget;
võtab teadmiseks energiatõhususe olulisuse ja nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid tõhusalt struktuurifonde hoonete, eriti elamute energiatõhususe suurendamiseks; nõuab, et Euroopa Investeerimispanga ja muude avaliku sektori finantseerimisasutuste rahalisi vahendeid kasutataks tõhusalt ning et oleks kooskõla ELi ja riiklike fondide ning muude abivahendite vahel, mille abil oleks võimalik suurendada investeeringuid energiatõhususse, et saavutada ELi eesmärgid;
Notes the importance of energy efficiency and therefore urges the Commission and Member States to make effective use of the Structural Funds to increase energy efficiency in buildings, in particular residences; calls for the effective use of funding by the EIB and other public funding bodies, as well as coordination between EU and national funds and other forms of assistance which could leverage investment in energy efficiency with a view to achieving EU objectives;
tuletab meelde, et liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud käibemaksumäära nendele teenustele, mis hõlmavad elamute renoveerimist ja energiatõhususe suurendamist;
Reminds Member States of the possibility of applying reduced rates of VAT to services offering home improvement and enhanced energy efficiency;
on samuti seisukohal, et ressursside kokkuhoidlik kasutamine ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate innovatsioon on konkurentsivõime seisukohast väga olulised.
Considers, also, that the thrifty use of resources and innovation in green technologies are of major importance in terms of competitiveness;
rõhutab seoses uue uuendusliku maksustamise väljatöötamise ja edaspidise rakendamisega, et on vaja anda üldine, piiriülene ja sektoriülene hinnang keskkonna- ja kliimameetmete jaoks mõeldud eri tüüpi olemasolevale ja kavandatavale rahastamisele, maksustamisele ja toetamisele, mida võiks nimetada Larosière'i keskkonnarahastamise protsessiks, et kasutada neid uusi vahendeid tõhusamalt ja kaotada võimalikud kattuvad ja/või vastuolulised meetmed;
Stresses the need, as new, innovative taxation is developed and ultimately introduced, for an overall, cross-border and cross-sectoral assessment of different types of existing and planned financing, taxation and subsidies for environment and climate activities, what might be termed a ‘de Larosière process for environment financing’, in order to target these new tools more effectively and eliminate the possibility of overlapping and/or conflicting policies;
tõdeb, et süsinikdioksiidimaks on pigem vahend heitkoguste vähendamiseks kui pikaajalise sissetuleku allikas, kuna see allikas kuivab selle vahendi tõhusaks osutumisel kokku;
Acknowledges that a carbon tax would be an instrument to reduce emissions rather than a long-term source of income, as this source would eventually dry up should that instrument be effective;
Arengu rahastamine
Financing for development
nõuab, et liikmesriigid kinnitaksid oma lubadust eraldada kogurahvatulust 0,7% ametlikule arenguabile; peab taunimisväärseks asjaolu, et samal ajal kui kõik ELi liikmesriigid on eesmärgi eraldada 0,7% kogurahvatulust heaks kiitnud, on ainult Rootsi, Luksemburg, Taani ja Holland 2008. aastal selle eesmärgi täitnud või seda ületanud;
Calls for a re-affirmation by the Member States of their pledge to earmark 0.7% of their gross national income GNI to official development assistance (ODA); deplores the fact that while all EU Member States have accepted this 0.7% GNI target for spending, only Sweden, Luxembourg, Denmark and the Netherlands reached or exceeded this goal in 2008;
tuletab meelde, et hoolimata ülemaailmsest kriisist on Euroopa Liit tervikuna, sealhulgas ELi liikmesriigid, endiselt peamine arenguabi rahastaja, andes 2009. aastal 56% kogu maailma abist summas 49 miljardit eurot, ning et ELi valitsuste kinnitatud lubadus on suunata arenguabiks 2010. aastaks 0,56% ja 2015. aastaks 0,7% kogurahvatulust;
Recalls that, despite the global crisis, the European Union as a whole, including its Member States, remains the leading development aid donor, accounting for 56% of the worldwide total, worth EUR 49 billion in 2009, which is confirmed by the EU governments' collective pledge to earmark 0.56% and 0.70% of GNI to ODA by 2010 and 2015 respectively;
rõhutab usaldusväärse finantsjuhtimise esmatähtsust seoses kogu ELi arengu- ja humanitaarabiga, eriti kuna sellise abi andmise otsustamise ja rakendamisega seotud Euroopa institutsioonid peavad olema täielikult vastutavad Euroopa kodanike ja maksumaksjate ees;
Stresses the paramount importance of sound financial management in respect of all EU development and humanitarian aid, in particular because the European institutions involved in the decision-making and implementation of this aid must be fully accountable to European citizens and taxpayers;
rõhutab, et arengu uuenduslik rahastamine võib täiendada traditsioonilisi arenguabimehhanisme ja seega kaasa aidata nende eesmärkide õigeaegsele saavutamisele; tuletab meelde, et uuenduslikud rahastamisvahendid peaksid täiendama ÜRO eesmärki eraldada 0,7% SKPst arengukoostööle; rõhutab, et arengu uuendusliku rahastamise vormid peaksid olema mitmekesised, et maksimaalselt ära kasutada tulupotentsiaali, kuid nad peaksid ka olema kohandatud konkreetse riigi prioriteetidele ja jätma sellele riigile suure omavastutuse; rõhutab samas, et arenguriigid peaksid ise tegema jõupingutusi maksustamise valdkonnas, peamiselt seoses maksude kogumise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemisega, mis on väga olulised, et saavutada tugev fiskaalpoliitika;
Emphasises that innovative financing for development can complement traditional development aid mechanisms and so help them to achieve their goals on time; recalls that innovative financing instruments should be additional to the UN goal of 0.7% of GDP devoted to development cooperation; stresses that innovative financing for development should be characterised by diversity of funding, in order to reach maximum revenue potential, but also be fully tailored to each country's priorities, with strong country ownership; emphasises, at the same time, the need for developing countries to step up their own efforts in the area of taxation, mainly as regards tax collection and the fight against tax evasion, which are crucial to achieving a sound fiscal policy;
rõhutab, et tõhusa ja kvaliteetse arenguabi andmiseks on vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi seoses abiandjate tegevuse kooskõlastamise ja juhtimisega; usub, et kui lahendataks Euroopa arenguabi killustatuse probleem, mis põhjustab ebatõhusust, millel on nii rahalised kui ka poliitilised tagajärjed, suureneks tõhusus liikmesriikide jaoks oluliselt (hinnangute kohaselt kuni 6 miljardi euro võrra aastas) ning partnerriikide haldusasutuste töö muutuks lihtsamaks;
Stresses that effective, high-quality development aid delivery calls for a particular effort in terms of donor coordination and governance arrangements; believes that tackling the problem of fragmentation in European development aid, which causes inefficiencies which have both financial and political consequences, would bring efficiency gains estimated at up to EUR 6 billion a year for Member States and also facilitate the work of partner country administrations;
tuletab meelde, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks 2015. aastaks on vaja 300 miljardit USA dollarit; taunib asjaolu, et hoolimata 2010. aasta septembris ÜRO aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumisel tehtud hiljutisest avaldusest ei ole enamik arenenud riikidest veel täitnud oma 2005. aastal antud lubadust arenguabi suurendada, ning märgib, et vaja on teha palju suuremaid ühispingutusi; rõhutab, et ei ole vastuvõetav, et mõned riigid näevad uuenduslikke rahastamisvahendeid kui võimalust loobuda ametlikust arenguabist; rõhutab, et ametliku arenguabi kohustusi ja uuenduslikke rahastamisvahendeid tuleb näha võitluses vaesuse vastu hädavajalike ja teineteist täiendavatena;
Recalls that USD 300 billion will be needed in order to achieve the MDG objectives by 2015; deplores the fact that, despite their recent declaration at the UN's High Level Summit on the MDGs in September 2010, a majority of developed nations have not yet honoured their 2005 commitment to increase development aid and points out that a much more concerted effort has to be made; emphasises that it is not acceptable that innovative financing mechanisms (IFMs) might be seen as encouraging certain countries to renounce official development assistance (ODA); stresses that ODA commitments and innovative financing mechanisms must be seen as essential and complementary in the fight against poverty;
rõhutab, et uuenduslike rahastamissüsteemide avalik järelevalve ja läbipaistvus on nende kasutuselevõtmise vältimatu tingimus, võttes arvesse äsjaste finants- ja toidukriisi õppetunde;
Stresses that public supervision and transparency of innovative financing systems are a sine qua non for their introduction, reflecting the lessons of the recent financial and food crises;
rõhutab tungivat vajadust parandada kohalikel turgudel rikkuse loomise meetmete ELi tasandi koordineerimist ning asjaolu, et uuendusliku rahastamise edendamine arengu jaoks ei peaks keskenduma üksnes maksude tõstmisele, vaid tuleks otsida ka teisi võimalusi, nt siseriikliku tulu suurendamine, mida on kõige parem saavutada omandiõiguste tunnustamise ja kaitse, maa kaardistamise ning arengumaade ettevõtlus- ja investeerimiskeskkonna parandamise abil;
Stresses the urgent need to improve EU coordination of wealth-creation measures in local markets and that promoting innovative financing for development should not focus only on increasing taxation but should also explore other paths, such as enhancing domestic revenue, which can be best achieved through the recognition and protection of property rights, land mapping, and improving the business and investment environment in developing countries;
tuletab meelde, et pandeemilised haigused – AIDS, tuberkuloos ja malaaria – mis tabavad arenguriike ja eelkõige Sahara-tagust Aafrikat, on tõsiseks takistuseks aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel; tuletab sellega seoses meelde, et lennupiletite solidaarsusmaks on tervishoiuprobleemide puhul tähtis rahastamisvahend ja seda tuleb edasi arendada; palub komisjonil eeskätt uurida, kas oleks võimalik võtta kasutusele uusi rahastamisvahendeid, mis aitaksid lahendada ülemaailmseid tervishoiuprobleeme ja parandada ravimite kättesaadavust vaestes riikides;
Recalls that major pandemic diseases – AIDS, tuberculosis and malaria – which strike developing countries, and sub-Saharan Africa in particular, constitute a major obstacle to achieving the MDGs; recalls, in this context, that a solidarity contribution levied on air tickets is an important financial tool in addressing health problems and one that needs to be further developed; calls, in particular, on the Commission to examine further financing mechanisms to address global health issues, and to facilitate access to medicines in poor countries;
juhib tähelepanu sellele, et kliimamuutus mõjutab eelkõige arengumaid, ning on seisukohal, et rahastamisvahendid, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuse mõju ja vähendada kütteostuvõimetust, aitavad saavutada aastatuhande arengueesmärke;
Points out that climate change will affect developing countries in particular and takes the view that funding measures to alleviate the effects of climate change and reduce energy poverty will contribute to achieving the MDGs;
väljendab heameelt asjaolu üle, et aastatuhande arengueesmärke käsitleva ÜRO tippkohtumise lõppdeklaratsioonis, mis võeti vastu 22. septembril 2010, osutatakse esimest korda konkreetselt uuendusliku rahastamise rollile aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel;
Welcomes the fact that the Final Declaration of the UN Summit on the MDGs, adopted on 22 September 2010, refers, for the first time, specifically to the role of innovative financing in achieving the MDGs;
rõhutab seniste uuenduslike rahastamisvahendite edu – eelkõige väärivad nimetamist rahvusvaheline ravimite ostmise mehhanism (UNITAID), immuniseerimisega seotud rahvusvaheline rahastamisvahend (IFFIm) ning turuga seotud eelkohustus (AMC) pneumokokkhaiguste vaktsiini jaoks, millega on tänaseks kogutud enam kui 2 miljardit dollarit; märgib, et ka teised uuenduslikud rahastamisvahendid on osutunud tulemuslikuks, nt vahetustehingud „loodus võla katteks” ja „tervis võla katteks” ning laevamasuudimaks;
Underlines the success of innovative financing mechanisms to date, in particular the UNITAID international facility for the purchase of drugs, the International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) and the advance market commitment (AMC) for vaccination against pneumococcal disease, which have to date raised over USD 2 billion; notes that other innovative financing mechanisms have also proved effective, for example debt-for-nature or debt-for-health swaps or bunker fuel taxes;
tuletab meelde mitme Euroopa riigi- ja valitsusjuhi kindlat toetust finantstehingumaksu rakendamisele 2010. aasta septembris toimunud aastatuhande arengueesmärke käsitleval ÜRO tippkohtumisel ning ootab neilt selles suunas otsustavat tegutsemist;
Recalls the firm support given by a number of European Heads of State or Government to the implementation of a tax on financial transactions at the UN Summit on the MDGs in September 2010 and expects decisive action from them in support of this commitment;
palub, et liikmesriigid, kes pole veel ühinenud 2006. aastal loodud uuenduslike rahastamisvahendite pilootrühmaga, teeksid seda ning osaleksid kõikides olemasolevates vahendites, sh lennupiletite solidaarsusmaksus;
Calls on the Member States which have not yet done so to join the pilot group on innovative financing mechanisms set up in 2006 and participate in all existing mechanisms, including the solidarity contribution on airline tickets;
nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku arengu uuenduslike rahastamisvahendite rakendamise kohta ELi tasandil;
Urges the Commission to propose the implementation of innovative development financing mechanisms at EU level;