natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et siduva rahvusvahelise raamistikuga, mis toob kaasa heitkoguste vähendamise vajalikus ulatuses, kaasneb suur vahetu kasu inimeste tervisele kogu maailmas, ja kui niisugust raamistikku vastu ei võeta, satuvad ohtu edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ning protsess võib ümber pöörduda;
whereas a binding international framework leading to emission reductions on the necessary scale will also produce large, immediate co-benefits for global health, and whereas without such a framework progress towards meeting the MDGs is at risk and could be reversed,
arvestades, et EL on ainus piirkondlik üksus maailmas, kes on omale seadnud siduvad kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgid, võttes vastu eespool mainitud kliima- ja energiapaketi, mis hõlmab õiguslikke meetmeid, mille abil 2020. aastaks vähendatakse kasvuhoonegaaside heitkoguseid ühepoolselt 20% võrra võrreldes 1990. aasta tasemega, ja mis sisaldab kohustust püüelda 30%-lise või suurema vähendamise poole kooskõlas uusimate teaduslike edusammudega, kui Kopenhaagenis saavutatakse piisavalt ambitsioonikas ja siduv rahvusvaheline kokkulepe, millega nõutakse teistelt arenenud riikidelt sarnaseid jõupingutusi ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaadelt kohaseid panuseid vastavalt nende vastutusele ja võimalustele;
whereas the EU is the only regional entity in the world to have accepted binding objectives for the achievement of greenhouse gas emissions reductions by adopting the above-mentioned climate and energy package consisting of legislative measures to implement a unilateral 20 % reduction in greenhouse gas emissions compared to 1990 levels by 2020, with the commitment to move to a 30 % reduction or more, in line with the latest developments in science, if a sufficiently ambitious and binding international agreement is reached in Copenhagen, which requires a similar effort from other developed countries and appropriate contributions from economically more advanced developing countries which are commensurate with their responsibility and abilities,
arvestades, et vajalikud on ülemaailmsed muudatused tehnoloogias ja tehnoloogiaalane koostöö, et kiirendada uuendustegevuse tempot ning suurendada tutvustamise ja kasutuselevõtu ulatust nii, et kõikidel riikidel oleks juurdepääs taskukohastele jätkusuutlikele tehnoloogiatele;
whereas a global transformation in technology and technological cooperation is necessary to accelerate the pace of innovation and increase the scale of demonstration and deployment so that all countries have access to affordable sustainable technologies,
arvestades, et väga olulist rolli CO2 heitkoguste piiramisel etendab energiatõhusus, eriti hiljutised algatused ehitiste energiatõhususe alal ja energiamärgistuse eeskirjad;
whereas energy efficiency plays a crucial role in limiting CO2 emissions, in particular the recent initiatives on the energy performance of buildings and energy labelling rules,
arvestades, et ambitsioonikad kliimameetmed aitaksid kaasa praeguse majanduskriisi lahendamisele uute töökohtade loomise ja kasvava majandustegevuse kaudu, ning arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur peab ambitsioonikat kokkulepet Kopenhaagenis vajalikuks kriisi tõttu viivitunud investeeringute suunamiseks keskkonnasäästlikesse investeeringutesse;
whereas ambitious climate measures would contribute to solving the current economic crisis through job creation and increased economic activity, and whereas the International Energy Agency considers an ambitious agreement in Copenhagen to be necessary to channel investments delayed by the crisis to environmentally sustainable investments,
arvestades, et terve rida kolmandaid riike on võtnud meetmeid kliimamuutuse vastu võitlemiseks, näiteks seadnud heitkoguste vähendamise eesmärgid;
whereas a number of third countries have taken measures to combat climate change, such as emission reduction targets,
arvestades, et ulatuslik kokkulepe Kopenhaagenis on vajalik selleks, et võidelda süsinikulekkega ja luua võrdne konkurentsiolukord kasvuhoonegaaside heitkoguste 30%-lisele vähendamisele ülemineku kontekstis;
whereas a comprehensive agreement in Copenhagen is necessary in order to tackle carbon leakage and create a level playing field in the context of the move to a 30 % reduction in greenhouse gas emissions,
arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkoguste tegelik vähendamine nõuab terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab kõiki heitkoguseid tekitavaid tootmissektoreid ja liikuvust, ning seda tuleks arvesse võtta edukal üleminekul jätkusuutlikule majandusmudelile, mis näeb ette, et keskkonna kvaliteet käib käsikäes majanduskasvu, rikkuse loomise ja tehnoloogia arenguga,
whereas an effective reduction of greenhouse gas emissions requires a holistic approach which covers all emitting sectors of production and mobility and should be considered in the framework of the successful transition towards a sustainable economic model, which provides for environmental quality to go hand in hand with economic growth, wealth creation and technological advancement;
nõuab tungivalt, et EL jätkaks kliimaalase välispoliitika väljaarendamist ja esineks ühehäälselt, et säilitada juhtroll Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsil (COP 15) toimuvatel läbirääkimistel, ja säilitaks kõrged nõudmised aruteludes rahvusvaheliste partneritega, et sõlmida Kopenhaagenis ambitsioonikas ja õiguslikult siduv rahvusvaheline kokkulepe, mis oleks kooskõlas uusimate teaduslike edusammudega ja 2 °C eesmärgiga;
Urges the EU to continue to develop an external climate policy and to speak with one voice to maintain its leading role in the negotiations at COP 15, and to maintain a high level of ambition in discussions with its international partners, in order to achieve an ambitious and legally binding international agreement in Copenhagen, in line with the latest developments in science and consistent with the 2ºC objective;
rõhutab, et käesoleva aasta lõpuks peavad läbirääkimiste osalised saavutama Kopenhaagenis õiguslikult siduva kokkuleppe tööstusriikide eesmärkide üle kliimamuutuse leevendamisel ja rahastamise üle ning kehtestama ametliku protsessi õiguslikult siduva üldise kliimalepingu saavutamiseks 2010. aasta esimestel kuudel, mis jõustuks 1. jaanuaril 2013;
Emphasises that by the end of this year in Copenhagen, the Parties need to reach a legally binding agreement on industrialised-country mitigation targets and financing and to establish a formal process to achieve a legally binding comprehensive climate agreement in the first few months of 2010, coming into force on 1 January 2013;
kutsub kõikide COP 15 liikmete riigipäid ja valitsusjuhte üles omistama sellele küsimusele võimalikult kõrget prioriteeti ja näitama üles poliitilist eeskuju ning rõhutab, kui oluline on, et kõnealused riigipead või valitsusjuhid leiaksid võimaluse osaleda COP 15 kõrgetasemelisel osal, et vältida mis tahes võimalust, et olulisi ja pikaajalisi riiklike kohustusi hõlmav kokkulepe jääb kinnitamata, kuna kohalolevatel läbirääkijatel ei ole poliitilist mandaati või nõutavaid ametivolitusi;
Calls on the Heads of State or Government of all COP 15 members to give this matter the highest priority and to demonstrate political leadership and stresses the importance of those Heads of State or Government making themselves available to attend the high-level segment of COP 15 to avoid any possibility of an agreement involving significant and long-term national commitments failing to be secured because the negotiators present do not have the political mandate or authority required;
rõhutab, et jätkuvate kohustuste tagamiseks ka pärast Kyoto protokolli esimese kohustusperioodi lõppemist on ülioluline lõpetada Kopenhaagenis läbirääkimised 2012. aasta järgset perioodi käsitleva kokkuleppe üle, ning juhib lisaks tähelepanu sellele, et edasised viivitused ülemaailmses tegutsemises võivad kaasa tuua olukorra, kus tulevased põlvkonnad ei ole enam võimelised kliimamuutust kontrollima;
Stresses that, in order to secure continuing commitments after the Kyoto Protocol first commitment period expires, it is vital for the negotiations on a post-2012 agreement in Copenhagen to be concluded, and points out that further delays in global action might lead to a situation whereby future generations will no longer be able to control climate change;
Kohustus vähendada heitkoguseid
Reduction commitments
rõhutab, et rahvusvaheline kokkulepe peaks rajanema "ühise, aga erineva vastutuse" põhimõttel, mille kohaselt tööstusriigid näitavad teed omamaiste heitkoguste vähendamisel; on aga siiski seisukohal, et arvestades Hiina, India ja Brasiilia majanduslikku osatähtsust, peaksid nad seadma endale tööstusriikidega sarnased eesmärgid, samas kui teised tärkava turumajandusega riigid peaksid Bali tegevuskava kohaselt võtma säästva arengu raames riiklikul tasandil asjakohaseid leevendusmeetmeid, mida arenenud riigid toetavad ja võimaldavad tehnoloogia, rahastamise ja suutlikkuse tõstmise abil viisil, mida saab mõõta, kirjeldada ja tõestada, võttes tehnosiirde puhul nõuetekohaselt arvesse tööstusomandi õiguste kaitset ning vähim arenenud riikide erivajadusi;
Stresses that the international agreement should be based on the principle of a "common but differentiated responsibility", with the industrialised countries taking the lead in reducing their domestic emissions; takes the view, however, given their economic weight, that China, India and Brazil should commit themselves to targets similar to those of the industrialised countries, whereas other emerging countries should, in accordance with the Bali Action Plan, take nationally appropriate mitigation actions in the context of sustainable development, supported and enabled, in a measurable, reportable and verifiable manner, by technology, financing and capacity-building from developed countries, having due regard, in technology transfers, to the protection of industrial property rights and to the special needs of the least developed countries;
usub, et Kopenhaageni kokkulepe peaks siduma osalised kohustuslike vähendamistega ja võimaldama nõuete täitmata jätmise puhul rahvusvahelisel tasandil sanktsioone, mille vorm tuleb veel kindlaks määrata;
Believes the Copenhagen agreement should bind the parties to mandatory reductions and provide for sanctions at international level for non-compliance, their form remaining to be defined;
tuletab meelde, et rahvusvaheline kokkulepe peaks tagama arenenud riikides kollektiivse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise vahemiku 25–40% ülemises osas 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega, nagu on soovitatud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes (IPCC 4AR), ja et värskete teaduslike andmete kohaselt on vaja heitkoguseid vähendada vähemalt 40%; nõuab, et kõnealune vähendus toimuks riigisiseselt; tuletab meelde, et ELile ja muudele arenenud riikidele tuleb seada pikaajaline eesmärk vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaase vähemalt 80% võrreldes 1990. aasta tasemega; tuletab meelde, et kogu maailma kasvuhoonegaaside heitkogused peaksid hakkama vähenema hiljemalt 2015. aastaks; rõhutab, et rahvusvahelises kokkuleppes kokku lepitud vähendamiseesmärgid peavad olema kooskõlas 2 °C eesmärgi ja uusimate teaduslike arengutega; nõuab seetõttu kokkuleppe korrapärast läbivaatamist iga viie aasta järel tagamaks, et vähendamiseesmärgid on 2 °C eesmärgi saavutamiseks piisavalt ambitsioonikad ja et kõnealused eesmärgid on ka edaspidi kooskõlas uusimate teaduslike arengutega; nõuab ülemaailmse süsinikuarvestuse mehhanismi loomist;
Recalls that the international agreement should ensure collective reductions in greenhouse gas emissions in the developed countries at the high end of the 25-40 % range for 2020 compared to 1990 levels, as recommended by the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC 4AR), and that recent scientific data indicates that an emission reduction of at least 40 % is required; calls for those reductions to be domestic; recalls that a long-term reduction target should be set for the EU and the other developed countries of at least 80 % by 2050 compared to 1990 levels; recalls that global greenhouse gas emissions should start falling by 2015 at the latest; emphasises the need for the reduction targets agreed in the international agreement to be in line with the 2°C objective and with the latest developments in science; calls, therefore, for regular reviews in the agreement every five years to make sure that the reduction targets are ambitious enough to meet the 2°C objective and that those targets continue to be in line with the latest developments in science; calls for the establishment of a global carbon accounting mechanism;
kutsub ELi üles selgitama, millistel tingimustel ta suurendaks heitkoguste vähendamise kohustust, võttes arvesse asjaolu, et viimased teaduslikud soovitused nõuavad heite vähendamist 40 %;
Invites the EU to clarify under which conditions it would increase its reduction commitment, taking into account the fact that the latest scientific recommendations call for a commitment to a 40 % reduction in emissions;
nõuab, et Kopenhaageni kokkuleppesse lisataks aruandekohustus, mille kohaselt 1. lisa osalised peavad koostama tegevuskavad heitkoguste vähendamise saavutamiseks ajavahemikus kuni 2050. aastani kooskõlas 2°C eesmärgiga;
Calls for the inclusion of reporting requirements in the Copenhagen agreement under which Annex 1 Parties will have to establish action plans for achieving emission reductions in the period up to 2050 consistent with the 2°C limit;
tunnustab Jaapani võetud kohustust vähendada oma heitkoguseid 2020. aastaks 25% võrra ja tervitab positiivseid signaale Hiinast; nõuab nende arengute valguses tungivalt, et USA muudaks valimiskampaania käigus seatud eesmärgid siduvaks, andes sellega tugeva signaali juhtivate arenenud riikide tahtest alustada võitlust kliimamuutusega; rõhutab selles kontekstis, et on väga oluline, et ka India annaks oma panuse;
Recognises Japan's commitment to reduce its emissions by 25 % by 2020 and welcomes the positive signals from China; urges, in the light of these developments, the USA to make binding the goals set during the election campaign, thereby giving a strong signal of the resolve of the leading developed countries to take up the fight against climate change; stresses in this regard that it is also extremely important for India to make a contribution;
väljendab rahulolu komisjoni 10. septembri 2009. aasta teatisega "Euroopa ettepanek Kopenhaageni kokkuleppeks: kliimamuutuste vastu võitlemise rahvusvahelise rahastamise suurendamine", mis on arutelus oluline edusamm, ja toonitab eriti parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni rolli;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication of 10 September 2009 as an important step in the discussion, and especially underlines the role of Parliament as a budgetary authority;
tuletab meelde, et rahvusvaheline kokkulepe peaks samuti tagama, et arengumaad tervikuna piiravad oma heitkoguste kasvu praegusest 15–30% väiksemaks, et tagada 2 °C eesmärgi saavutamine;
Recalls that the international agreement should also ensure that developing countries as a group limit the growth of their emissions to 15 to 30 % below "business as usual" in order to ensure that the 2ºC objective is achieved;
toonitab, et riike, kes ei kuulu I lisasse, ei saa kohelda ühtemoodi, sest nende suutlikkus investeerida kliimamuutuse leevendamisse ja sellega kohanemisse, nagu ka nende suutlikkus kliimamuutusega kohaneda on erinev;
Stresses that the Non-Annex-I countries cannot be treated as a block, because their capacities to invest in mitigation and adaptation of climate change, as well as their capacities to adjust to climate change, are not the same;
palub ELil kutsuda COP 15 liikmeid üles arendama välja ühist nägemust aastaks 2050 ja järgnevateks aastateks;
Calls on the EU to invite the members of the COP 15 to develop a common vision for the year 2050 and beyond;
rõhutab, et Kopenhaageni kokkulepe võib anda vajaliku stiimuli nn uuele säästvale kursile, kiirendades säästvat sotsiaalset arengut ja majanduskasvu, edendades keskkonnasäästlikku tehnoloogiat, taastuvenergiat ja energiatõhusust, vähendades energiatarbimist ning kindlustades uued töökohad ja sotsiaalse ühtekuuluvuse nii arenenud riikides kui ka arengumaades; märgib samuti, et kliimamuutuse rahvatervisega seonduvatele aspektidele tuleb asjakohaselt tähelepanu pöörata; tuletab meelde Sterni aruannet kliimamuutuse majandustegurite kohta, millest nähtub, et rahvusvahelisel üldsusel on selged majanduslikud stiimulid tegutseda kliimamuutuse probleemi lahendamisel viivitamatult; tunnistab, et avaliku sektori alginvesteeringud säästva energia infrastruktuuri ja täiendavasse teadus- ja arendustegevusse vähendavad kliimamuutuse sotsiaalseid kulusid;
Emphasises that an agreement in Copenhagen could provide the necessary stimulus for a "Sustainable New Deal" boosting sustainable social and economic growth, promoting environmentally sustainable technologies, renewable energy and energy efficiency, reducing energy consumption and securing new jobs and social cohesion in both developed and developing countries; notes also that due consideration needs to be given to the public health aspects of climate change; recalls the Stern Review on the Economics of Climate Change, which demonstrates clear economic incentives for the international community to act as soon as possible to tackle climate change; recognises that upfront investments by the public sector in a sustainable energy infrastructure, and in complementary research and development, will reduce the social costs of climate change;
rõhutab, et vaid arengumaade ja tärkava turumajandusega riikide püsiva majanduskasvu edasikestmine lubab kõigil riikidel aktiivselt osaleda kliimaprobleemide lahendamisel; nõuab seetõttu arengu- ja kliimaprobleemidele rohkem reaalselt integreeritud poliitilisi lahendusi;
Emphasises that the active participation of all countries in tackling the climate challenge will only come about if developing countries and emerging economies can maintain sustainable economic growth; calls, therefore, for more truly integrated policy responses to development and climate challenges;
märgib, et kliimamuutus kujutab endast probleemi, mille jaoks ei ole olemas ühest poliitilist lahendust, kuid et olemasolevate võimaluste liitmine ja tõhususe järsk tõstmine arenenud riikide ja arengumaade majanduse ja ühiskonna kõigis valdkondades võivad aidata ressursside ja jaotuse probleemi lahendada ning tasandada teed kolmandale tööstusrevolutsioonile;
Notes that climate change is a challenge to which there is no single political solution, but that the combination of existing opportunities and a dramatic increase in efficiency in all areas of the economy and society in developed and developing countries would contribute to resolving the problem of resources and distribution and pave the way for a third industrial revolution;
rõhutab, et kliimamuutuse tagajärjed tabavad arengumaade inimesi isegi rängemalt ning seetõttu on ka nende riikide huvides anda panus kliimamuutuste konventsiooni edukasse sõlmimisse;
Stresses that people in developing countries will be even worse affected by the consequences of climate change and that it is therefore also in the interests of those countries to contribute to the successful conclusion of a climate change convention;
rõhutab arenenud riikide kohustust anda piisavat, jätkusuutlikku ja prognoositavat rahalist ja tehnilist toetust arengumaadele, mis võimaldaks neil võtta kohustuse vähendada oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kohaneda kliimamuutuse tagajärgedega ja vähendada raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevaid heitkoguseid ning tõsta ka oma suutlikkust, et täita tulevase rahvusvahelise kliimamuutuste kokkuleppe kohustusi;
Emphasises the responsibility of developed countries to provide sufficient, sustainable and predictable financial and technical support to the developing countries to allow them to commit themselves to the reduction of their greenhouse gas emissions, to adapt to the consequences of climate change and to reduce emissions from deforestation and forest degradation, as well as to enhance capacity-building in order to comply with obligations under the future international agreement on climate change;
nõuab kindlalt, et niisugused kohustused anda seoses ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga vajaminevat prognoositavat rahalist toetust kliimamuutuse leevendamiseks ja selle tagajärgedega kohanemiseks peavad olema uued, täiendama ametlikku arenguabi ning olema sõltumatud liikmesriikide iga-aastastest eelarvemenetlustest; tuletab meelde, et vahendeid tuleks jagada mitte sooduslaenude, vaid toetustena; tuletab meelde juba olemasolevaid ametliku arenguabi kohustusi, mille eesmärk on jõuda 2015. aastaks 0,7 %-ni SKPst;
Insists that such commitments to provide for the required predictable financial support for climate change mitigation and adaptation in the context of the UNFCCC must be new and additional to ODA and independent from annual budgetary procedures in the Member States; recalls that the resources should be distributed not as concessional loans, but as grants; recalls the already-existing commitments, aimed at achieving ODA levels of 0,7 % of GDP by 2015;
rõhutab vajadust rahvusvahelise avaliku sektori poolse kiire rahastamise järele, et saavutada Kopenhaagenis ambitsioonikas kokkulepe, ning kutsub ELi üles võtma kohustust eraldada selleks ajavahemikul 2010–2012 igal aastal vähemalt komisjoni esitatud hinnanguline summa 5–7 miljardit eurot;
Stresses the need for "fast-start" international public support in order to reach an ambitious Copenhagen agreement, and calls upon the EU to commit at least to the Commission's estimate of overall financing of EUR 5-7 billion annually for the period 2010-2012;
tuletab meelde, et ELi ühine panus arengumaade jõupingutustesse kliimamuutuse leevendamiseks ja selle tagajärgedega kohanemiseks peaks 2020. aastaks ulatuma vähemalt 30 miljardi euroni aastas ning et see summa võib suureneda seoses uute teadmistega kliimamuutuse tõsidusest ja selle põhjustatud kulude ulatusest;
Recalls that the collective contribution by the EU towards developing countries' mitigation efforts and adaptation needs should not be less than EUR 30 000 million per annum by 2020, a figure that may increase as new knowledge is acquired concerning the severity of climate change and the scale of its costs;
kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama märkimisväärselt oma rahalist toetust arengumaadele, et aidata neil kohaneda kliimamuutusega ja leevendada selle mõju, uurides teisi uuenduslikke finantsmehhanisme (nt vahetustehinguid "loodus võla katteks");
Invites the international community to increase significantly its financial support for adaptation to and mitigation of climate change for developing countries by exploring other innovative financial mechanisms (for example debt-for-nature swaps);
rõhutab, et oluline osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames saastekvootide sertifikaatide enampakkumisel saadud tuludest (sealhulgas lennunduse ja meretranspordi saastekvootide enampakkumise tulud) tuleks eraldada arengumaade võitluseks kliimamuutuse vastu ja muutusega kohanemiseks; rõhutab siiski, et 2005. aastal alguse saanud ELi heitkogustega kauplemise süsteem hõlmab vähem kui 50 % ELi heitkogustest; tuletab seetõttu meelde vajadust töötada välja alternatiivsed strateegiad, nii et kõik majanduse valdkonnad, mitte üksnes tööstus, ja eelkõige kõik liikmesriigid kannaksid heitkoguste vähendamise koormat ja täidaksid oma kohustusi;
Underlines that a substantial part of the revenues generated by the auctioning of certificates in the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS), including auctioning for aviation and maritime transport, should be earmarked for enabling developing countries to fight and adapt to climate change; stresses, however, that more than 50 % of EU emissions are not covered by the EU ETS that started in 2005; recalls, therefore, that it is necessary to develop alternative strategies so that every part of the economy, not only industry, and especially all the Member States, bear the burden of reducing emissions and assume their responsibilities;