natgillin/translations-raw huggingface dataset:
usub, et õigeaegselt koordineeritud sujuvamad, sidusamad ja mitmekesised majandusreformid majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste (edaspidi "koondsuunised") ning Lissaboni strateegia poliitikate kombineerimise alusel võiksid vähendada majanduslikke erinevusi ja olla suureks abiks majanduse taastumisel praegusest finantskriisist; rõhutab, et vaja on parandada ja lihtsustada nimetatud suuniste läbivaatamise ja rakendamise hindamise korda ja metodoloogiat iga aasta lõpus;
Believes that streamlined and more coherent, multi-supportive economic reforms coordinated in a timely fashion on the basis of the integrated guidelines for growth and jobs (Integrated Guidelines) and a policy-mix approach of the Lisbon Strategy could decrease economic divergences and be a great help towards economic recovery from the current financial crisis; stresses the need to improve and simplify the procedures and methodologies for revision and assessment of the implementation of those guidelines at the end of each year;
tunnistab, et ajaga kaasas käivate jõupingutuste ja majandusliku tulemuslikkuse osas on kõige edukamad need riigid, mis ühendavad tulevikku suunatud ja hästi tasakaalustatud struktuurireformid keskmisest suuremate investeeringutega teadus- ja arendustegevusse, uuendustegevusse, haridusse, elukestvasse õppesse ja lastehoidu ning tugevate sotsiaalsete võrgustike uuendamisse; märgib, et enamasti on kõnealustes liikmesriikides äärmiselt tõhus ja läbipaistev haldus, eelarve ülejääk, keskmisest madalam võlakoorem ning riigi kulutused on kõrge kvaliteediga, tulemuslikud ja sihipärased ning samal ajal on ELi keskmisega võrreldes tehnilise arengu panus riigi majanduskasvu peaaegu kahekordne; märgib lisaks, et need võrdluse aluseks olevad liikmesriigid on kõige paremini valmis ühiskonna vananemiseks ja kõrge konkurentsitaseme tagamiseks, kuna neil on kõrge tööhõive määr, sealhulgas naiste ja eakamate töötajate osas, ning eriti kõrge sündimus;
Recognises that in the case of modernising efforts and economic performance, the countries that are most successful are those that combine forward-looking and well-balanced structural reforms with higher-than-average investment in research, development and innovation, education, lifelong learning and child-care, and the renewal of reliable social networks; notes that, for the most part, the same Member States have a highly efficient and transparent administration, with budget surpluses, lower-than-average debt rates, and high-quality, effective and targeted public spending, while showing signs of a contribution by technical progress to the national growth result that is almost twice the size of the EU average; notes, furthermore, that those "benchmark" Member States are, as a result of their high employment rates, including the employment of women and older workers, and their particularly high birth rates, those that are best prepared for an ageing society and for guaranteeing a high level of competitiveness;
rõhutab, et vaja on stabiilsusele ja kasvule suunatud makromajanduslikku poliitikat vastastikku tugevdada, muutes tasakaalustatud poliitika ja investeeringud ühise huvi küsimuseks; rõhutab vajadust hoolega jälgida avaliku sektori tasakaalu maksupoliitika ja kulutuste tõhusa juhtimise kaudu ning nende mõju nõudlusele ja ühtlasi leppida kokku soodsa keskkonna loomises ettevõtjate piiriüleseks tegutsemiseks;
Stresses the need for mutual reinforcement of stability and growth-oriented macro-economic policies by making balanced policy and investment a matter of common concern; stresses the need to follow closely public balances through the efficient management of tax policy and expenditure and their impact on the demand side and, in parallel, agree on creating a favourable environment for cross-border operations by undertakings;
märgib, et läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakt on oma väärtust tõestanud ning kinni tuleks pidada eelarvete tihedast konsolideerimisest, kuna demograafilised muutused ja majanduskasvu võimalik aeglustumine võivad euroala liikmesriikides viia eelarvega seotud probleemideni, mis võib negatiivset mõju avaldada kogu euroala stabiilsusele; kritiseerib sellega seoses distsipliini puudumist majanduskasvu aegadel eelarvedefitsiidi vastu võitlemisel ja rõhutab, et liikmesriigid peavad tulemuslikumalt töötama antitsüklilise fiskaalpoliitika nimel, eelkõige selleks, et tulla paremini toime väliste šokkidega; rõhutab seetõttu, et vaja on lühiajalist strateegiat riigivõla vähendamiseks ning jätkusuutlikku ja mõistlikku kasvustrateegiat, mis võimaldaksid riigivõlga vähendada maksimaalselt 60%-ni pikema ajavahemiku jooksul;
Notes that the revised Stability and Growth Pact (SGP) has proven its value and that a strong consolidation of budgets has to be adhered to, as demographic change and possible decline in economic growth could lead to budgetary problems Member States in the euro area, which could have negative effects on the stability of the euro area as a whole; criticises, in this context, the lack of discipline in combating budgetary deficits in times of economic growth and stresses that Member States must more effectively work towards an anti-cyclical fiscal policy, in particular in order to be better prepared for external shocks; underlines, therefore, the need for a short-term strategy to reduce national debts and a sustainable and sound growth strategy, which will allow for a reduction of national debt to a maximum of 60 % in the long term;
märgib, et stabiilsuse ja kasvu pakti peamistest punktidest tuleb järjekindlalt kinni pidada ka tulevikus, kuna sellised kriteeriumid nagu valitsemissektori eelarve 3 %-ne puudujääk ja maksimaalne 60 %-ne valitsemissektori võla suhe SKTsse määrati kindlaks vastavalt 1990-ndate aastate majandustingimustele; on seisukohal, et liikmesriigid peavad stabiilsuse ja kasvu pakti rangelt järgima ning komisjon peab selle üle järelevalvet teostama; on seisukohal, et mõlemat kõnealust võla taset tuleks käsitleda piirmääradena, mida tuleks vältida; märgib, et majandus- ja finantspoliitika tulemuslik koordineerimine on EMU majandusedu eeltingimuseks, kuigi sellise koordineerimise puhul tuleks järgida subsidiaarsuse põhimõtet; kutsub komisjoni üles uurima kõiki võimalusi, kuidas stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavat osa tugevdada; rõhutab, et komisjon peab olemasolevaid järelevalve teostamise vahendeid paremini kasutama ning et eurogrupi poolt teostatavat liikmesriikide eelarvete kontrolli keskpikal perioodil peab tugevdama;
Notes that the main elements of the SGP must also be consistently adhered to in the future, because the thresholds of 3 % government deficit and 60 % government debt to gross domestic product were specified on the basis of the economic conditions of the 1990s; is of the opinion that the SGP must be adhered to strictly by the Member States and supervised by the Commission; is of the opinion that both debt targets should be treated as ceilings to be avoided; notes that an effective coordination of economic and financial policy is a precondition for the economic success of the EMU, although such coordination should respect the principle of subsidiarity; calls on the Commission to examine all possible ways in which the preventive arm of the SGP could be strengthened; stresses that existing supervisory instruments must be used better by the Commission and that the medium-term examination of national budgets by the Eurogroup must be strengthened;
toetab komisjoni seisukohta, et läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu pakt annab majanduslikult äärmiselt pingelises olukorras olulise poliitilise raamistiku, ning rõhutab, et stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamine peaks kindlustama, et riigi rahanduse mis tahes halvenemisega kaasnevad asjakohased meetmed olukorra lahendamiseks, tagades samal ajal jätkusuutlike positsioonide taastamise; on lisaks seisukohal, et eelarvepoliitikas tuleks täiel määral kasutada läbivaadatud stabiilsuse ja kasvu paktiga võimaldatavat paindlikkust, ja palub komisjonil anda liikmesriikidele selged juhised kõnealuse paindlikkuse rakendamiseks;
Supports the Commission's view that the revised SGP provides an important policy framework in times of highly stressed economic circumstances, and stresses that the implementation of the SGP should ensure that any deterioration of public finances is accompanied by measures adequate to tackle the situation, while ensuring that sustainable positions are being restored; believes, moreover, that budgetary policies should draw fully on the degree of flexibility permitted by the revised SGP and asks the Commission to give clear guidance to Member States on how to implement that flexibility;
on seisukohal, et jätkusuutliku ja stabiilse makromajandusliku keskkonna jaoks on vaja tõsta riikide rahanduse kvaliteeti, sealhulgas täiendavalt konsolideerida eelarveid, suurendada riikide kulutuste efektiivsust ning investeeringuid haridusse, inimkapitali, teadus- ja arendustegevusse ning infrastruktuuri, mis soodustaksid kasvu ja võiksid stimuleerida tööhõivet ning millega pöörataks tähelepanu ühiskonna suurimatele muredele, nagu kliimamuutus, seda kooskõlas kliima- ja energiapaketi eesmärkidega, ning majanduse taastumisele praegusest finantskriisist;
Considers that a sustainable and stable macro-economic environment requires improving the quality of public finances including further budgetary consolidation, high efficiency of public spending and enhanced investment in education, human capital, research and development and infrastructure that is conductive to growth and could stimulate employment and which address major society concerns, such as climate change, in line with the objectives of the climate change and energy package and economic recovery from the current financial crisis;
on seisukohal, et struktuurireformidega tuleks keskenduda tootlikkuse suurendamisele majandus- ja sotsiaalpoliitika parema kombineerimise kaudu, tagades samal ajal Lissaboni strateegias määratletud heal tasemel sotsiaalse dialoogi;
Takes the view that structural reforms should focus on increasing productivity through a better combination of economic and social policy, while ensuring a good level of social dialogue as defined in the Lisbon Strategy;
märgib, et konkurentsipoliitika peaks täiendama struktuuripoliitikat, ja toetab majanduse ümberstruktureerimist;
Notes that competition policy should be complementary to structural policies and advocates support for the restructuring of the economy;
hoiatab peamiselt palgatõusu piiramisele keskendumise eest hinnastabiilsuse saavutamise vahendina; tuletab sellega seoses meelde, et globaliseerumisest tingitud tihenenud konkurents on juba avaldanud survet palkade alandamiseks, samal ajal kui nafta ja teiste kaupade hindade tõusu poolt käivitatud nn imporditud inflatsioon on juba vähendanud tarbijate ostujõudu; kordab veelkord oma veendumust, et kõnealust probleemi tuleks ennekõike lahendada rikkuse õiglasema jaotamise abil;
Warns against focusing essentially on wage moderation as a way to achieve price stability; recalls, in this context, that increased competition resulting from globalisation has already led to downward pressure on wages, while the imported inflation triggered by the increase of the price of oil and other commodities has already caused a loss of consumer purchasing power; reiterates its conviction, once again, that this issue should, in particular, be addressed by means of a fairer distribution of wealth;
on seisukohal, et palga- ja maksupoliitika on tõhusad vahendid nii majanduse stabiliseerimiseks kui ka majanduskasvuks; on arvamusel, et reaalpalga tõus tuleks tagada kooskõlas tootlikkuse tasemega ning et maksupoliitika koordineerimist tuleks majanduslike eesmärkide saavutamiseks kasutada valikuliselt; on seisukohal, et võitlus maksupettuste vastu nii otseste kui ka kaudsete maksude osas on äärmiselt oluline ja kõnealust võitlust tuleks hoogustada; rõhutab tungivat vajadust tugevdada hea juhtimistava ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse mõistete raames julgustamise ja osalemise kultuuri;
Considers wage and tax policy to be efficient tools both for economic stabilisation and growth; is of the view that real wage increases in line with productivity levels should be ensured and that coordination of tax policy should be selectively used to achieve economic goals; considers that the fight against tax fraud, as regards both direct and indirect taxes, is particularly important and that that fight should be stepped up; underlines the need urgently to strengthen a culture of encouragement and involvement as part of the concepts of corporate governance and corporate social responsibility;
rõhutab, et siseturu jaoks on vaja õiglaseid eeskirju; on seetõttu seisukohal, et võidujooks ettevõtte tulumaksu madalaima määra nimel annab vastupidiseid tulemusi;
Stresses the need for fair rules for the internal market; considers, therefore, that the race to the lowest corporate tax rates is counter-productive;
nõuab euroala liikmesriikidelt majandus- ja finantspoliitika tõhusa koordineerimise tugevdamist, eelkõige ühise sidusa strateegia arendamise kaudu eurogrupis; toetab komisjoni ettepanekut nõuda liikmesriikidelt keskpika perioodi raamprogramme nende majandus- ja finantspoliitika kohta ning teostada järelevalvet kõnealuste programmide teostamise üle; rõhutab, et iga liikmesriik peab võtma vastutuse struktuurireformide lahendamise ja oma konkurentsivõime suurendamise eest, tehes seda koostööl põhineval viisil, et säilitada euro usaldusväärsus ja aktsepteerimine;
Requests that Member States in the euro area strengthen the effective coordination of economic and financial policy, in particular by developing a coherent common strategy within the Eurogroup; supports the proposal of the Commission to demand medium-term framework programmes from Member States for their economic and financial policies and to control their implementation; underlines that every Member State must take responsibility for tackling structural reforms and improving its competitiveness in a cooperative manner so that trust in and acceptance of the euro is maintained;
märgib, et struktuurireformide eri mudelid ja erinev avatuse määr on euroala liikmesriikide erinevate tulemuste üheks põhjuseks; toetab komisjoni teatises "EMU@10" tehtud järeldusi, et mitme euroala liikmesriigi majandus ei ole piisavalt järele jõudnud ning erinevused euroala liikmesriikide vahel suurenevad; nõuab regulaarset arvamuste vahetamist ja koostööd eurogrupi raames, et saavutada lähenemisprotsessi kiirendamisega seotud ühine eesmärk;
Notes that different patterns on structural reforms and degrees of openness have contributed to the diverging performances of euro area Member States; supports the Commission's conclusions in its Communication on EMU@10 as regards the insufficient catching up by several euro area economies and the increasing divergences between Member States in the euro area; calls for regular exchanges of views and cooperation within the Eurogroup with a view to achieving the common goal of accelerating the convergence process;
nõuab, et komisjon käsitleks majandus- ja fiskaalandmete hindamise ühiseid kriteeriume ühtsel viisil; viitab komisjoni ja liikmesriikide vastutusele seoses statistiliste andmete usaldusväärsusega ning nõuab, et tulevikus langetataks otsuseid üksnes siis, kui ei ole mingisuguseid kahtluseid olemasolevate andmete paikapidavuse ja täpsuse osas; nõuab samuti uurimise algatamise võimalust juhul, kui mitme aasta jooksul esineb stabiilsus- ja lähenemisprogrammide kavandatud andmete ja reaalselt oodatavate andmete vahel lahknevusi;
Requests that the Commission handle, in a uniform manner, the common criteria in assessing economic and fiscal data; refers to the responsibility of the Commission and the Member States regarding the reliability of the statistical data, and demands that future decisions be taken only if there is no doubt regarding the validity and accuracy of the available data; requests also the option of launching investigations if there is a discrepancy over a number of years between the projected data of the stability and convergence programmes and the data which can realistically be expected;
tuletab meelde oma tõsist toetust EKP sõltumatusele;
Recalls its strong commitment to the independence of the ECB;
märgib, et EKP regulaarsed aruanded Euroopa Parlamendile ning eelkõige selle majandus- ja rahanduskomisjonile aitavad kaasa rahapoliitika läbipaistvusele ning tervitab Euroopa Parlamendi liikmetele antud võimalust esitada EKP rahapoliitika kohta kirjalikult vastatavaid küsimusi, parandades seeläbi EKP vastutust liidu kodanike ees; toetab nõuet aktiivsema avaliku arutelu järele tulevase ühise raha- ja valuutapoliitika kohta euroalal;
Notes that the regular reports of the ECB to Parliament, in particular to its Committee on Economic and Monetary Affairs, contribute to the transparency of monetary policy and welcomes the possibility for Members of the European Parliament to put written questions to the ECB on monetary policy, thus improving the accountability of the ECB towards the citizens of the Union; supports the demand for a stronger public debate on the future common monetary and currency policies in the euro area;
on seisukohal, et rahapoliitika dialoog Euroopa Parlamendi ja EKP vahel on olnud edukas ning seda tuleks edaspidi tugevdada; loodab rahandusalase dialoogi paranemist mitmes küsimuses, näiteks EKP presidendi regulaarsete kuulamiste kuupäevade kooskõlastamist EKP rahapoliitiliste otsuste ajakavaga, et parandada otsuste analüüsimist, säilitades samal ajal võimaluse kutsuda vajaduse korral EKP presidenti aktuaalsete küsimuste arutamisele;
Considers that the monetary policy dialogue between Parliament and the ECB has been a success, and one which should be built on further; expects an improvement of the monetary dialogue on several points, such as coordinating the dates for the regular hearings of the ECB President with the ECB's calendar for monetary policy decisions so as to improve the analysis of the decisions, whilst retaining the possibility to invite the President of the ECB to discuss topical issues when necessary;
märgib, et EKP rahapoliitika peamine eesmärk on hinnastabiilsuse säilitamine ning et EKP sihiks on hoida inflatsioonimäär keskpika perioodi jooksul alla 2%, kuid selle lähedal; juhib tähelepanu asjaolule, et hindade stabiilsusega seotud eesmärki on võimalik edukalt saavutada üksnes juhul, kui tegeletakse inflatsiooni algpõhjustega; tuletab meelde, et EÜ asutamislepingu artikliga 105 antakse EKP-le ka ülesanne toetada Euroopa Liidu üldist majanduspoliitikat;
Notes that the primary objective of the ECB's monetary policy is to maintain price stability, and that the ECB aims at inflation rates of below, but close to, 2 % over the medium term; points out that the objective of price stability can be achieved effectively only if the root causes of inflation are properly addressed; recalls that Article 105 of the EC Treaty also assigns to the ECB the task of supporting the general economic policies of the Community;
on arvamusel, et EKP peaks liikuma inflatsiooni sihtmäärade seadmise otsese režiimi suunas, kus inflatsiooni sihtmäära täiendaks lubatud kõikumisulatus sihtmäära suhtes; kutsub EKPd üles oma inflatsiooniprognoose avaldama; selline liikumine inflatsiooni sihtmäärade seadmise otsese režiimi suunas ei tohiks välistada rahaagregaatide dünaamikale keskendumist, et vältida uusi varadega seotud mulle;
Is of the opinion that the ECB should move towards a direct inflation targeting regime where a point inflation target is supplemented by a range of permitted fluctuations around the target rate; invites the ECB to publish its inflation forecasts; such a move toward a direct inflation targeting regime should not preclude focusing on the dynamics of monetary aggregates in order to avoid new asset bubbles;
on seisukohal, et inflatsioon on ülemaailmne nähtus ning avatud majanduse tingimustes ei õnnestu sellega võidelda üksnes ELi rahapoliitika toel;
Considers that inflation is a global reality and that in an open economy it cannot be combated by EU monetary policy alone;
on seisukohal, et finantsintegratsiooniga peaks lisaks siseturu suuremale stabiilsusele ja likviidsusele kaasnema suurem majanduskasv ja konkurentsivõime;
Believes that financial integration should mean more economic growth and competitiveness in addition to more stability and liquidity in the internal market;
märgib, et Euroopa Liidu peamine finantskeskus asub euroalast väljaspool; tuletab siiski meelde, et EÜ õigusaktid hõlmavad kõiki liikmesriike ja siseturul tegutsejaid; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks viivitamata parandama oma järelevalvestruktuure, võttes arvesse EKP erilist rolli;
Notes that the main financial centre in the European Union is outside the euro area; nevertheless recalls that EC legislation covers all Member States and market players active in the internal market; believes that the European Union urgently needs to enhance its supervisory structure taking into account the specific role of the ECB;
on arvamusel, et piiriüleste väärtpaberitehingutega seotud arvelduste osas, kus hetkel ei ole mingisugust reaalset integratsiooni saavutatud, on veel palju tarvis teha;
Is of the view that much remains to be done in the area of the clearing and settlement of cross-border securities transactions, where no real integration exists to date;
rõhutab, et jaemüügiteenuste osas on vaja suuremat integratsiooni, kuna integratsiooni puudumine nimetatud valdkonnas kahjustab tarbijate huve; on arvamusel, et tarbijate liikuvust, finantsalaseid teadmisi, põhiteenuste kättesaadavust ja toodete võrreldavust on vaja parandada;
Underlines that, with regard to retail services, more integration is needed, without such integration being to the detriment of consumer protection; believes that customer mobility, financial literacy, access to basic services, and comparability of products need to be improved;
peab vajalikuks finantsjärelevalve struktuuri euroopalikuks muutmist, finantsturu läbipaistvust, tõhusaid konkurentsieeskirju ning asjakohast reguleerimist keskpika perioodi jooksul, et parandada kriisireguleerimist ja koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS), järelevalveasutuste, valitsuste ja turul osalejate vahel; on seisukohal, et õigusaktide ühtlustamisel põhinev integreeritud, laiahaardeline (hõlmates kõiki finantsvaldkondi), kooskõlastatud ja ühtne järelevalveraamistik, mis rajaneb tasakaalustatud lähenemisviisil finantsriski piiriülese leviku reguleerimisel ühtlustatud õigusaktide alusel, vähendaks õigusaktide täitmise kulusid mitme jurisdiktsiooni alla kuuluvate tegevuste puhul; märgib, et vältida tuleks EÜ õigusaktide liigpüüdlikku ja meelevaldset rakendamist; palub komisjonil esitada ettepanekud järelevalve praegu kehtiva ülesehituse muutmiseks vastavalt nimetatud põhimõtetele; on arvamusel, et järelevalvega seoses tuleks EKP mis tahes rolli laiendada EKPSi kaudu euroala piiridest kaugemale;
Considers a Europeanisation of the financial supervision structure, financial market transparency, effective competition rules and appropriate regulation to be necessary in the medium term, in order to improve crisis management and cooperation between the European System of Central Banks (ESCB), supervisory authorities, governments and market participants; takes the view that an integrated, comprehensive (covering all financial sectors), consistent and coherent supervisory framework starting with a balanced approach in regulating the cross-border spread of financial risk on the basis of harmonised legislation would decrease compliance costs in the case of multi-jurisdiction activities; notes that 'gold plating' (regulating beyond the minimum requirements of EC legislation) as well as regulatory arbitrage should be avoided; calls on the Commission to put forward proposals for revising the existing supervisory architecture along those principles; is of the opinion that any supervisory role of the ECB should be extended beyond the borders of the euro area, via the ESCB;