natgillin/translations-raw huggingface dataset:
– võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivsema kaasamise kohta ( KOM(2008)0639 ) ja oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni samal teemal
– having regard to the communication from the Commission of 3 October 2008 on a Commission Recommendation on the active inclusion of people excluded from the labour market ( COM(2008)0639 ) and its resolution thereon of 6 May 2009
ELT C 102E, 5.8.2010, lk 23. ,
OJ C 212E, 5.8.2010, p.23. ,
– võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, regionaalarengukomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7-0320/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Regional Development, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0320/2011 ),
A. arvestades, et Eurostati viimaste andmete kohaselt on ülemaailmne majanduskriis suurendanud tööpuuduse määra Euroopa Liidus praeguseks 9,5%ni, mis tähendab kokku 22 828 miljonit inimest, kellest 19,4% on pikaajalised töötud; arvestades, et noorte tööpuudus on 20,4%, ulatudes mõnes liikmesriigis 40% tasemele;
A. whereas the global economic crisis has raised the unemployment rate in the European Union to a current 9.5 %, which represents 22 828 million people in total, of whom 19.4 % are long-term unemployed, according to recent EUROSTAT figures; whereas youth unemployment stands at 20.4 %, reaching as much as 40 % in some Member States,
B. arvestades, et VKEd, kes on majanduskasvu edendamisel, töökohtade loomisel ja 2020. aasta eesmärkide saavutamisel liikumapanev jõud, on kaotanud majanduskriisi tõttu enam kui 3,5 miljonit töökohta;
B. whereas SMEs, which are a driving force for economic growth, job creation and the achievement of the 2020 goals, have shed more than 3.5 million jobs as a result of the economic crisis,
C. arvestades, et 2008. aasta majanduskriisi tagajärjel kaotasid primaar- ja tootmissektor oodatust rohkem töökohti ning 2020. aastaks kaob neis valdkondades eeldatavasti veel 2,5 miljonit töökohta;
C. whereas as a consequence of the economic crisis of 2008, primary and manufacturing sectors lost more jobs than expected and are still projected to lose around 2.5 million jobs by 2020,
D. arvestades, et 2008. aasta majanduslangus mõjutas nii nõudlust oskuste järele kui ka pakkumist tööhõivesektoris ning suurendas seega tuntavalt töövõimaluste ebakindlust ja soodustas vajadust olla paremini kursis töövõimalustega tööturul;
D. whereas the economic recession of 2008 affected both skill demand and supply in the employment sector, thus increasing dramatically the uncertainty about job prospects and fostering the need for people to be better informed about employment prospects of the labour market,
E. arvestades, et mitmes liikmesriigis rakendatud kokkuhoiumeetmed kattuvad töötuse suurenemisega ja on osaliselt süüdi väga suures töötuse kasvus;
E. whereas austerity measures being pursued in a number of Member States have coincided with, and are partly responsible for, very significant increases in unemployment,
F. arvestades, et poliitikakujundajad peavad kaitsma kodanikke töötuse ohu eest, tagades, et töötajatel on sobivad oskused, et suurendada maksimaalselt oma töölevõtmise võimalusi;
F. whereas policy-makers need to protect citizens against the risk of unemployment, by ensuring that the workforce has the suitable skills to maximise its employability,
G. arvestades, et uue tehnoloogia arengu ja muudatuste tõttu Euroopa Liidu riikide majanduse struktuuris on muutunud inimeste jaoks hädavajalikuks ajakohastada ja edendada tööelu jooksul oma oskusi;
G. whereas advances in new technologies and changes in the structure of the European economies have made it indispensable for individuals to update and ameliorate their skills during their working life,
H. arvestades, et sotsiaalse, ressursitõhusa, ökoloogilise ja konkurentsivõimelise majanduse edendamine on Euroopa 2020. aasta strateegia üks eesmärke;
H. whereas the promotion of a social, resource-efficient, ecological and competitive economy is one of the objectives of the Europe 2020 strategy,
I. arvestades, et tänasest 2020. aastani suureneb töökohtade arv oodatavasti endiselt kiiresti teenindussektoris, nagu müügitöö, turvateenuste, puhastusteenuste, toitlustuse, hoolduse ja individuaalsete teenuste alal, ning see võib osutuda kõige kiiremini kasvavaks valdkonnaks;
I. whereas the service sector, such as sales, security, cleaning, catering, caring and personal services, is still expected to provide substantial job growth between now and 2020 and could be the fastest growing area,
J. arvestades, et põllumajandus- ja toiduainete sektor on taas muutumas ülemaailmselt tähtsaks ja vajab erinevaid ja kõrgetasemelisemaid oskusi, kuid vähendab tunduvalt madalat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu;
J. whereas the agrifood sector is regaining global importance requiring different and higher level skills but strongly reducing low skilled jobs,
K. arvestades, et jätkusuutliku majanduskasvu ja vähese CO 2 -heitega majandusele ülemineku saavutamiseks on keskkonnakaitsel ja uue rohelise tehnoloogia väljatöötamisel vaja, et asjakohased oskused oleksid kättesaadavad;
K. whereas achieving sustainable growth and the transition to low carbon economy, environment protection and development of new green technologies will require availability of appropriate skills,
L. arvestades, et muutused tehnoloogias ja valdkondade uued töökorralduse mudelid mõjutavad loomulikult ka kutsealade ja kvalifikatsioonitaseme jaoks vajaminevate oskuste osas tööhõivet;
L. whereas technological change and new patterns of work organisation in sectors naturally influence the employment patterns in terms of skills needs in occupations and qualification levels,
M. arvestades, et riikide majandus nõuab töökohas üha rohkem loomingulisi, interaktiivseid suhtlus- ja probleemilahendamise oskuseid, samas kui madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel ja rutiinselt korduvate tööülesannetega töötajaid ohustab väga töökoha kaotus;
M. whereas economies increasingly demand creative, interactive, communication and problem-solving skills in the workplace while low-skilled jobs or workers performing routine functions are at major risk of loss of employment,
N. arvestades, et madala haridustasemega ja väheste oskustega töötajad ning ka teised haavatavad rühmad on suuremas töökoha kaotamise, ebakindlatesse tingimustesse sattumise ja vaesuse ohus, kui neile ei pakuta asjakohaseid ümberõppe- ja koolitus- võimalusi, mis võimaldavad neil turu nõudmistega sammu pidada;
N. whereas workers with a low level of education and skills, in addition to those from other vulnerable groups, are at greater risk of loss of employment, precarious conditions and poverty unless they are provided with appropriate training and retraining possibilities that enable them to keep pace with labour market requirements,
O. arvestades, et koolituse ja kõrghariduse pikaajaline tõhusus sõltub mitmesugustest teguritest, nagu kvaliteetse hariduse ja koolituse pakkumine, kõigile võrdsed võimalused ja hariduse tõketeta kättesaadavus, hooldusteenuste kättesaadavus, avaliku sektori pidevad investeeringud, riigi rahanduse olukord ja tõhus juhtimine ning üksikisiku ja tööturu vajaduste parem kooskõlastamine;
O. whereas the long-term effectiveness of training and higher education depends on various things, such as availability of quality education and training provision, equal opportunities and barrier-free access for all, availability of care services, sustained public investment, the state and efficient management of public finances, and better articulation of individual and labour market needs,
P. arvestades, et EL on võtnud eesmärgiks tõsta haridustaset, vähendada 2020. aastaks koolist väljalangemist alla 10%ni ja suurendada kõrg- või sellega võrdsustatud hariduse omandamist vähemalt 40%ni;
P. whereas the EU has undertaken to improve education levels, to reduce the school drop-out rate to less than 10 % by 2020 and to increase the rate of completion of tertiary or equivalent education to at least 40 %,
Q. arvestades, et prognoositakse tehnika- ja teadusalast kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade arvu kasvu ja et aastaks 2020 on ligikaudu pool kõikidest töökohtadest mõeldud keskmise kvalifikatsiooniga töötajatele, samas kui 35% töökohtadel on vajalik kõrge kvalifikatsioon (võrreldes tänase 29%ga) ning majanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks läheb vaja täiendavaid kvalifikatsioone kõikides kutseala- ja oskussegmentides;
Q. whereas the number of jobs demanding high-level technical and scientific qualifications is expected to rise, and around half of all jobs in 2020 will be for workers with medium-level qualifications, while 35% of jobs will require high-level qualifications, as compared to 29 % today, and whereas additional qualifications for a sustainable economy will be required across all occupations and in all skill segments,
R. arvestades, et nii ELi sisene kui ka liitu sisse ja sealt välja suunduv ränne ning demograafilised muutused mõjutavad mitmel viisil liikmesriikide töötava elanikkonna tulevast suurust ja koosseisu ning sellel on oluline mõju oskuste nõudmisele ja pakkumisele, eriti neis liikmesriikides, mille rahvastik väheneb kiiresti või kus on tekkinud laiaulatuslik „ajude äravool”;
R. whereas migration, within, as well as into and out of, the EU, and demographic change will in many ways influence the future size and composition of the working population in Member States and have important implications for skill demand and supply, especially in those Member States in which the population is rapidly declining or which are subject to large-scale brain drain,
S. arvestades, et võõrtöötajate pädevusi ja oskusi ei tunnustata sageli piisavalt ega kasutata töökohal täielikult ära, ning arvestades, et võõrtöötajatel on tihti raskusi tööturule sisenemise ning hariduse ja koolituse kättesaadavusega, seda ka seetõttu, et neil puudub teave oma tööalaste ja sotsiaalsete õiguste kohta ning nad ei osale töötajate ühendustes; arvestades, et integratsioonipoliitika, mis soosib sisserändajate juurdepääsu haridusele, koolitusele ja tööhõivele, võib seetõttu tulevaste tööturu vajaduste rahuldamisele oluliselt kaasa aidata;
S. whereas the competences and skills of migrant workers are often neither properly recognised nor made the best use of, and whereas migrant workers often face difficulties in accessing the labour market, education and training, also because of the lack of knowledge of their labour and social rights and their lack of involvement in workers' associations; whereas integration policies which favour access to education, training and employment for the immigrant population can therefore make an important contribution to meeting future labour market needs,
T. arvestades, et vaatamata sellele, et mikrokrediit on põhivahend naiste ettevõtluse jaoks ja perefirmade loomiseks, on naised Euroopa Liidu ettevõtlussektoris endiselt alaesindatud, moodustades keskmiselt 30% kõikidest ettevõtjatest;
T. whereas, even though microcredit is a vital tool for female entrepreneurship and the creation of family businesses, women remain underrepresented in business in the European Union, representing an average of 30% of all entrepreneurs,
U. arvestades, et üle 60% ülikoolilõpetajatest on naised, kuid teadusega ei hakka tegelema piisavalt naisi, mis toob sektorite lõikes kaasa tõsise soolise segregatsiooni, ning arvestades, et IT-valdkonnas töötavate meeste ja naiste arvu erinevus on aja jooksul pigem kasvanud kui kahanenud;
U. whereas over 60 % of students graduating from universities are women, whereas not enough women and girls go into science, leading to severe gender segregation by sector, and whereas the gender gap between women and men’s employment in the IT sector has tended to widen rather than narrow over time,
V. arvestades, et naised on tööturul ebasoodsas positsioonis ja on ebaproportsionaalselt esindatud osalise tööajaga ja uute töökorraldusvormidega töösuhetes, mis on sageli ebakindlad, ning neil on takistusi täielikul juurdepääsul sotsiaalõigustele, sotsiaalkaitsele ja sotsiaalhüvedele;
V. whereas women are in a disadvantaged position in the labour market and are disproportionately represented in part-time work and in new, often precarious, forms of working arrangements, facing obstacles in seeking access to full social rights, social protection and benefits,
W. arvestades, et jätkusuutlik majanduskasv võib suurendada inimväärsete töökohtade arvu ning toetada kogu Euroopa Liidu riikide majanduse taastumist;
W. whereas sustainable economic growth has the potential to increase the number of decent jobs and to contribute to recovery of economies across the EU,
X. arvestades, et EL investeerib teadusse, innovatsiooni ja haridusse kui majanduskasvu ja elutingimuste parandamise nurgakividesse endiselt vähem kui tema majanduspartnerid ja konkurendid mujal maailmas; arvestades, et oskusteabepõhine majandus, tehniline haridus ja kutseharidusalane ümberõpe vajab suuri investeeringuid,
X. whereas the EU still invests less than its world economic partners and competitors, in research, innovation and education, which are cornerstones for growth and improvement of living standards; whereas major investments are needed in the know-how economy, in technical training and in upgrading vocational training,
Y. arvestades, et sihipärane ja kohandatud oskuste täiendamine on hädavajalik, et aidata inimestel omandada uusi oskusi, et nad saaksid kasu üleminekust jätkusuutlikumale majandusele; arvestades, et oskuste täiendamise, tööturu integratsiooni ja sotsiaalse kaasatuse kasuks räägivad veenvad majanduslikud argumendid; arvestades, et oskuste täiendamisse investeerimise vähendamine toob kaasa kahjuliku pikaajalise mõju;
Y. whereas targeted and adapted up-skilling is essential to help people acquire new skills so that they can profit from the transition towards a more sustainable economy; whereas there are convincing economic arguments for up-skilling, labour market integration and social inclusion; whereas reducing investment in up-skilling will create a negative long-term impact,
Tööhõivepoliitika ülesanded
Challenges facing employment policies
4. juhib tähelepanu sellele, et tööhõive määr ja majandustulemused tugevdavad teineteist, soodustades eriti suurt majanduskasvu ja kvaliteetset tööhõivet; soovitab siiski tungivalt, et liikmesriigid järgiksid Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõivepoliitika koondsuuniseid ja üldisi majanduspoliitika suuniseid, tagades samas, et kehtestatud poliitika vastab riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele tingimustele ning iga liikmesriigi eritingimustele;
Points out that the employment rate and economic performance are mutually reinforcing in generating particularly high levels of economic growth and quality employment; strongly recommends, however, that the Member States follow the Europe 2020 integrated set of guidelines for employment policies and broad economic policy guidelines, while making sure that the policies put in place respond to national, regional and local circumstances and particular conditions in individual Member States;
7. toetab Euroopa 2020. aasta strateegia raames komisjoni juhtalgatust kui raamistikku konkurentsi ja tööhõive edendamiseks ning üleminekuks jätkusuutlikule, arukamale ja kaasavamale majandusele; rõhutab piirkondliku mõõtme tähtsust tegevuskava rakendamisel; palub komisjonil täita juhtalgatusest tulenevad tööhõive ja oskuste alased esmatähtsad ülesanded, pöörates piisavalt tähelepanu nii tööjõu pakkumise kui ka nõudluse edendamisele teadmistepõhise, jätkusuutliku ja kaasava majanduse kontekstis;
Supports the Commission's flagship initiative within the Europe 2020 strategy as a framework to promote competitiveness and employment and to make the change towards a sustainable, smarter and more inclusive economy; highlights the importance of the regional dimension in implementing the agenda; calls on the Commission to deliver on the employment and skills priority actions under the flagship initiative, giving appropriate importance to promoting both labour supply and demand in the context of a knowledge-based, sustainable and inclusive economy;
11. rõhutab mitteametliku õppe ja oskuste omandamise ning põlvkondadevahelise tihedama koostöö tähtsust, sest see võimaldab noortel omandada uusi oskusi, õppides vanematelt kogenud töötajatelt;
Stresses the importance of informal and skills learning through strengthening of intergenerational cooperation, when young people can acquire new skills through teaching by experienced older workers;
Oskustega tööjõu kättesaadavuse kindlustamine
Ensuring the availability of a skilled labour force
15. rõhutab, kui tähtis on kasvav osalemine elukestvas õppes, eelkõige kutseõppes ja -koolituses, et tagada tööalane konkurentsivõime, parandada tööjõu oskusi ja suurendada konkurentsivõimet; juhib tähelepanu sellele, et täiendõppes osalemise määra tuleks samuti tõsta, et kõrgema kvalifikatsiooniga inimestel oleks võimalik leida enda jaoks sobiv töökoht ja töötada kõrge vanuseni; on sellega seoses seisukohal, et tuleks pakkuda stiimuleid nii töötajatele kui ka tööandjatele, keskendudes eelkõige VKEdele; on ühtlasi seisukohal, et tuleb kehtestada põhjalikumad elukestva õppe strateegiad ning et kutseharidus- ja koolitussüsteemid tuleb kohandada tööturu kiiresti muutuvate vajaduste, tehnoloogilise arengu ja uute töökorralduslike lahendustega;
Stresses the importance of increasing participation in life-long learning, in particular in vocational education and training with a view to ensuring employability, and upgrading the skills of the workforce and to strengthening competitiveness; points out that the proportion of people in further education should also be increased so that people with higher qualifications can find and perform suitable jobs into old age; considers in this context that incentives should be provided for both employees and employers, with particular focus on SMEs; considers also that more comprehensive lifelong learning strategies need to be put in place and that vocational education and training systems need to be tuned to the rapidly changing needs of the labour market, technological development and new approaches to the organisation of work;
18. rõhutab vajaminevate oskuste varajase kindlakstegemise olulisust, soovitades vähemalt 10 aasta pikkust ajavahemikku, ning kutsub liikmesriike ja vajadusel piirkondi üles looma tööhõive seirekeskusi, keskendudes tuleviku vajadustele; rõhutab ka seda, et on oluline töötada välja usaldusväärsemad süsteemid, mis võimaldavad prognoosida ELi ja liikmesriikide tulevasi vajadusi oskuste järele ja oskuste puudust, ning et on tähtis jätkata oskuste täiendamisse investeerimist ja sobitada oskusi paremini töökohtadega; kordab, et üldsusele on vaja tagada juurdepääs kvalitatiivsele informatsioonile, ning nõuab sellega seoses kogemuste ja heade tavade vahetamist; rõhutab, et selle saavutamiseks on vaja tihedamat ja tõhusamat koostööd ühelt poolt hariduse ja koolituse pakkujate, sealhulgas ülikoolide ja teaduskeskuste ning teiselt poolt riiklike tööturuasutuste, sotsiaalpartnerite, ettevõtjate ja tööandjate vahel;
Stresses the importance of early identification of skill needs, suggesting at least a 10-year time horizon, and calls on the Member States and, where warranted, the regions to set up employment monitoring centres focusing on future needs; stresses furthermore the importance of developing more reliable systems for the anticipation of future skill needs and skill shortages in the EU and Member States, as well as the importance of continued investment in skills upgrading and better matching of qualifications to jobs; reiterates the need to ensure that the public have access to qualitative information and calls for exchange of experience and best practice in that regard; to accomplish this, emphasises the need for stronger, more effective cooperation between education and training providers, including universities and research centres on the one hand, and public employment services, the social partners and enterprises and employers on the other hand;
26. märgib, et seetõttu tuleb asjakohaselt toetada selliseid vahendeid nagu sotsiaalse partnerluse raames tehtavad uuringud eri sektorites nõutavate tööülesannete ja kutsealade kohta;
Notes that instruments such as surveys of the job profiles and occupations required in different sectors – conducted on the basis of social partnership – must therefore receive adequate support;
30. peab kahetsusväärseks, et paljud puudega inimesed, kes on töövõimelised, ei ole tööturule integreeritud, ning kutsub liikmesriike üles rakendama poliitikameetmeid, mis pakuvad alternatiive seoses puudega inimeste hariduse, koolituse ja tööhõivega;
Finds it regrettable that many people with disabilities who are capable of working are not integrated into the labour market, and calls on the Member States to implement policies that offer alternatives with regard to education, training and employment for people with disabilities;
34. ergutab liikmesriike kaasama haridussüsteemide kõikidesse tasemetesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia oskusi, digitaaloskusi, ettevõtlusoskusi ja valdkonnaüleseid põhipädevusi, nagu võõrkeelteoskus, ning ka isikliku eneseteostuse ja arengu, aktiivse kodanikuks olemise, loomingulisuse, kultuurilise teadlikkuse ja kultuuridevahelise mõistmise võimekust, aga ka põhiteadmisi keskkonnast, kliimamuutusest ja säästvast arengust; rõhutab sellega seoses, et inimeste tööhõivevõimaluste parandamiseks on tähtis edendada ja tunnustada nii nn kõvu kui ka pehmeid oskusi; juhib tähelepanu sellele, et väga kasulik on osata suhelda võõrkeeltes, ning toetab keeleõpet ja keeleõpetamise arendamist;
Encourages Member States to integrate ICT competences, digital literacy, entrepreneurship and transversal key competences such as communication in foreign languages and competences for personal fulfilment and development, active citizenship, creativity, cultural awareness and intercultural understanding, as well as key competences relating to environment, climate change and sustainable development, into all levels of educational systems; stresses in this regard the importance of promoting and recognising both ‘hard’ and ‘soft’ skills to improve people’s employment opportunities; points to the usefulness of the ability to communicate in foreign languages, and supports language learning and the development of language teaching;
36. rõhutab, et tuleks teha jõupingutusi tagamaks, et kõik lapsed võiksid IT-oskusi arendada juba noores eas, milleks tuleb IT lisada alghariduse programmi ning kõigile eurooplastele tagada odav ja lihtne juurdepääs internetile;
Stresses that efforts should be made to ensure that all children develop fundamental IT skills at an early age, that IT should therefore be included in primary school education and that all Europeans should have cheap and easy access to the internet;
38. märgib, et hariduse rahvusvaheliseks muutmine on sotsiaalselt, kultuuriliselt ja majanduslikult tähtis, ning nõuab seetõttu, et komisjon lihtsustaks teadlaste, tudengite ja õppejõudude rahvusvahelist liikuvust nii Euroopa Liidu piires kui ka väljaspool;
Notes that the internationalisation of education is of social, cultural and economic significance, and consequently urges the Commission to facilitate international mobility among researchers, students, scientists and lecturers, both within and outside the EU;
40. nõuab, et liikmesriigid arendaksid õpetajatele suunatud koolituskavasid, et anda neile vahendid, mis võimaldavad paremini kohaneda tööturu muutustega, samuti arendada kõikidele õppetasemetele vastavaid oskusi;
Urges the Member States to develop training programmes for teachers that will provide them with a basis on which they can better adapt to changes on the labour market and develop the corresponding skills at all levels of education;