natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 121, 126, 148; Lissaboni lepingule lisatud protokoll nr 12; Euroopa Ülemkogu 17. juuni 1997. aasta resolutsioon stabiilsuse ja kasvu pakti kohta; Euroopa Ülemkogu eesistujariigi 20. märtsi 2005. aasta järeldused, määrus (EÜ) nr 1466/97, mida on muudetud ...; määrus (EÜ) nr 1467/97, mida on muudetud ...; tegevusjuhend „Täpsustused stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise kohta ning suunised stabiilsus- ja lähenemisprogrammide sisu ja vormi kohta”, mis kinnitati nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) poolt 7. septembril 2010 ning nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) järeldustes oktoobris 2006 ja oktoobris 2007; laiendatud euroala pakt, mille sõlmisid euroala riigipead või valitsusjuhid ja millega ühinesid Bulgaaria, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia ja Taani 24.–25. märtsil 2011. aastal. , mis võiksid kahjustada ELi korralduse õiguskindlust ja mis avalikkuse arvates tekitab segadust liikmesriikide vastutuse täpse ulatuse suhtes seoses nende staatusega euroalasse kuuluvate või mittekuuluvate liikmesriikidena;
Article 121, 126, 148 TFEU, Protocol n° 12 annexed to the Treaty of Lisbon, Resolution of the European Council on the Stability and Growth Pact of 17 June 1997, European Council Presidency Conclusions of 20 March 2005, Regulation (EC) n° 1466/97, as modified by ..., Regulation (EC) n° 1467/97, as modified by ..., Code of conduct ‘specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes’, endorsed by the ECOFIN Council on 7 September 2010, October 2006 ECOFIN Council Conclusions and October 2007 ECOFIN Council Conclusions, Euro Plus Pact agreed by the euro area Heads of State or government and joined by Bulgaria, Denmark, Latvia, Lithuania, Poland, Romania on 24-25 March 2011 which might undermine the legal certainty of the EU order and which, in the public opinion, produces confusion as to the exact remit of the responsibilities undertaken by Member States in relation to their status as members or non-members of the eurozone;
P7-TA-PROV(2011)0421 ; tunneb samuti heameelt samasse määrusesse lisatud majandusalase dialoogi sätete üle; rõhutab, et edaspidi peaks Euroopa Parlament viima läbi uue kooskõlastamise mehhanismi kohustuslikke ja korrapäraseid hindamisi;
P7-TA-PROV(2011)0421 amending Regulation (EC) No 1466/97 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies; also welcomes the provisions on the Economic Dialogue incorporated into the same regulation; stresses that the new coordination mechanism should, in future, be subject to mandatory, regular evaluation by the European Parliament;
10. arvab, et Euroopa Parlamendi rolli täpsustamine poolaasta küsimustes on möödapääsmatult vajalik ning soovitab majandusalase dialoogi puhul lähtuda järgmistest põhimõtetest:
Considers that there is an urgent need to clarify the role of the European Parliament within the Semester, and recommends that the economic dialogue respect the following principles:
– majandusalane dialoog, mis on Euroopa poolaasta põhielement, peaks olema suunatud protsessi demokraatliku legitiimsuse suurendamisele, ELi ühise tegevuskava ja iga liikmesriigi võetavate meetmete paremale kooskõlastamisele ning selle tagamisele, et igas etapis kohaldataks sobivat otsustusmeetodit nõuetekohase parlamentaarse kontrolli kaudu, mis hõlmaks nii Euroopa Parlamenti kui ka liikmesriikide parlamente, ning edendataks parlamentidevahelist dialoogi ja koostööd;
– the economic dialogue, as a key element of the European Semester, should seek to reinforce the democratic legitimacy of the process and to better coordinate the common EU agenda and measures taken by individual Member States, and ensure that at every stage an adequate decision-making method is applied through proper parliamentary scrutiny, involving both the European Parliament and the national parliaments, and that inter-parliamentary dialogue and cooperation are promoted;
– Euroopa Parlament, liikmesriikide parlamendid ja kõik teised asjaomased sidusrühmad, sealhulgas tööturu osapooled, eelkõige aga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 134 alusel loodud majandus- ja rahanduskomitee ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 150 alusel loodud tööhõivekomitee, tuleks nõuetekohaselt kaasata, neid õigeaegselt teavitades ja nendega nõu pidades;
– the European Parliament, the national parliaments and all other relevant stakeholders, including the social partners, and in particular the Economic and Financial Committee set up under Article 134 of the TFEU and the Employment Committee established pursuant to Article 150 of the TFEU should be duly involved, informed and consulted in a timely manner;
– protsessi põhiomadus peaks olema läbipaistvus ning komisjon ja nõukogu peaksid igas etapis avalikustama oma seisukohad ja otsused ning põhjendama neid Euroopa Parlamendis, kui vastavad parlamendikomisjonid neil seda teha paluvad;
– transparency should be recognised as a key element of the process, and the Commission and Council should commit to making their positions and decisions public at every stage and explain them in Parliament when invited to do so by the relevant parliamentary committees;
12. tuletab meelde, et Euroopa Parlamendil on ainuõigus volitada oma presidenti osalema Euroopa Ülemkogu kohtumistel;
Recalls that it is the European Parliament’s exclusive right to mandate its President for his performances at the European Council;
Arvamuse koostaja: Marije Cornelissen
Rapporteur: Marije Cornelissen
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon palub vastutaval majandus- ja rahanduskomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Women’s Rights and Gender Equality calls on the Committee on Economic and Monetary Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
A. arvestades, et sooline mõõde on ELi 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide saavutamise juures otsustava tähtsusega, kuna naised moodustavad suurima seni kasutamata tööjõu reservi ja suurema osa ELis vaesuses elavatest inimestest; arvestades, et nii soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine kui ka naiste ja meeste võrdõiguslikkust edendav poliitika vajavad kogu Euroopa poolaasta protsessi jooksul erilist tähelepanu;
A. whereas the gender dimension is crucial to achieving the EU 2020 headline targets, as women form the greatest reserve of as yet unused labour and constitute the majority of those living in poverty in the EU; whereas specific attention needs to be paid to both gender mainstreaming and policies targeted at equality between women and men throughout the European Semester process,
B. arvestades, et kokkuhoiu- ja eelarve konsolideerimisele suunatud meetmed on avaldanud negatiivset mõju naiste olukorrale tööturul ning on süvendanud naiste vaesust, suurendades tööpuudust ja töösuhete ebakindlust, põhjustades madalamaid palku ning avaliku sektori kulutuste, sotsiaalteenuste ja -toetuste ning eelkõige lastetoetuste kärpeid;
B. whereas the austerity measures and measures aimed at fiscal consolidation have worsened the position of women in the labour market and have increased poverty among women, giving rise to higher unemployment, greater financial insecurity, lower wages and salaries as well as cuts in the public sector, social services and welfare benefits, in particular fiscal benefits for childcare,
C. arvestades, et naiste oskuste suurem ja tõhusam kasutamine võimaldaks ära kasutada kasvupotentsiaali, mida pakub naiste tööturul osalemise, sündimuse ja majandusarengu koosmõju;
C. whereas greater and more effective utilisation of women’s skills would make it possible to exploit the growth potential afforded by the interplay between female labour market participation, birth rates and economic development,
D. arvestades, et tasakaalustatum naiste integreerimine tööturule ja naiste oskuste laialdasem tunnustamine vastaks mitte üksnes õigluse põhimõttele, vaid ka majandusliku tõhususe ning tööhõive ja tootlikkuse maksimeerimise kriteeriumidele,
D. whereas more balanced integration of women into the labour market, with more widespread recognition of their skills, would be consistent both with principles of fairness and with criteria such as economic efficiency and maximising employment and productivity,
13. kutsub komisjoni üles laiendama ja parandama riikide heade tavade vahetamise soodustamist kodanikuühiskonna ja riikide parlamentide vahel, muu hulgas seoses ELi 2020. aasta strateegia soolise mõõtmega, korraldades näiteks kohtumise iga kolme aasta järel enne suuniste läbivaatamist;
Calls on the Commission to extend and improve the facilitation of exchange of national good practices between civil society and national parliaments, among other things on the gender dimension of the EU 2020 Strategy, for example by organising a meeting every three years before the revision of the guidelines;
Euroopa mõõde spordis
on the European dimension in sport
Raportöör: Santiago Fisas Ayxela
Rapporteur: Santiago Fisas Ayxela
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS......................................................24
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affairs ............24
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS.........28
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 29
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS.................................................32
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 33
ÕIGUSKOMISJONI ARVAMUS............................................................................................36
OPINION of the Committee on Legal Affairs ......................................................38
KODANIKUVABADUSTE, JUSTIITS- JA SISEASJADE KOMISJONI ARVAMUS...........39
OPINION of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs 41
NAISTE ÕIGUSTE JA SOOLISE VÕRDÕIGUSLIKKUSE KOMISJONI ARVAMUS.........43
OPINION of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ...45
PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS.......................48
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................50
Euroopa mõõtme kohta spordis
on the European dimension in sport
– võttes arvesse komisjoni 18. jaanuari 2011. aasta teatist „Euroopa mõõtme arendamine spordis” ( KOM(2011)0012 lõplik),
– having regard to the Commission communication of 18 January 2011 entitled ‘Developing the European Dimension in Sport’ (COM (2011)0012 final),
– võttes arvesse komisjoni valget raamatut spordi kohta (KOM(2007) 0391),
– having regard to the Commission White Paper on Sport (COM (2007)0391),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus” ( KOM(2011)0308 ),
– having regard to the Commission communication on "Fighting Corruption in the EU" ( COM(2011)0308 ),
– võttes arvesse Euroopa Nõukogu 19. augusti 1985. aasta konventsiooni pealtvaatajate vägivalla ja korrarikkumiste kohta spordiüritustel ning 19. augusti 1990. aasta konventsiooni dopinguvastase võitluse kohta,
- having regard to the two Council of Europe conventions on Spectator violence and misbehaviour at sports events of 19 August1985 and on anti-doping of 19 August 1990,
– võttes arvesse oma 5. juuni 2003. aasta resolutsiooni naiste ja spordi kohta
– having regard to its resolution of 5 June 2003 on women and sport
– võttes arvesse oma 14. märtsi 2006. aasta deklaratsiooni rassismivastase võitluse kohta jalgpallis
– having regard to its declaration of 14 March 2006 on tackling racism in football
– võttes arvesse oma 15. märtsi 2006. aasta resolutsiooni sundprostitutsiooni kohta rahvusvaheliste spordiürituste raames
– having regard to its resolution of 15 March 2006 on forced prostitution in the framework of world sports events
– võttes arvesse oma 8. mai 2008. aasta resolutsiooni spordi valge raamatu kohta
– having regard to its resolution of 8 May 2008 entitled ‘White Paper on Sport’
ELT C 76 E, 25.3.2010, lk 16. ,
OJ C 76 E, 25.3.2010, p 16. ,
– võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni komisjoni viienda ühtekuuluvusaruande ja ühtekuuluvuspoliitika strateegia kohta pärast 2013. aastat
– having regard to its resolution of 5 July 2011 on the Commission’s fifth Cohesion Report and the strategy for post-2013 cohesion policy
– võttes arvesse oma 16. detsembri 2010. aasta kirjalikku deklaratsiooni nr 62/2010 Euroopa Liidu suurendatud toetuse kohta kohalikule spordile,
– having regard to its Written Declaration 62/2010 of 16 December 2010 on increased support for grassroots sport,
– võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsust 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta,
– having regard to Council Decision 2010/37/EC of 27 November 2009 on the European Year of Voluntary Activities Promoting Active Citizenship (2011),
– võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2010. aasta järeldusi spordi rolli kohta aktiivse sotsiaalse kaasamise aluse ja edasiviijana
– having regard to the Council conclusions of 18 November 2010 on the role of sport as a source of and a driver for active social inclusion
ELT C 326, 3.12.2010, lk 5. ,
OJ C 326, 3.12.2010, p 5. ,
– võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2010. aasta järeldusi uue tööhõive ja majanduskasvu strateegia kohta,
– having regard to the Council conclusions of 17 June 2010 on the new strategy for jobs and growth,
– võttes arvesse nõukogu 1. juuni 2011. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu spordialase töökava (2011–2014) kohta
– having regard to the Council resolution of 1 June 2011 on a European Union Work Plan for Sport 2011-2014
ELT C 162, 1.6.2011, lk 1. ,
OJ C 162, 1.6.2011, p 1. ,
– võttes arvesse 1999. aasta detsembri Punta de l’Este deklaratsiooni ja UNESCO traditsiooniliste spordialade ja mängude teemalist ümarlauakohtumist
– having regard to the Declaration of Punta de l’Este of December 1999 and to UNESCO’s round table meeting on traditional sports and games (TSG)
Almatõ, Kasahstan, 5.–6. november 2006. , kus käsitleti traditsiooniliste spordialade ja mängude tunnustamist vaimse pärandina ja kultuurilise mitmekesisuse sümbolina,
Almaty, Kazakhstan, 5-6 November 2006. , dealing with recognition of traditional sports and games as part of intangible heritage and a symbol of cultural diversity,
– võttes arvesse Euroopa Kohtu ja Üldkohtu kohtupraktikat ning komisjoni otsuseid spordivaldkonnas,
– having regard to the case-law of the EU Court of Justice and the Tribunal and the Commission’s decisions on sports matters,
– võttes arvesse hartat homo-, bi- ja transseksuaalide diskrimineerimise lõpetamise kohta spordis,
– having regard to the Charter for Action to stamp out LGBT discrimination in sport,
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6, 19 ja 165,
– having regard to Articles 6 , 19 and 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
– võttes arvesse Regioonide Komitee 11.–12. oktoobri 2011. aasta arvamust
– having regard to the opinion of the Committee of the Regions
CdR 66/2011 fin. ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26.–27. oktoobri 2011. aasta arvamust „Euroopa mõõtme arendamine spordis”
CdR 66/2011 fin. of 11-12 October 2011 and the opinion of the European Economic and Social Committee of 26-27 October 2011 entitled ‘Developing the European Dimension in Sport’
CESE 1594/2011, SOC/413. ,
CESE 1594/2011 – SOC /413. ,
– võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7-0385/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Culture and Education and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, of the Committee on Environment, Public Health and Food Safety, of the Committee on Internal Market and Consumer Protection, of the Committee on Legal Affairs, of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, of the Committee on Women’s Rights and Gender Equality ( A7-0385/2011 ),
A. arvestades, et sport aitab saavutada liidu strateegilisi eesmärke, rõhutab põhilisi kasvatuslikke ja kultuurilisi väärtusi ning hoogustab integratsiooni, kuna on mõeldud kõigile kodanikele, sõltumata nende soost, etnilisest päritolust, usust, east, kodakondsusest, sotsiaalsest taustast või seksuaalsest sättumusest;
A. whereas sport contributes to achieving the EU’s strategic objectives, as it highlights fundamental educational and cultural values and is a vector of integration, since it is open to all members of the public, regardless of their sex, ethnic origin, religion, age, nationality, social situation or sexual orientation;
B. arvestades, et spordivaldkonda käsitlevates Euroopa Kohtu otsustes ja komisjoni otsustes peaks olema esikohal spordi eripära;
B. whereas the specific nature of sport should take precedence in the judgement of the ECJ and the Commission’s decision on sports matters;
C. arvestades, et kõik sidusrühmad, sealhulgas poliitikakujundajad, peavad arvesse võtma spordi eripära, vabatahtlikul tegevusel põhinevaid struktuure ning selle sotsiaalset ja kasvatuslikku funktsiooni;
C. whereas all stakeholders, including policy makers, must take into account the specific nature of sport, its structures based on voluntary activity and its social and educational functions;
D. arvestades, et spordi eripära tuleneb üksikustest ja olulistest aspektidest, mis eristavad seda kõigist teistest tegevusvaldkondadest, sealhulgas majandustegevusest; arvestades, et kui see on kohane ja vajalik, tuleks spordi suhtes siiski kohaldada Euroopa õigust, vaadeldes iga üksikjuhtumit eraldi;
D. whereas the specific nature of sport arises from the sum of sport’s individual and essential aspects which make it different from all other sectors of activity, including economic activities; whereas it should however be subjected to European Union law where appropriate and necessary, and on a case-by case basis;
E. arvestades, et ELi meetmed spordivaldkonnas peaksid alati arvesse võtma spordi eripära ning arvestama selle sotsiaalseid, kasvatuslikke ja kultuurilisi aspekte;
E. whereas EU action in the field of sport should always take the specificity of sport into account respecting its social, educational and cultural aspects;
F. arvestades, et Lissaboni lepingu alusel on ELile antud pädevus spordivaldkonnas eesmärgiga edendada spordivõistluste ausust ning avatust, sporditöö eest vastutavate asutuste omavahelist koostööd, kaitsta sportlaste füüsilist ja vaimset puutumatust ning edendada spordi tervise seisukohalt, sotsiaalselt, kultuuriliselt ja majanduslikult kasulikke külgi, selleks on vaja asjakohast rahalist ja poliitilist toetust;
F. whereas sport is a competence of the EU under the Treaty of Lisbon aiming to promote fairness and openness in sporting competitions, cooperation between the bodies responsible for sport, protecting the physical and moral integrity of sportspeople, and enhancing the health, social, cultural and economic benefits of sport, and requires appropriate financial and policy support;
G. arvestades, et sport aitab väga olulisel määral kaasa selliste positiivsete väärtuste arendamisele nagu aus mäng, austus ja sotsiaalne kaasatus;
G. whereas sport makes a huge contribution to positive values such as fair play, respect and social inclusion;
H. arvestades, et miljardid inimesed kogu maailmas tegelevad Euroopas leiutatud, kodifitseeritud ja levitatud spordialadega, ning arvestades, et nüüdisaegse olümpialiikumise algatas Prantsusmaal parun Pierre de Coubertin;
H. whereas billions of people throughout the world play sports invented, codified and disseminated in Europe and notes additionally that the modern Olympic movement was created in France by Baron Pierre De Coubertin;
I. arvestades, et ELi spordipoliitika arendamisel on vaja tegeleda nii elukutseliste kui ka harrastusspordi sihtide ja eesmärkidega ning neid toetada;
I. whereas EU Sports Policy must be developed to address and support the aims and objectives of both professional and amateur sports;
J. arvestades, et vaimse või kehalise puudega inimeste spordi toetamine ja edendamine peaks olema ELis esmatähtis, kuna sellel on tähtis osa sotsiaalse kaasatuse, rahvatervise ja piiriülese vabatahtliku tegevuse valdkonnas;
J. whereas the support and promotion of sport for people with intellectual or physical disabilities should be a priority in the EU considering its important role in delivering social inclusion, public health and volunteerism across borders;
K. arvestades, et vabatahtlik tegevus on Euroopa harrastusspordi peamine nurgakivi;
K. whereas volunteering is the cornerstone of most amateur sport in Europe;
L. arvestades, et 35 miljonit harrastussportlast ning klubid ja mittetulunduslikud spordiliidud aitavad arendada massisporti ja levitada spordiideaale;
L. whereas 35 million amateurs assist the development of mass-participation sport and the dissemination of sporting ideals, as do clubs and charitable sports associations;
M. arvestades, et tänapäeva ühiskonnas on sport tervislikku seisundit määrav tegur ja oma rolli tõttu formaalses ja mitteformaalses hariduses kvaliteetse hariduse oluline element ning see soodustab eakate kodanike eneseostust;
M. whereas sport is a key factor for health in modern society and, through its role in formal and non-formal education, is an essential part of a high-quality education, and contributes to senior citizens’ personal fulfilment;
N. arvestades, et kehalise tegevuse ja spordi edendamine aitab olulisel määral vähendada avaliku sektori kulutusi tervishoiu valdkonnas;
N. whereas promoting physical activity and sport makes for significant savings in terms of public expenditure on health;
O. arvestades, et kodanike sportimisse ja kehalisse tegevusse kaasamisel on peamine motivatsioonitegur oma tervise ja heaolu parandamine;
O. whereas a key motivating factor behind citizen involvement in sport and physical activity is to improve personal health and well-being;
P. arvestades, et doping on vastuolus spordi väärtustega ja seab sportlased tõsisesse ohtu, kuna see tekitab tõsiseid ja püsivaid tervisekahjustusi;
P. whereas doping in sport infringes the values of sport and places sportspeople at serious risk, causing serious and permanent damage to health;
Q. arvestades, et tippsport propageerib teatavaid sportliku tegevuse peamisi väärtusi, mis kanduvad edasi ühiskonda ja soodustavad spordi harrastamist;
Q. whereas high-level sport is a showcase for certain core sporting values and conveys those values to society generally, encouraging participation in sport;
R. arvestades, et paljud tippsportlased seisavad oma sportlaskarjääri lõpus silmitsi ebakindla tulevikuga;
R. whereas many top-level athletes face an uncertain future at the end of their sporting career;
S. arvestades, et oluline on valmistada neid sportlasi ette karjäärimuutuseks, pakkudes neile võimalust sporditreeningutega paralleelselt omandada üld- või kutseharidus;
S. whereas it is essential to prepare such athletes for their career change by enabling them to receive general education or vocational training alongside their sports training;
T. arvestades, et sportlaste põhiõigused tuleb tagada ja neid õigusi tuleb kaitsta;
T. whereas sportspeople’s fundamental rights must be safeguarded and protected;
U. arvestades, et spordivõistluste ajal võib esineda verbaalse ja füüsilise vägivalla tegusid ning diskrimineerivaid avaldusi;
U. whereas verbal and physical violence and discriminatory behaviour may potentially occur during sports competitions;
V. arvestades, et naiste sportimist ei väärtustata piisavalt ja spordiorganisatsioonide otsustusorganites ei ole naised piisavalt esindatud;
V. whereas women’s participation in sport is not sufficiently valued, and women are under-represented within the decision-making bodies of sports organisations;