natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on seisukohal, et kriisi süvenemisele on mõneti kaasa aidanud huvide konfliktide sagenemine, isiklike huvide ja liiga erapoolikute osaliste olemasolu finantssektoris;
Considers that the proliferation in the financial sector of conflicts of interest, vested interests and cases of operators who are ‘too close to talk’ has in some cases aggravated the crisis;
märgib, et USA ekspansiivne rahapoliitika soodustas liigse vaba raha teket, mis pandi suurt kasumit tootma, ja tarbimislaenudel põhineva sisenõudluse arengut, mis omakorda soodustas kodumajapidamiste võlgadesse sattumist ja valitsussektori suuri kulutusi, mille katmiseks kasutati odavat raha;
Notes that the USA's expansionist monetary policy encouraged an excess of liquidity in search of high returns and the development of domestic demand based on consumer credit, and thus household debt, as well as high government expenses financed through cheap access to capital;
märgib, et finantsturgudel esines spekulatiivset käitumist, sest mõned investorid võtsid väga suuri riske ja seda süvendas reitinguagentuuride oligopol; märgib, et turumajandus toimib kõige paremini, kui sellega kaasnevad demokraatlikult kokku lepitud, läbipaistvad ja mitmetasandilised õigusaktid ning kõrged eetika- ja moraalinormid, mis soodustavad usaldusväärseid finants- ja majandussüsteeme ega kahjusta reaalmajandust;
Notes that there has been speculative behaviour in the financial markets, with some investors taking very large risks, which was aggravated by the oligopoly in rating agencies; notes that any market economy works best when accompanied by democratically agreed, transparent, multilevel regulation accompanied by healthy ethics and morality that encourage sound financial and economic systems and do not damage the real economy;
märgib, et süsteemseid riske ei vähendanud, vaid suurendas keeruliste bilansiväliste toodete (eriotstarbelised varakogumid, hajutatud tagatisega võlaobligatsioonid, krediidiriski vahetustehingud jne) levik ja paralleelses, reguleerimata pangandussüsteemis toimunud väärtpaberistamine; märgib, et hoiustajate ja VKEde rahastamisele keskenduvad ettevõtted on tõestanud oma väärtust;
Notes that the proliferation of complex off-balance-sheet products (SPVs, CDOs, CDS, etc.) and securitization arrangements resulting from an unregulated parallel banking system has increased, rather than decreased, systemic risks; notes that establishments that concentrate on savers and financing for SMEs have proved their value;
on seisukohal, et kriisi peamisi põhjuseid võimendab asjaolu, et vaatamata kliimamuutusele, bioloogilise mitmekesisuse kadumisele ja loodusvarade ammendumisele puuduvad säästvamad tootmis-, tarne- ja tarbimistavad;
Believes that the absence of a more sustainable pattern of production, distribution and consumption in the face of climate change, the loss of biodiversity and the depletion of natural resources feeds into the root causes of the crisis;
on seisukohal, et ülemaailmsed, USA või ELi majanduse ja finantsjuhtimise struktuurid ei olnud enne kriisi vallandumist makro- ja mikrotasandi usaldatavusjärelevalve eristamisel sidusad ega järjekindlad, need struktuurid keskendusid liialt finantseerimisasutuste mikrotasandi alt üles korraldatud usaldatavusjärelevalvele ja makromajanduslike näitajate riikliku tasandi seirele, kuid ei pööranud tähelepanu finantsturu ja makromajanduse terviklikule arengule, mis oleks nõudnud nii finantseerimisasutuste kui ka riikide vastastikuse seotuse jälgimist;
Considers that the economic and financial governance structures in place at the onset of the crisis, whether at global level, in the USA or within the European Union, lacked coherence and consistency in separating macro- from micro-prudential supervision, focussed excessively on bottom-up micro-prudential supervision of financial institutions and country-level monitoring of macroeconomic indicators, whilst neglecting the system-wide view of the financial and macroeconomic developments that would necessitate monitoring of the interconnectedness among financial institutions and among countries;
tõdeb, et üleilmastumine on toimunud ilma, et turgude integreerimisega ühel ajal oleks tekkinud või arenenud ülemaailmse juhtimise struktuurid, millega mõjutada eelkõige ülemaailmset tasakaalu või tasakaalustamatust ja finantsturge, ja peab G20 protsessi õiges suunas liikumiseks, kuid juhib tähelepanu sellele, et ELi seisukohad peavad G20-s olema tulemuslikult esindatud;
Notes that globalisation has developed without the emergence or parallel evolution of global governance structures to accompany market integration, especially as regards global balances or imbalances and financial markets, and sees the G20 process as a step in the right direction, but points out that an effective representation of the EU-position at the G20 is necessary;
märgib, et 1990. aasta juulis tunnistas Euroopa Liit ELi aluslepingute kohaselt kapitali vaba liikumist, mis aitas kaasa majanduse arengule; märgib siiski, et kapitali vaba liikumisega samal ajal ei toimunud hoiuste intressidelt makstavate maksude ühtlustamist, asjakohaste piiriüleste õigusaktide ega Euroopa tasandi järelevalve kehtestamist;
Notes that the European Union recognised the free movement of capital as provided for in the EU Treaties in July 1990, which contributed to economic development; notes, however, that the free movement of capital was not accompanied by a harmonisation of taxes on savings, adequate cross-border regulation or supervision on a European level;
mõistab hukka, et stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtetest ei peetud minevikus alati kinni, ja märgib, et euroala riikide majanduse vahel esineb suuri erinevusi;
Condemns the fact that the principles of the SGP were not always respected in the past and notes that substantial imbalances between the euro-zone economies have occurred;
märgib, et asjakohaste õigusaktide ja karmi järelevalve puudumine ning panganduskriisi korral ettenägematute asjaoludega toimetulemise mehhanismide täielik puudumine näitasid, kui palju tuleb Euroopa Liidul teha selliste mehhanismide kehtestamiseks, mis aitaksid lahendada siseturu ja integreeritud finantssüsteemiga seotud poliitilisi probleeme; märgib eelkõige piiriülese pankrotihalduse mehhanismi puudumist;
Notes the absence of proper regulation and robust supervision, and the complete lack of instruments for contingency management in the event of a banking crisis showed how much further the European Union needs to go to have in place mechanisms fit to manage the policy challenges associated with having an internal market and an integrated financial system; notes in particular the absence of a cross-border bankruptcy mechanism;
tõdeb, et valitsemissektori eelarve puudujääk on Eurostati hinnangul tõusnud Euroopa Liidus 2,3%-lt 2008. aastal 7,5%-ni 2010. aastal ja euroalal 2%-lt 6,3%-ni ning valitsemissektori võla määr on tõusnud Euroopa Liidus 61,6%-lt SKPst 2008. aastal 79,6%-ni 2010. aastal ja euroalal 69,4%-lt 84,7%-ni, mis on kahe aastaga nullinud peaaegu kahe aastakümne jooksul mõne liikmesriigi poolt eelarve konsolideerimise valdkonnas tehtud jõupingutused; peab sellist tagasilööki kahetsusväärseks, sest selle tagajärjel on tööhõive- ja demograafiliste probleemidega palju raskem võidelda;
Notes that the public deficit in the European Union rose from 2,3 % of GDP in 2008 to 7,5 % in 2010, and from 2 % to 6,3 % in the euro zone according to Eurostat, with the public debt-to-GDP ratio rising from 61,6 % of GDP in 2008 to 79,6 % in 2010 in the European Union and from 69,4 % to 84,7 % in the euro zone, brushing aside in two years all the efforts at budgetary consolidation made over almost two decades by some Member States; deplores this setback as it will make responding to unemployment and demographic challenges much more difficult;
on seisukohal, et Euroopa riikide rahandus oli halb juba enne kriisi, sest alates 1970ndatest on liikmesriikide valitsemissektori võlg mitme ELis toimunud majanduselanguse mõjul pidevalt suurenenud; märgib, et elavdamiskavade kulude, maksutulude vähenemise ja suurte sotsiaalkulude tagajärjel on valitsemissektori võlg ja valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenenud kõigis liikmesriikides, kuigi liikmesriigiti erinevalt;
Considers that Europe's public finances were already in a poor state before the crisis: since the 1970s the level of Member States' public debt has gradually crept upwards under the impact of the various economic downturns the EU has experienced; notes that the cost of recovery plans, falling tax revenues and high welfare expenditure have caused both public debt and the ratio of public debt to GDP to rise in all Member States, although not to a uniform degree across the Union;
on seisukohal, et kriisi kõik tagajärjed ei ole veel ilmnenud ning olukorra halvenemist, st W-kujulist langust ei saa eelkõige praegust töötuse määra silmas pidades välistada;
Considers that the full effects of the crisis have not yet been unleashed and that a relapse, as in a double-dip recession, cannot be ruled out, particularly as regards the unemployment level;
märgib, et kriis mõjutas tööhõivet kogu ELis, kuigi töötuse määr tõusis EL-27-s keskmiselt ainult 1,9%, ja et negatiivne mõju tööhõivele jätkub, sest tööturg reageerib majanduses toimuvatele muutustele tavaliselt viivitusega; rõhutab, et komisjoni prognoosib kogu ELi töötuse määraks 2010. aastal 11%, millel on ELi tööjõu jaoks tõsised tagajärjed;
Notes that the crisis has had an impact on employment throughout the EU, although the jobless rate rose by an average of only 1,9 % across the EU-27, and that the negative impact on employment will continue as a result of the customary delay with which economic trends are mirrored in the job market; underlines that the Commission forecasts point to an EU-wide rate of unemployment of almost 11 % in 2010, which will have serious implications for the EU's labour force.
tõdeb, et kriisi sotsiaalsed tagajärjed on liikmesriigiti väga erinevad, sest keskmine töötuse määr on küll 10%, kuid mõnes riigis ulatub see 20%-ni ja noorte hulgas isegi üle 40%, mis näitab, kui ulatuslikke struktuurseid parandusmeetmeid tuleb mõnes liikmesriigis võtta;
Notes that the social effects of the crisis are very different depending on the Member State: whereas the unemployment rate is 10 % on average, in some countries it reaches 20 %, escalating to over 40 % of young people, which underlines the extent of the structural improvements needed in some countries;
on seisukohal, et kuigi valitsemissektori võlga tuleb vähendada, ei tohiks riigieelarvete kiire konsolideerimisega ohustada sotsiaalkaitsesüsteeme ega avalikke teenuseid, sest nende roll kriisi automaatse stabiliseerijana ja leevendajana on leidnud õiglast tunnustust; märgib, et sotsiaalkaitsesüsteemide ja avalike teenuste tõhususe edendamine võib parandada ka majandussuutlikkust ja teenuste kvaliteeti; tunnistab, et kui õige tasakaal jääb leidmata, võib tagajärjeks olla pikka aega kestev aeglane majanduskasv ja pidev tööpuudus ja seoses sellega ELi konkurentsivõime vältimatu vähenemine;
Considers that while a policy of debt reduction is important, a rapid consolidation of public finances should not be detrimental to the systems of social protection and public services when these have rightly been welcomed for the role they play as automatic stabilisers in mitigating the crisis; notes that fostering efficiency in social protection and public services can simultaneously improve economic efficiency and the quality of services; recognizes that the failure to strike the right balance could lead to sluggish growth over a long period, accompanied by persistent unemployment, and thus the inexorable erosion of Europe's global competitiveness;
tõdeb, et suur tööpuudus ei tekita mitte ainult sotsiaalkulu, vaid ka suurt majanduslikku kulu, sest töötud aitavad sisenõudlust suurendada üksnes vähesel määral ja nad maksavad teistest vähem makse ja sotsiaalkindlustusmakseid; märgib, et see suurendab töötavate inimeste maksukoormust ja tulevaste põlvkondade võlakoormust;
Notes that high levels of unemployment carry not just social costs but also high economic costs in that the unemployed cannot contribute much to domestic demand and pay fewer taxes and social security contributions; notes that this increases the burden on those working, in the form of higher taxes, and on future generations through a higher debt burden;
märgib, et kõige uuemate, st 2007. aastast ehk kriisile eelnenud ajast pärit statistiliste andmete põhjal on Euroopa Liidus 30 miljonit vaest töötajat (ja hiljutiste andmete kohaselt elab 79 miljonit inimest Euroopa Liidus allpool vaesuspiiri) ja see arv on vahepeal tõenäoliselt kasvanud;
Notes that on the basis of the figures for 2007, which are the last available and thus date back to before the crisis, there were 30 million working poor and, according to recent figures, 79 million people live below the poverty line in the European Union, and that this number has probably risen since then;
märgib, et lisaks tööpuudusele on kriisil mitmeid muid sotsiaalne tagajärgi, eelkõige töötingimuste halvenemine, suurem kodutute hulk, ülemäärased võlad ja majanduslik tõrjutus ning asjaolu, et mõnedel inimestel on üha raskem täita põhivajadusi ja kasutada teenuseid;
Notes that, beyond unemployment, the crisis has had a multifaceted social impact, notably including some erosion of working conditions, increasing difficulties for some people to access basics needs and services, increasing homelessness, over indebtedness and financial exclusion;
märgib, et sarnaselt kõikidele kriisidele mõjub praegune kriis halvasti majanduskasvule ja tööhõivele ning see mõjutab esmajärjekorras kõige ebasoodsamas olukorras olevaid inimesi, sh noori, lapsi ja naisi ning etnilisi vähemusi ja migrante;
Notes that, as with any crisis, the current one is having negative effects on growth and employment, first affecting the most vulnerable, including young people, children and women, as well as ethnic minorities and migrants;
jagab muret usaldatavusnormatiivide, regulatiivsete, raamatupidamis- ja maksueeskirjade protsükliliste aspektide pärast, mis suurendavad turumajanduse toimimisele omast kõikumist veelgi;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the regulatory, prudential accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of the market economy;
märgib, et pangandussektori päästmine valitsuste poolt moodustab ainult osa kuludest, mis finantskriis ühiskonnale on tekitanud, sest tõeliselt suured kulud on seotud majanduslanguse ja valitsemissektori võla suurenemisega, mille tõttu on maailmas kaotatud ligikaudu 60 triljonit USA dollarit;
Notes that the bail-out of the banking sector by governments represents only part of the costs inflicted on society by the financial crisis, while the costs of the recession and the increase in public debt will be substantial, some USD 60 trillion being lost worldwide;
kiidab heaks tavapärasest erinevad meetmed, mida Euroopa Keskpank ja riikide keskpangad on kahe viimase aasta jooksul võtnud, et päästa liikmesriikides pankasid, mida ähvardas nn toksiliste varade enneolematu taseme tõttu pankrot; tunneb eelkõige heameelt, et nende pankade klientide hoiused tagati, kuid rõhutab, et ebaausa konkurentsi vältimiseks pangandussektoris tuleb need ebatavalised meetmed järk-järgult kaotada;
Approves the non-conventional measures put in place by the ECB and national central banks over the last two years to bail out banks in the Member States that that were at risk of bankruptcy because of unprecedented levels of toxic assets; welcomes especially the fact that guarantees on deposits were provided for clients of these banks, but stresses the need to gradually phase out these unconventional measures in order to prevent unfair competition in the banking sector;
tuletab meelde, et 2008. aasta oktoobris võttis Euroopa Liit vastu Euroopa majanduse elavdamise kava, mille maht oli 1,6% SKP-st, kuid näiteks Hiina ja USA kavade maht oli vastavalt 5% ja 6,55% SKP-st;
Points out that in October 2008 the European Union adopted the European Economic Recovery Plan, amounting to 1,6 % of its GDP, compared to 5 % in China and 6,55 % in the United States;
tunneb heameelt, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis 10. mail 2010. aastal vastu 750 miljardi euro suuruse stabiliseerimiskava, mille õigusliku alusena kasutati osaliselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 122 ja millega loodi riikide maksujõuetusriskidega toimetulemiseks finantsstabiilsuse tagamise mehhanism; märgib, et nõukogu päästepaketti puudutavaid otsuseid iseloomustab demokraatia ja vastutuse puudumine, sest Euroopa Parlamendiga ei konsulteeritud; nõuab, et Euroopa Parlament kui kaasseadusandja kaasataks kriisiga seotud tulevaste päästepakettide ettepanekutesse ja otsustesse;
Welcomes the adoption by the Ecofin Council on 10 May 2010 of the EUR 750 billion stabilisation plan, which established a financial stability mechanism to address the risks of default by sovereign borrowers, partly using Article 122 of the TFEU as the legal basis of this plan; notes the inherent democratic deficit and accountability void of the Council's rescue package decisions, which did not include consultation with the European Parliament; demands that the European Parliament be involved as co-legislator in forthcoming crisis rescue proposals and decisions;
Riiklikud majanduse elavdamise kavad
National recovery plans
peab kahetsusväärseks, et eri riikide majanduse elavdamise kavade koordineerimine on pigem tagasihoidlik, sest ELi tasandi koordineerimise mitmekordsel mõjul ja mõjutuspotentsiaalil oleks tõenäoliselt olnud suurem efekt kui peamiselt riikliku tasandi kavadel, mis võivad üksteisega vastuolus olla; nõuab, et tulevaste elavdamise kavade ja suurmahuliste investeeringute Euroopa mõõde oleks suurem;
Regrets the modest level of coordination among the different national recovery plans, as the multiplying effect and leveraging potential of EU-level coordination would most probably have exceeded the effect that can be reached through largely national-level planning, which carries the risk of being mutually contradictory; calls for an increase in the European dimension of future recovery plans and large-scale investments;
palub komisjonil esitada liidu pikaajalisi ja lühiajalisi eesmärke, konkurentsi, ELis võrdsete võimaluste säilitamist, finantsreformi ja töökohtade loomist silmas pidades 2008.−2009. aasta sügis-talvel vastu võetud riikide pankade päästepakettide ning riikide ja Euroopa tasandi majanduse elavdamise kavade tõhususe kohta väga täpne aruanne, mis sisaldab ka põhjalikku analüüsi läbivaadatud riigiabimehhanismide kohta, mis kriisiga toimetulemiseks vastu võeti;
Calls on the Commission to give a very precise report on the effectiveness of the national bank rescue packages and national and European recovery plans decided over the autumn and winter of 2008-2009 with respect to the Union's long- and short-term objectives, including a thorough analysis of the consequences of the revised state aid mechanisms adopted in response to the crisis and with regard to competition and the upholding of a level playing field in the EU, financial reform and job creation;
märgib, et mõnel – eelkõige EÜ maksebilansiabi saanud − liikmesriigil ei ole praegu võimalik koostada majanduskasvu ja tööhõivet soodustavaid elemente sisaldavaid tegelikke riigi tasandi elavdamise kavasid, sest kuni 2012. aastani on ainsad võimalikud valikud avalike sektori kulude kärpimine, maksude suurendamine ja valitsemissektori koguvõla vähendamine;
Notes that some Member States, particularly those that received the EC balance of payments assistance, do not currently have opportunities to create real national recovery plans with elements allowing growth and employment to be stimulated, since all the options until the year 2012 are limited to public expenditure cuts, tax increases and reduction of GGD;
Tulevik – Euroopa lisandväärtus
The future - a Europe of added value
on seisukohal, et EL ei saa olla ainuke ühtne ruum, kus energeetikat, eelkõige energiaallikate kogumit ei peeta ei oma territooriumil ega suhetes partneritega strateegiliseks küsimuseks; on seisukohal, et energeetikaalgatusi tuleb ELis komisjoni, liikmesriikide ja asjaomaste valdkondade vahel hoolikalt koordineerida, et kaitsta mitmekesise jaotusvõrgu kaudu ELi liikmesriikidesse energiaallikate (nagu nafta ja gaas) tarnimist, eelkõige tarnelepingute üle läbirääkimisi pidades, ladustamismahtu korraldades ning asjakohaste programmide, nagu seitsmes teadusuuringute raamprogramm (2007−2013) ja selle ajakohastatud versioonid, raames uute energiaallikate alast teadus- ja arendustööd rahastades ja koordineerides;
Deems it unacceptable for the Union to be the only integrated area in which the question of energy, especially the energy mix , is not regarded as a strategic issue both internally and in the context of relations with partner countries; considers that initiatives on energy need to be taken in the EU on a basis of close coordination between the Commission, the Member States and the relevant sectors of the industry in order to safeguard the supply of energy sources, such as oil and gas, to its Member States through a diversified network of energy pipelines, notably by negotiating supply contracts and organising storage capacity, as well as by funding and coordinating research and development on new energy sources as part of all relevant programmes such as the 7th Research Programme 2007-2013 and its subsequent updates;
kutsub komisjoni üles võtma endale täielik vastutus projektide juhtimise ja rahastamise eest, eelkõige järgmistes valdkondades:
Proposes that the Commission assume full responsibility for ensuring the steering and financing of projects in the following fields:
uued investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning taastuvate energiaallikate kasutuselevõtmisse, eelkõige Euroopa hoonete energiatõhususse ning ressursside tõhusasse kasutamisse üldisemalt;
new investment in research and the development and deployment of renewable energy sources, in energy efficiency, especially in the European building stock, as well as in resource-use efficiency more generally,
Euroopa energiavõrgu tugevdamine riikide võrgustike ühendamise teel, tarbijate varustamise teel suurtest taastuvenergia tootmiskeskustest ning uute energiasalvestamisviiside ja Euroopa kõrgepinge-alalisvoolu supervõrgu kasutuselevõtmise teel;
strengthening the European energy network by interconnecting national networks and distributing power from major centres of renewable energy production to consumers, as well as introducing new forms of energy storage and the European High Voltage Direct Current (HVDC) ‘super-grid’;
ELi kosmosepõhise infrastruktuuri edendamine raadionavigatsiooni ja Maa kaugseire valdkonnas, et toetada uute ELi teenuste osutamist ja töötada välja uuenduslikke rakendusi ning hõlbustada ELi õigusaktide ja poliitika rakendamist;
promoting EU space-based infrastructures in the area of radio navigation and earth observation in order to foster the provision of new EU services and the development of innovative applications, as well as to facilitate implementation of EU legislation and policies;
liitu idast läände ja põhjast lõunasse ühendava ülikiire avaliku raudteeliini arendamine ning kavade väljatöötamine liidu infrastruktuuri ja avalik-õiguslikus omandis olevasse strateegilise tähtsusega infrastruktuuri tehtavate investeeringute lihtsustamiseks;
developing a high-speed public rail service connecting the Union from east to west and north to south, together with plans to facilitate investment in its infrastructure and critical infrastructure in public ownership;
kiirele internetile juurdepääsu tagamine kogu Euroopas, Euroopa Liidu digitaalarengu tegevuskava kiire elluviimine ja kõigile kodanikele turvalise tasuta juurdepääsu pakkumine;
providing fast internet access throughout the Union, ensuring the rapid execution of the EU's digital agenda and providing all citizens with reliable, free access;
ELi juhtpositsiooni edendamine e-tervise valdkonnas;
developing EU leadership in the field of e-health,