natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14. nõuab kohalike ja piirkondlike, riikide ja Euroopa piiriüleste teadus- ja innovatsioonistrateegiate paremat koordineerimist ja nende suuremat koostoimet, järgides eri kontekstide eripärasid ja samal ajal tugevdades võimalusi nendevaheliseks täiendavuseks ja koostööks; on arvamusel, et teabe ja heade tavade kättesaadavus ja jagamine, ulatuslikum ühine kavandamine, lihtsad ja paindlikud eeskirjad ja rahastamisvahendid, ning vajaduse korral nende koondumine on rahastamise tõhustamiseks ja võimaliku kaasrahastamise laiendamiseks äärmiselt tähtis;
Calls for better coordination and synergy between local and regional, national and European cross-border research and innovation strategies, respecting the specificities of the different contexts and, at the same time, reinforcing the possibilities for complementarities and cooperation between them; believes that access to and sharing of information and best practices, enhanced joint programming efforts, simple, flexible rules and instruments and, where appropriate, convergence of the latter is of key importance to increasing the effectiveness of funding, and possibly of co-funding;
§ demograafilised muutused nagu vananev ühiskond Euroopas, kaasa arvatud vanusega seotud haigused ja perepoliitika, kasvav maailma rahvaarv, tähelepanuta jäetud haigused, toitumine ja toiduainetega kindlustatus, linnastumine, liikuvus, sotsiaalne ühtekuuluvus ja ränne;
§ the demographic changes as an ageing society in Europe, including age related diseases and family policies, a growing world population, neglected diseases, nutrition/food security, urbanisation, mobility, social cohesion and migration,
§ üleminek piiratud ressursside säästvale majandamisele, sealhulgas vee- ja maakasutus ning mullaharimine, kliimamuutuse leevendamine, loodusliku mitmekesisuse ja mere ökosüsteemide kaitse, metsamajandus, taastuvad energiaallikad, energiatõhusus ja energiajulgeolek, esmatähtsad toorained ning muud bioloogilised ja füüsilised loodusvarad;
§ the transition to sustainable management of scarce resources, including water, land use and soil management, mitigation of climate change, preservation of biodiversity, marine ecosystems and forestry, renewable energies, energy efficiency and energy security, critical raw materials and other biological and physical natural resources,
§ tugev, stabiilne ja õiglane majandusbaas, kaasa arvatud majanduse taastamine, hariduse ja koolituse ning alus- ja rakenduslike teadmiste parendamine kõikides teadusharudes, sotsiaal- ja humanitaarteadustest kuni bioloogia ja arstiteaduseni, uuringuteni kodanike tsiviiljulgeoleku ja infrastruktuuri valdkonnas ning progressi võimaldavate tehnoloogiateni, et hoogustada ELi majandust ja suurendada tööhõivet;
§ a strong, stable and equitable economic base, including economic recovery, the enhancement of education and training and of fundamental and applied knowledge in all disciplines from social sciences and humanities, through other domains such as biological and medical sciences and research for the civil security of citizens and infrastructures, to key technologies in order to boost the EU's economy and employment;
on arvamusel, et ühine strateegiline raamistik peaks keskenduma nende ühiskondlike probleemide käsitlemisele tasakaalustatud vahendite abil ja tervikliku lähenemisviisi kaudu, mis hõlmab haridust ja koolitust ning teadus- ja uuendustegevust;
Believes that the CSF should focus on addressing those societal challenges in a comprehensive way through a balanced set of instruments covering the whole spectrum of education and training, research and innovation activities;
Ühise strateegilise raamistiku arendamine
Towards a new Common Strategic Framework (CSF)
1. kiht: suutlikkuse arendamine ja infrastruktuur
1 st Layer: Capacity building and infrastructure
30. nõuab Teadusuuringute Ühiskeskuse rolli tugevdamist asutusena, kes vastutab teaduslike ja majanduslike analüüside eest ELi 2020. aasta strateegia kohase arengupoliitika heaks;
Calls for the role of the Joint Research Centre (JRC) as an internal supplier of scientific and economic analyses for development policy in line with the Europe 2020 strategy to be strengthened;
2. kiht: teadustegevus, potentsiaal, koostöö ja konsolideerimine
2nd Layer: Research, Potential, Collaboration and Consolidation
36. nõuab paindlikumat rahastamisskeemi, et teha koostööteema VKEde jaoks atraktiivsemaks, võimaldades seeläbi VKEdel võimaluse korral liituda koostööprojektidega projektide rakendamise ajal, ning projektis peaks selleks olema ette nähtud lahtine eelarverida; usub, et sellisel viisil näeb VKE võimalusi selgemalt, sest ajavahemik projektiga liitumisest kuni turutulemusteni on lühem;
Calls for a more flexible funding scheme in order to make the Cooperation theme more attractive for SMEs, whereby SMEs would be able to join collaborative projects during the projects implementation where possible, and an open budget line for this should be available for the project; believes that in this way the SME can see the opportunities more clearly since the timeframe from entering the project to market results is shortened;
38. rõhutab, et teadlaste liikuvus Euroopas tuleks seada prioriteediks ja nõuab tõhusamaid meetmeid (nt pensioniõiguste ülekantavus ja sotsiaalkindlustuse sätted, kutsekvalifikatsiooni vastastikune tunnustamine, pere- ja tööelu ühitamise meetmed, nn teadurite tšekid teise liikmesriiki suunduvatele teaduritele), mis aitaksid kaasa Euroopa teadlaste liikuvusele, ohjeldaksid ajude äravoolu ja muudaksid teadlasekarjääri ELis atraktiivsemaks; nõuab asjakohastel juhtudel liikuvusega seotud komponendi lisamist Euroopa Teadusnõukogu uurimistoetustele; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada jõupingutusi, et saavutada kiiresti akadeemiliste õppekavade vastastikune tunnustamine;
Underlines that the mobility of researchers in Europe should be given priority and calls for a strengthening of measures (such as pension portability and social security provisions, mutual recognition of professional qualifications, measures to reconcile family and work life, and research vouchers following researchers moving to another Member State) that will contribute to the mobility of European researchers, help stem the 'brain drain' and make the prospect of a research career in the EU more attractive; calls for the introduction of a mobility component in the ERC grants where appropriate; calls on the Commission and the Member States to step up their effort to facilitate rapid mutual recognition of academic curricula;
40. väljendab heameelt pideva edasimineku üle meeste ja naiste tasakaalustatud osaluse saavutamiseks raamprogrammis; nõustub, et naiste osaluse suurendamise meetmeid on vaja tõhustada projektide kogu elutsükli jooksul ja et komisjon peaks hoogustama naisteadlaste toetamist ning seadma eesmärgiks liikmesriikide ergutamise sugudevahelise lõhe kaotamisel, pöörates erilist tähelepanu sooga seotud takistuste ületamisele; rõhutab, et tuleks rakendada eesmärki tõsta naiste osalust programmi- ja nõuandvates komisjonides 40%-le; kutsub komisjoni üles kehtestama koos Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava, mis sisaldab soolisi näitajaid ja eesmärke, ning jälgima kava rakendamist;
Welcomes the steady progress towards a balanced participation of men and women in the Framework Programme; agrees that measures to boost female participation should be reinforced throughout project lifecycles and that the Commission should reinvigorate its approach to promoting female scientists and should aim to galvanise Member States into addressing gender gaps, with particular attention to overcoming gender-specific obstacles; underlines that the 40 % target for female participation in the Programme and Advisory Committees should be implemented; calls on the Commission to establish, together with the European Institute for Gender Equality, a Gender Action Plan with gender indicators and targets and to monitor its implementation;
43. see kiht on tasand innovaatiliste toodete ja teenuste turuosa suurendamiseks ning üldiste hüvede loomiseks; tööstusel, sealhulgas innovaatilistel VKEdel on siinkohal otsustav roll, mis seisneb uudsete toodete, teenuste ja protsesside väljaarendamises;
This layer should be the space for developing and fostering market uptake of innovative products and services and generation of public benefits; industry, especially innovative SMEs, plays a pivotal role here in developing novel products, services and processes;
45. tunnistab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata VKEde kaasamisele, et võimaldada uusi ideid ja võimalusi nende tekkides paindlikult ja tõhusalt ära kasutada ning luua uusi võimalusi innovatsiooniks; rõhutab, et VKEde valdkonnapõhine määratlemine on nende eduka ühises strateegilises raamistikus osalemise eeltingimuseks; märgib lisaks, et innovatsioonialase tegevuse edukus sõltub ka juhtkonna oskustest ja kogemusest;
Recognises that particular attention should be devoted to SMEs’ involvement, in order to enable the exploitation of new ideas and opportunities in a flexible and effective way as they emerge, opening new avenues for innovation; stresses that a sector-specific definition of SMEs is a prerequisite for their successful participation in the CSF; notes that the success of innovation activities depends also on the skills and experience of management staff;
· sooduslaenud, mis projekti edu korral tagasi makstakse, välja arvatud halduskulud;
· soft loans, which are reimbursed in the event of success, excluding administrative costs;
· jõupingutused VKEde terviklikuks rahastamiseks (eriti algusfaasis), mis hõlmab kogu innovatsioonitsükli, sealhulgas teadus- ja arendusteenustele juurdepääs ning nõustamine;
· efforts to provide comprehensive funding for SMEs (particularly in the seed and start-up phase) that will cover the full innovation cycle, including for accessing R&D services and advice;
· riskijagamisrahastu rakendamine sellisel viisil, et riiklike vahendajate kaudu on võimalik vahendite andmine väikses ulatuses;
· the RSFF to be applied in such a way that granting of smaller funds is possible via national intermediates;
· hõlpsam juurdepääs riskikapitalile;
· easier access to risk and venture capital;
· VKEde suurem osalus teadusuuringute kavade kehtestamisel;
· greater participation of SMEs in the setting of the research agendas;
– levitades selle kasutamist erinevates tööstus- ja teenindussektorites;
– disseminating their use in various industrial and service sectors,
– tuues turule muid täiendavaid rakendusi sidusvaldkondades;
– launching further additional applications in related or complementary fields;
59. on veendunud, et lihtsustamine võimaldaks vähendada rahastamismäärade kombinatsioone ja kaudsete kulude määramise meetodeid kõigi rahastamisskeemide puhul, kaotamata siiski ülikoolide, teadusorganisatsioonide ja tööstuse suhtes kohaldatavat diferentseerimist;
Is convinced that simplification should lead to a reduction in the combination of funding rates and indirect costs calculation methods across financing schemes without, however, abolishing the differentiation applying for universities, research organisations and industry;
61. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama juurdepääsu Euroopa teadusprogrammidele, näiteks looma ühist kontaktpunkti, lähtuma põhimõttest „üks projekt – üks dokument” ning asutama heade tavade vahetamise foorumi; kordab sellega seoses, et oleks vaja kergesti kättesaadavat ühtset kontaktpunkti, kus potentsiaalsed osalejad saaksid taotleda nõustamist ja rahalist toetust; kritiseerib praegust puudulikku läbipaistvust ja teavet eelseisvate teadusprojektide konkursikutsete valdkonnas, mille tõttu teadlased ja asutused ei suuda end nõuetekohaselt ette valmistada ja ei saa seega osaleda;
Calls on the Commission and the Member States to make access to European research programmes easier, for example by setting up a single contact point, establishing a principle of ‘one project, one document’ and setting up a forum for exchange of good practice; in this respect, reiterates the need for an easily accessible single entry point to advice and financial support for potential participants; criticises the current lack of transparency and information on upcoming calls for proposals for research projects, which results in researchers and institutes being unable to properly prepare themselves and therefore impedes their participation;
63. nõuab suuremat valitsustevahelist osalemist vastavalt ühise kavandamise meetmetele, mis tugevdaks koostööd teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas kogu Euroopas;
Calls for stronger intergovernmental participation under the Joint Programming Measures, which would strengthen cooperation in research, development and innovation throughout Europe;
Mõned suunised järgmise raamprogrammi jaoks
Some guidelines for the next Framework Programme
73. et suurendada kodanike ja kodanikuühiskonna huvi ja kaasatust, nõuab teema „Teadus ühiskonnas“ jätkamist nii eraldiseisvalt kui ka horisontaalse laiendamisega, et vastata ühiskonna peamistele probleemidele; usub, et komisjon peaks toetama eetikasuuniste edasist väljatöötamist ja laiemat levitamist ning edendama kodanikuühiskonna organisatsioonidele mõeldud vahendite edasist väljatöötamist;
In order further to attract the interest and involvement of citizens and civil society in research, calls for the continuation of the Science in Society theme as a stand-alone and for its horizontal expansion to cover the great societal challenges; in addition, believes that the Commission should support further development and wider dissemination of guidelines on ethics, and the further development of instruments designed for Civil Society Organisations (CSOs);
75. usub, et tähtis ei ole mitte üksnes konkreetsete teadusprogrammide majanduslik, vaid ka ühiskondlik, eetiline ja kestlikkust puudutav hindamine, mida tuleb parandada ja nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil laiemalt edendada; toetab komisjoni algatusi selles valdkonnas, näiteks teadus- ja uuendustegevuse vastutustundlike põhimõtete väljatöötamist, ning innustab neid edendama ja kasutusele võtma;
Believes that not only economic, but also societal, ethical and sustainability assessment and evaluation of the specific research programmes is an important process that must be improved and more widely promoted, at both European and Member State level; supports the Commission's initiatives in this field, such as the development of Responsible Research and Innovation principles, and encourages their further promotion and uptake;
81. on seisukohal, et võimaliku kahesuguse kasutusega teadusuuringute valdkonnas tuleb vältida koostööd kolmandate riikidega, kes ei järgi inimõigusi, ÜRO resolutsioone ja rahvusvahelist õigust;
Considers that cooperation with third countries in the domain of research with possible dual use should be avoided with any country that does not respect human rights, UN resolutions and international law;
Euroopa Komisjon avaldas omal algatusel rohelise raamatu, milles püütakse sätestada teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühine strateegiline raamistik 2013. aastale järgneval perioodil, kombineerides Euroopa programmid – teadusuuringute raamprogrammi, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) ning konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi (CIP) – teadus- ja innovatsioonivaldkonna jaoks mõeldud struktuurifondidega/Ühtekuuluvusfondiga.
The Commission has taken the initiative of publishing a Green Paper that seeks to lay down a common strategic framework for research and innovation funding after 2013, combining the European programmes – namely the Research Framework Programme (FP), the European Institute of Technology (EIT), and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) – with the structural/cohesion funding allocated for research and innovation.
Kõiki rahastamisvahendeid ja -programme hõlmava ühise raamistiku kavandamine, vaatamata ebavõrdsele rahastamistasemele ja positsioonile Euroopa kontekstis, on raportööri arvates võimalus tugevdada Euroopa teadusruumi ja määrata kindlaks lähenemisviis, mis suudab selle konsolideerimise tulemuslikult ühitada selge lähenemisstrateegiaga.
Proposing a common framework encompassing all of the funding schemes and programmes, notwithstanding the inequalities in terms of financing and the firmness of their position within the European context, offers, to my mind, an opportunity to strengthen the European Research Area and devise an approach enabling this consolidation to be effectively dovetailed into a clear-cut convergence strategy.
Selles raportis teeb raportöör ettepaneku praegused kavad ja programmid ümber korraldada, et reageerida probleemidele, mis Euroopal tuleb lahendada.
In this report I am proposing that the existing schemes and programmes be reorganised with a view to tackling the challenges that Europe has to face.
Lisaks teeb raportöör erijuhtudega tegelemiseks ettepaneku luua uus vahend – Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) investeerimispank – ja võtta kasutusele projekti võlakirjad, et täiendada komisjoni esitatud raamistikku.
In addition, to deal with specific cases, I believe that a new agency should be set up – a European Small and Medium-Sized Enterprise (SME) Investment Bank – and project bonds used to complement the framework put forward by the Commission.
Siin esitatud ettepaneku põhieesmärgid on stabiilsus ja lähenemine.
The approach set out here aims first and foremost at stability and convergence.
Ehitis ja tellingud
The structure and its supports
Euroopa on maailma rikkaim piirkond, aga see ei ole tähendanud sellele seisusele väärikat üldist investeerimist teadus-, arendus- ja uuendustegevusse.
Europe’s aggregate investment in research, development, and innovation has not been commensurate with its status as the richest region in the world.
Ameerika Ühendriigid, Jaapan, nagu ka BRIC-riigid on investeerinud rohkem.
The United States, Japan, and, for that matter, the BRIC countries have been investing on a larger scale.
Tõsi on, et viimastel aastatel on Euroopa koguinvesteering suurenenud, aga see ei ole väljendunud Euroopa ühtsemaks muutumises, vaid eri riikide vahel püsib suur ebavõrdsus.
The total volume of European investment has admittedly risen in recent years, but that fact has not made Europe more cohesive.
See ebavõrdsus väljendub peamiselt kahel viisil.
The very substantial inequalities among the Member States make themselves felt in two main ways.
Esimene on see, et teaduslikult ja tehnoloogiliselt arenenumad riigid saavad jätkuvalt rohkem osaleda praegustes Euroopa tasemel programmides.
Firstly, scientifically and technologically more advanced countries are continuing to derive greatest benefit from the Europe-wide programmes.
Teine viis on tohutud investeerimistaseme erinevused riigiti.
Secondly, investment varies enormously from one country to the next.
Kuigi Euroopa on kuulutanud koguinvesteeringu eesmärgiks 2020. aastaks 3%, investeerivad praegu teadus- ja uuendustegevusse üle 2% oma SKP-st ainult kuus riiki (Saksamaa, Austria, Taani, Soome, Prantsusmaa ja Rootsi), samas kui 10 riigis jäävad need investeeringud alla 1% SKP-st ja 11 riigis on need 1 ja 2% vahel.
Although Europe’s declared target is to increase overall investment to 3% of GDP by 2020, only 6 countries at present invest more than 2% of their GDP in research and innovation (Austria, Denmark, Finland, France, Germany, and Sweden); in 10 countries investment is less than 1% of GDP and in 11 others it ranges between 1% and 2%.
Kui kriteerium oleks investeering per capita, oleksid edetabeli esikohtadel samad suurema investeerimisprotsendiga riigid.
When the criterion applied is investment per capita, the highest ranked countries are those with the highest rates of investment.
Veel teised, nii absoluutväärtuselt kui ka protsendilt SKP-st tagasihoidlikumate investeeringutega riigid – nagu näiteks Luksemburg – on esikohtadel, kui mõõduks on investeerimine per capita.
Measured against this yardstick, some countries – Luxembourg, for example – rise to the top of the rankings even though their investment, both in absolute terms and as a percentage of GDP, is more modest.
Alumistel kohtadel püsivad uued liikmesriigid ja perifeersed majandussüsteemid.
The new Member States and outlying economies area again rank near the bottom.
Praeguses Euroopas, kus ebavõrdusus kasvab, tuleks eesmärgiks seada lähemale liikumine neile, kes on juba paremal positsioonil, ja tugevdada koostööd.
Given the present state of Europe, in which inequalities are mounting, the aim must be to move closer to those in a stronger position and intensify cooperation.
Sellel eesmärgil peaks ühises raamistikus olema täiendav roll Ühtekuuluvusfondil, mis jääb seejuures siiski eraldiseisvaks üksuseks.
To that end, cohesion funding must play a complementary role within the common framework while still being treated as a separate entity.
Ühtlasi on vaja arvesse võtta teadus- ja uuendustegevuse sotsiaalset mõõdet ja sotsiaalseid mõjusid, samuti nende uurimist, sest ei saa tegutseda tõhusalt ühiskondades, mida me ei tunne.
The social dimension and impacts of research and innovation also need to be taken into account, and studied, given that we cannot bring effective action to bear when we are not familiar with the societies at which it is aimed.
Olenemata sellest, kuidas me mõistame tööstusprojekti iseenesest, on Airbus näide projektist, mis teeb selgelt Euroopat siin arutatavates valdkondades tugevamaks.
No matter what we might think of the industrial project as such, Airbus is a case in which Europe has emerged manifestly stronger in the fields under discussion here.
Pikaajaline, väga innovaatiline projekt, mis ühendab eri ressursse ja on osutunud maailma tasemel edujuhtumiks.
What is involved is a highly innovative long-term project pooling a variety of resources that has managed to establish itself in the global context as a success story.
Leian, et komisjoni ettepanekus kavandatud ümbersõnastamise edu sõltub sellest, kas suudetakse ühendada seda laadi projektid teiste eri ulatuse ja olemusega projektidega, maksimeerides koostööd ja samal ajal respekteerides ja säilitades kohalikud või piirkondlikud ja riikide erinevused.
The success of the Commission’s proposed reworking will depend on the ability to dovetail projects of the kind described above with projects of other types conceived on another scale, maximising cooperation without ignoring or erasing distinctive local or regional and national features.
Post-it-kleebise efekt
The P ost-it effect
1968. aastal töötas Spencer Silver välja erilise korduvkasutatava kleebise, mis ei jätnud kasutamisel jälge.
In 1968 Spencer Silver developed a special kind of reusable adhesive that stuck without leaving marks.
Just need omadused määrasid toote läbikukkumisele.
Precisely because of those characteristics the product flopped.
Autor küll püüdis näidata oma uuenduse eeliseid viis aastat, aga edutult.
For five years Silver attempted to demonstrate the advantages of his invention, but to no avail.
Alles 1974. aastal otsustas Art Fry, kirikukoori liige, hakata kasutama oma sõbra leiutatud „läbikukkunud” kleebist, sest ta oli tüdinud sellest, et alati, kui ta avas oma lauluraamatu soovitud leheküljelt, kukkusid kõik järjehoidjad raamatu vahelt välja.
It was only in 1974 that Art Fry, a member of a church choir, decided to start using his friend’s ‘dud’ adhesive because he was fed up with dropping his bookmarks whenever he wanted to open his hymn book on the desired page.
Alles 1977. aastal hakati Spencer Silveri leiutist tootena turustama ja juba aasta pärast oli see turul vastuvõtu leidnud.
Spencer Silver’s invention was not launched as a product until 1977 and it penetrated the market just a year later.
Täna teame me hästi, mis on post-it ja kui edukas toode see on.
Today we know what Post-it notes are and are aware of their success.
Kuid selleks kulus kümme aastat.
But all this took ten years to happen.
See näitab selgelt, et me ei saa rahastada üksnes innovatsiooni või projekte, mis tagavad kohe edu.
It is plain to see from the Post-it example that funding must not be confined to innovations or projects offering a guarantee of immediate success.