natgillin/translations-raw huggingface dataset:
toetab õiglast ja ausat järkjärgulist üleminekut rohelisele majandusele; on seisukohal, et üleminekust tulenevat töökohtade kadumist tuleb ennetada, parandades töötajate väljaõpet ja oskusi uue tehnoloogia valdkonnas; märgib, et kütteostuvõimetus on oluline ja üha suurenev mure;
Advocates a fair and equitable gradual transition to a green economy; believes that the job losses resulting from the transition need to be anticipated with measures to step up training and improve workers' skills in the new technologies; notes that fuel poverty is a significant and growing concern;
palub komisjonil välja arendada ja välja pakkuda mehhanism, mille abil VKEdele ja teistele innovaatoritele pakutakse riski vähendavat rahastamist avaliku ja erasektori partnerluses erakapitali investeerimisfondidega ning kus Euroopa Investeerimispanga raha koos liikmesriikide rahaga, mida toetavad Euroopa Investeerimispanga riskikaitsemehhanismid, mida levitatakse erakapitali investeerimisfondi kaudu, võimaldaks projektidel võimendada erainvesteeringuid kuni 80%;
Calls on the Commission to develop and propose a mechanism whereby SMEs and other innovators would be offered risk-softening funding in public-private partnership with private equity funds, where money from the European Investment Bank, together with public money from the Member States, with the support of risk-guarantee mechanisms by the European Investment Fund distributed through the private equity fund, would enable the projects to leverage private investment up to 80 %;
toetab selliste finantsasutuste rajamist, mis pakuksid kõikjal liidus rahastamist innovatsiooniprojektidele, mida on kindlasti vaja tulevase püsiva majanduskasvu jaoks;
Supports the establishment of financial institutions to provide financing for innovation projects throughout the Union, which are essential for future sustainable growth;
märgib, et fiskaal- ja rahapoliitika ei asenda struktuurireformi, mis peab tegelema Euroopa majanduse põhiprobleemidega – järsult kasvavad võlad ja defitsiidid, vananev elanikkond, inflatsiooni tõenäoline kasv või deflateerimine, väga tõenäoline uus inflatsioonilaine, tööstust kliimamuutuse poliitikaga seoses ähvardavad ohud, mis on eelkõige tingitud ebakindlusest uute sihtmärkide ja normide osas, madalast tootlikkusest ja konkurentsivõimest; nõuab avaliku raha kasutamisel suuremat tõhususest nii Euroopa kui ka riigi tasandil; on seisukohal, et koordineeritud poliitika kujundamisel ja eesmärkide seadmisel tuleks arvesse võtta erinevusi kriisi ajas ja raskusastmes, samuti liikmesriikide erinevat kriisieelset fiskaalset ja rahalist olukorda; on veendunud, et need jõupingutused peaksid tooma kaasa riikide majanduse kiirema tegeliku lähenemise;
Notes that fiscal and monetary policies are no substitute for structural reform, which must address the underlying weaknesses of the European economy – sharply growing debts and deficits, an ageing population, the probability of a surge in inflation or a process of deflation, the highly probable new surge in inflation, risks to industries generated by climate-change policies, especially owing to uncertainty about new targets and standards, low productivity and lack of competitiveness; calls for higher efficiency in using public money, at both European and national levels; considers that the differences in the timing and intensity of the crisis, as well as the different ex-ante fiscal and monetary positions of the individual Member States, should be taken into account when adopting coordinated policies and targets; believes that these efforts should lead to faster real convergence among national economies;
on seisukohal, et edukas Euroopa strateegia peab põhinema usaldusväärsel fiskaalpoliitikal, mis soosib innovatsiooni, haridust ja töötajate konkurentsivõimet – see on ainus võimalus suurendada jätkusuutlikul viisil tootlikkust, tööhõivet ja majanduskasvu;
Considers that the European winning strategy has to be based on sound fiscal policies fostering innovation, education and workforce employability – the only way to boost productivity, employment and growth in a sustainable way;
rõhutab, et kliimamuutuse ja ressursside nappusega tegelemine ning bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamine on Euroopa tulevase majanduskasvu raamtingimused; märgib, et kasv peab seepärast põhinema majanduskasvu lahutamisel ressursside kasutamisest, keskkonnasäästlikul innovatsioonil ja ökoloogiliselt jätkusuutlikul majanduse arengul;
Points out that addressing climate change and resource scarcity and halting biodiversity loss are the framework conditions for future European economic growth; notes that this growth must, therefore, be based on decoupling economic growth from resource use, on green innovations and on ecologically sustainable economic progress;
väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsis vastuvõetud strateegia üle, mille eesmärk on suurendada Euroopa Liidu energiasõltumatust ja määratleda konkreetsed kohustused kliimamuutuse vastu võitlemiseks; on seisukohal, et kriis on veelgi rõhutanud selle strateegia olulisust; on siiski seisukohal, et strateegia õnnestumiseks peavad sellega siseturu reguleerimise aspektide kõrval kaasnema ambitsioonikamad ELi meetmed;
Welcomes the strategy adopted in 2007 by the European Council aimed at increasing the EU's energy independence and setting out specific commitments to combat climate change; considers that the crisis has further emphasised the relevance of this strategy; considers, however, that for this strategy to be successful, it requires more ambitious action by the Union on top of measures to regulate the internal market;
on seisukohal, et Euroopa Liidu üks suuremaid ülesandeid on konkurentsivõime säilitamine, majanduskasvu suurendamine ja tööpuuduse vähendamine;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth and combating high unemployment;
kordab, et kvaliteetsed töökohad peaksid olema 2020. aasta strateegia prioriteet ning et suurem tähelepanu hästi toimivale tööturule ja sotsiaalsetele tingimustele on tööhõiveolukorra parandamisel keskne küsimus; nõuab seetõttu uut tegevuskava inimväärse töö edendamiseks, töötajate õiguste tagamiseks kogu Euroopas ja töötingimuste parandamiseks;
Reiterates that high-quality employment should be a key priority in a 2020 strategy and that a stronger focus on properly functioning labour markets and on social conditions is vital to improving employment performance; calls, therefore, for a new agenda to promote decent work, guarantee workers' rights throughout Europe and improve working conditions;
on seisukohal, et uues strateegias tuleb panna palju rohkem rõhku inimväärsele tööle, sealhulgas võitlusele deklareerimata töö vastu, ning tagada, et tööturule pääseksid ka praegu sealt kõrvale jäetud inimesed;
Believes that the new strategy must put more emphasis on decent work, including the fight against undeclared work, and on ensuring that people who are currently excluded from the labour market can gain access to it;
on seisukohal, et uues strateegias tuleks soodustada sellise tööturu arengut, millega parandatakse inimeste motivatsiooni töötada ja töötingimusi ning suurendatakse ühtlasi tööandjate motivatsiooni töötajaid palgata ja hoida;
Believes that the new strategy should encourage labour markets which improve incentives and conditions for people at work while, at the same time, increasing the incentives for employers to recruit and retain staff;
märgib, et tähelepanu tuleb pöörata Euroopa vähenevale konkurentsivõimele globaalses mastaabis; on seisukohal, et pikaajalises perspektiivis tulevast tööjõu puudust silmas pidades tuleb vaadata kriisist kaugemale ja uurida võimalusi rakendada Euroopa kavu, mis võimaldavad oskustööliste rännet ja takistavad ajude äravoolu Euroopast;
Points out the importance of looking at Europe's diminishing competitiveness on a global scale; bearing the projected long-term labour shortages in mind, it is important to look beyond the crisis and to explore European schemes to allow for knowledge migration and the prevention of a European ´brain drain‘;
on seisukohal, et kindla ja otsustava tegevuse tööhõive edendamiseks muudab veelgi olulisemaks oht, et ELis taastub majandus ilma, et sellega kaasneks jätkusuutlik töökohtade loomine;
Considers that firm and resolute action on employment is all the more necessary as there is a risk that economic recovery in the Union may not be accompanied by sustainable job creation;
nõuab tungivalt, et tööhõivet soodustava liidu tegevusega kaasneksid meetmed vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ning tõhusalt toimiv siseturg ELi töötajatele, et kriis ei süvendaks veelgi ebavõrdsust;
Urges the Union to link its actions on employment to measures to combat poverty and social exclusion, together with an effectively functioning internal market for workers within the EU, so that the crisis does not further increase inequalities;
kutsub liikmesriike ja komisjoni üles saavutama 2020. aastaks meeste ja naiste 75% tööhõive määra, vähendades tööturu killustatust ning suurendades jõupingutusi töö- ja pereelu ning hoolduskohustuste ühitamiseks;
Calls on the Member States and the Commission to achieve a 75 % employment rate for men and women by 2020 by reducing labour-market segmentation and stepping up efforts to facilitate the balance between work, caring responsibilities and family life;
on seisukohal, et töökohtade loomist toetavates jõupingutustes tuleb keskenduda noorte tööhõivele, mis omakorda nõuab sootundlike programmide süvendamist, et varustada noored reaalmajanduses vajalike oskustega;
Considers that efforts to support job creation need to be focused on employing the young, which in turn calls for furthering the provision of gender-sensitive programmes to equip young people with the skills needed in the real economy;
rõhutab vajadust luua kaasavad ja konkurentsivõimelised tööturud, mis pakuvad töötaandjatele suuremat paindlikkust ning tagavad samal ajal küllaldased toetused töötutele koos aktiivse toetusega uue töökoha leidmiseks töö kaotuse korral;
Stresses the need to create inclusive and competitive labour markets which provide greater flexibility for employers while at the same time guaranteeing unemployment benefits combined with active support for re-employability in the event of job loss;
on veendunud, et ehkki haridus peaks jääma liikmesriikide vastutusalasse, on ELi investeeringuid vaja haridussüsteemi kõikidesse osadesse, hariduse kvaliteeti ja kõrgharidusele laiema juurdepääsu võimaldamisse, samuti on vaja kvalifikatsioonide tunnustamist kogu ELi ulatuses; teeb ettepaneku luua Euroopa tasandil elukestva õppe suuniste alaline ja kaasav süsteem, mille alusel liidu õpingute ja koolituse alase liikuvuse programmid Erasmus ja Leonardo leiaksid laialdasemat kasutamist;
Believes that, while education should remain the responsibility of the Member States, EU investments and EU-wide recognition of qualifications are needed in all aspects of the education system, in the quality of education and in broadening access to higher education; proposes the introduction of a permanent and inclusive European-level system of lifelong learning guidelines, under which the Union's Erasmus and Leonardo programmes for education and training mobility would become more generally accessible;
tuletab meelde, et tööhõive on majanduse võtmetegureid, kuna aitab tagada ostujõu; on seisukohal, et Euroopa Liit peab püüdlema täieliku ja kvaliteetse tööhõive poole ning et siseturu jätkusuutliku toimimise tingimus on inimväärset tööd pakkuva ja innovatsiooni soodustava tööturu olemasolu;
Makes the point that employment is one of the key factors in the economy because it contributes to spending power; considers that the EU should pursue the aim of full, high-quality employment and that the sustainable functioning of the internal market depends on a labour market that offers decent work and furthers the cause of innovation;
nõuab tungivalt, et liikmesriigid käsitleksid tööturupoliitika meetmete abil nii tööpuuduse tsüklilist kui ka pikaajalist mõõdet;
Urges the Member States to address, through labour-market-related policy measures, both the cyclical and the long-term dimensions of unemployment;
on seisukohal, et Euroopa vajab korralikku majanduskasvu, et säilitada oma sotsiaalsüsteemi, mis annab panuse Euroopa sotsiaalse turumajanduse konkurentsivõimesse;
Takes the view that Europe needs solid growth to sustain its social system, which contributes to the competitiveness of the European social market economy;
märgib, et tähtis on hõlbustada liikuvust, mis ühtlasi teeb ettevõtetele lihtsamaks vajalike oskuste leidmise ning aitab siseturul paremini toimida, seda ka kriisi ajal; märgib, et töötajate liikuvusega peab kaasnema töötingimuste paranemine;
Notes that it is important to facilitate mobility, which also makes it easier for companies to find the skills they require and the internal market to function better, including in a crisis; notes that labour mobility needs to go hand in hand with the improvement of working conditions;
tõdeb, et VKEdel ja ettevõtjatel on oluline osa kõikide riikide majanduses ning et nad on peamised töökohtade loojad ja tulu tootjad ning innovatsiooni ja majanduskasvu ergutajad; usub, et VKEd on ELi edasise arengu, majanduskasvu ja heaolu seisukohalt üliolulised ning et ELi konkurentsivõimet ülejäänud maailmaga võrreldes saab tugevdada VKEsid prioriteediks seades;
Notes that SMEs and entrepreneurs play a significant role in all economies and are the key generators of employment and income, and drivers of innovation and growth; believes that SMEs are crucial to future development, growth and welfare in the EU, and that the EU's competitiveness vis-à-vis the world can be strengthened by prioritising SMEs;
on seisukohal, et on aeg vaadata tulevikku ja õppida minevikust ning viia seeläbi aja jooksul ellu struktuurilised muudatused, mis parandavad VKEde konkurentsivõimet ja võimaldavad neil toime tulla lisasurvega, mida avaldab globaliseerunud keskkond ja meie konkurentide suutlikkus hõlvata üha uuenduslikumaid turge, ning tagada seega potentsiaalsed töökohad paljudele tööjõuturu haavatavamatele osalistele ja nende peredele;
Believes that it is time to look to the future and learn from the lessons of the past, thereby achieving over time the structural changes that will make our SMEs more competitive and ready to face the additional pressures that will come from the globalised environment and our competitors' capacity to enter into ever more innovative markets, and in so doing potentially guaranteeing jobs for many of the more vulnerable members of the work force and their families;
tunnistab, et praegu ELis kehtiv VKEde määratlus tuleb üle vaadata ja töötajate arvu kriteeriumi alandada, et oleks võimalik VKEde jaoks sihipärasemaid meetmeid välja töötada;
Recognises that the current definition of an SME in the EU has to be re-examined and that the criterion regarding the number of employees needs to be lowered in order to allow for more targeted policies aimed at SMEs;
tõdeb, et tööstuse ja VKEde innovaatilisemaks muutmise eesmärki ei saavutata üksnes kapitali kättesaadavuse parandamisega üldiselt, vaid sihiks tuleb seada ka rahastamisallikate mitmekesistamine;
Realises that the ambition to drive industry and SMEs towards innovation will not be achieved solely by improving access to capital in general, but that there should also be an aim to diversify the sources of financing;
on seisukohal, et majanduse taastumist silmas pidades tuleks erilist tähelepanu pöörata VKEde rollile tootlikkuse ja uute väärtuste loomise seisukohalt ning et seetõttu tuleks võtta meetmeid VKEde turult lahkumise vältimiseks, sest see suurendaks tööpuudust ja pikendaks majanduse nõrkusperioodi; on seisukohal, et tagada tuleks ka Euroopa Sotsiaalfondi vahendite tulemuslik jaotamine;
Takes the view that, in the context of recovery, particular attention should be paid to the role of SMEs in terms of productivity and the creation of new assets, and that mechanisms should therefore be implemented to avoid the exit of SMEs from the market, increasing unemployment and prolonging economic frailty; considers that efficient distribution of the European Social Fund should also be guaranteed;
leiab, et VKEsid tuleks käsitleda kui ühtekuuluvusfondidest rahastatavate väiksemate investeeringute edendajatena; usub, et selles osas on kõige olulisem eraldada vahendeid ülikoolidele ja soodustada partnerlust VKEdega;
Considers that SMEs should be regarded as a motor for smaller investments financed by the cohesion funds; believes that the allocation of funds to universities and the promotion of partnerships with SMEs are key in this regard;
tõdeb, et ELi siseturg aitab luua soodsat ettevõtluskeskkonda kogu ELis ja on samas kasulik ka tarbijatele; on siiski teadlik sellest, et VKEd kohtavad siseturul palju takistusi ja töötavad sageli vähem tõhusalt, kui nende tase lubaks, et VKEsid tuleb eriti mikrotasandil toetada, et nad saaksid tegutseda kogu siseturu ulatuses, ning nende juurdepääsu võimalusi pakkuvale teabele tuleb parandada sel määral, et oleks võimalik luua üleeuroopalisi platvorme, sest ainult sellisel juhul saavad VKEd kasutada ärivõimalusi, leida vastastikuse täiendavuse võimalusi ja lõppkokkuvõttes leida vahendid ELi turgudele sisenemiseks;
Realises that the EU internal market helps to create a fertile business environment throughout the Union, whilst also benefiting consumers; is aware, nonetheless, that SMEs face numerous challenges in operating in the internal market and often operate below their efficient scale, and that, especially at the micro level, SMEs need to be supported in order to be able to operate throughout the internal market, that their access to information about opportunities needs to be brought up to the level where trans-European platforms can be established, and that only then can SMEs explore business opportunities, find complementarities and, ultimately, find the means to gain access to markets within the Union;
on seisukohal, et pensioniealiste inimeste hoidmine aktiivsete ja produktiivsetena on lisaks muule ka Euroopa majanduslikes huvides ning et nende kogemuste kadu saaks leevendada, kui neid aktiivsuse säilitamiseks kaasataks kodanikuosalusel põhinevate paindlikumate struktuuride ja võrgustike abil ning loodaks sidemeid eakate inimeste, ettevõtjate ja akadeemiliste ringkondade vahel; usub, et VKEd saaksid sellistest nõustamisega tegelevatest mitteametlikest struktuuridest kõige enam kasu, sest enamik VKEsid ei saa endale lubada nõustamisteenuste ostmist teistelt ettevõtjatelt; rõhutab, et eakate teadmisi tuleb kasutada üldiseks hüvanguks ja selleks tuleb luua võrgustik ELi tasandil;
Considers that keeping citizens active and productive after retirement is, among other things, in the economic interest of Europe and that the loss of their expertise can be mitigated by encouraging senior citizens to remain active through looser structures and networks based on their civic engagement and by linking them with economic actors and academia; believes that SMEs could profit most from a network of informal structures such as this, which could be consulted, as most SMEs find it hard to afford these services from the consultancies active in the economy; points out that knowledge accumulated by senior citizens must be circulated for the benefit of all by the establishment of a network at EU level;
kutsub Euroopa Liitu üles toetama VKEde võrgustikku, millel on töökohtade loomisel juhtroll, ning muutma laenu saamise VKEde jaoks lihtsamaks, toetades eeskätt tagatiste süsteeme ja luues uusi standardtooteid, mis võimaldavad väiksematel ettevõtjatel kombineerida laene ja omakapitali; kutsub ELi üles looma VKEdele ELi tagatisfondi; nõuab ka olemasolevate rahastamissüsteemide, eelkõige konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi hindamist ja sihikindlate jõupingutuste tegemist selle nimel, et ELi tagatisega laenud oleksid kättesaadavad kõikide liikmesriikide ettevõtjatele, ning VKEdele pakutavate teenuste ja sotsiaalse dialoogi struktuuride arendamist;
Calls on the Union to promote its web of SMEs – which are at the forefront of job creation – by facilitating their access to credit, notably through support for guarantee schemes and the creation of new standard products to combine loans and equity for smaller companies; calls on the Union to create an EU Guarantee Fund for SMEs; also calls for an evaluation of existing funding schemes, especially the CIP programme, and for dedicated efforts to make EU-backed loans accessible to businesses in all Member States and to develop services to SMEs and social dialogue structures;
toetab ainult VKEde jaoks mõeldud madala sisenemiskünnisega väärtpaberibörside loomist, et lihtsustada omakapitali suurendamist; on seisukohal, et VKEd peaksid keskenduma rohkem omakapitalile, ja teeb sellega seoses ettepaneku kaotada negatiivse mõjuga maksusoodustused turu mõlemal poolel – nii investorite osas kui ka turul;
Encourages the creation of specialised stock markets which cater exclusively to SMEs and have low barriers of entry, with a view to facilitating the equity process; considers that SMEs should focus more on equity, and against this background proposes the removal of negative tax incentives for both sides of the market, the investors and the market;
nõuab, et ELi liikmesriigid püüaksid VKEde maksustamist kooskõlastada; usub, et siseturu lõplik väljakujundamine VKEdele piiriüleste rahastamis- ja ärivõimaluste pakkumiseks on ELi majanduse taastumise toetamise seisukohalt ülioluline;
Calls for the EU Member States to consider efforts to coordinate taxation relative to SMEs; believes that completing the internal market to provide cross-border financing and business opportunities for SMEs is essential to fostering the EU's recovery;
teeb ettepaneku, et komisjon peaks algatama projekti „Üks VKE – üks töökoht”, luues ELi tasandil uue rahastamisvahendi VKEde tegevuse toetamiseks ELis; on seisukohal, et tuleks saavutada VKEde rahastamisallikate valiku suurem tasakaalustatus;
Proposes that the Commission should establish a ‘One SME – One Job’ project by creating a new financial instrument at EU level to encourage the activities of SMEs in the Union; considers that a more balanced composition of financing of SMEs should be achieved;
nõuab Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” reformi, mis hõlmaks kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatavate siduvate sätete läbivaatamist, ja uue sotsiaalse väikeettevõtlusalgatuse „New Social Small Business Act” loomist, mis oleks vajalik Euroopa uue sotsiaalse turumajanduse tugevdamiseks kriisijärgsel perioodil;
Calls for the reform of the Small Business Act document, including binding provisions to be applied by all Member States, and for the establishment of a new Social Small Business Act, which would be a necessary reinforcement of the European social market economy in the post-crisis era;
märgib, et kuigi osa tärkava turumajandusega riike ja arengumaid tundub olevat finantskriisi halvimatest mõjudest pääsenud, on 40% arengumaadest siiski kriisist väga mõjutatud ja hinnanguliselt 90 miljonit inimest langeb selle tõttu vaesusse;
Notes that, although some of the emerging and developing countries seem to have escaped the worst effects of the crisis, 40 % of developing countries have nevertheless been highly exposed to the effects of the financial crisis, and an estimated 90 million people will be plunged into poverty as a result;
nõuab, et kinnitataks veel kord lubadust eraldada 0,7% liikmesriikide rahvamajanduse kogutulust arenguabiks ning et otsitaks täiendavaid uuenduslikke rahastamisallikaid arengumaade majanduslangusest tuleneva rahastamisvajaduse rahuldamiseks;
Calls for a re-affirmation of the pledging of 0,7 % of Member States' GNI to development aid and for an exploration of additional innovative sources of financing to close the financing gap caused by shrinking economies in the developing world;
palub Euroopa ettevõtetel, eelkõige rahvusvahelistel ettevõtetel tagada, et nende tootmisahelasse kuuluvad allhanke-ettevõtted oleksid sotsiaalselt vastutustundlikud;
Asks European companies, especially multinationals, to ensure that their sub-contracting companies within the production chain are socially responsible;