natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S. arvestades, et finantsasutuste puhul peaksid piiriülesed saneerimis- või likvideerimiskavad olema õiguslikult täitmisele pööratavad ja tuleks kaaluda nende kohaldamist kõigile süsteemselt olulistele ettevõtetele, isegi kui tegemist ei ole finantsasutustega, ning on arvamusel, et see on oluline samm asjakohase piiriülese maksejõuetusraamistiku loomisel;
S. whereas cross-border ‘living wills’ should be legally enforceable in the case of financial institutions and should be considered for all systemically relevant corporations, even if they are not financial institutions, as an important step in the process of achieving an appropriate cross-border insolvency framework;
T. arvestades, et maksejõuetusmenetlust reguleerivad sätted peavad võimaldama erikorra kehtestamist põhilisi teenuseid pakkuvate elujõuliste üksuste, näiteks maksesüsteemide ja muude saneerimis- või likvideerimiskavades kindlaks määratud mehhanismide lahutamiseks, ning arvestades, et peale selle peaksid liikmesriigid ka tagama, et nende maksejõuetusõigus sisaldab asjakohaseid sätteid, mis võimaldavad ELi tasandi erikorra maksejõuetute piiriüleste konglomeraatide elujõulisteks üksusteks lahutamiseks;
T. whereas provisions for insolvency proceedings must allow special arrangements for separation of viable units that provide essential services, such as payment systems and other mechanisms defined in ‘living wills’ and whereas, in this respect, Member States should also ensure that their insolvency laws include adequate provisions allowing special arrangements at EU level for separation of insolvent cross-border conglomerates into viable units;
U. arvestades, et maksejõuetusmenetlustes tuleks arvesse võtta kontsernisiseseid ülekandmisi selle kindlustamiseks, et vajaduse korral oleks võimalik õiglase tulemuse saavutamiseks varad piiriüleselt tagasi nõuda;
U. whereas insolvency proceedings should take account of intra-group transfers, with the aim of ensuring that, where appropriate, assets are recoverable across borders, in order to achieve an equitable result;
V. arvestades, et teatud investeerimisettevõtteid, eelkõige kindlustusettevõtteid, ei saa silmapilkselt niisama likvideerida ja nende ettevõtete jaoks on vaja lahendusi, mis võimaldavad aja jooksul varad võrdselt jagada; arvestades, et ettevõtte üleminekut, tegevuse lõpetamist või selle jätkumist ei tohiks takistada ja et siin võib osutuda vajalikuks prioriteetide seadmine;
V. whereas some investment companies, particularly insurers, cannot be dissolved on a ‘snapshot’ basis and require an outcome that achieves an equitable distribution of assets over time; whereas transfer of business, run-off, or continuity of operation should not be prevented and may need to be prioritised;
W. arvestades, et kõik otsused kaasata maksejõuetusmenetlusse pigem terve kontsern kui selle üksikud juriidilised üksused peaksid olema orienteeritud tulemusele ning arvestama igasuguse kaudse mõjuga, nagu muude lahenduste rakendamine või selliste tagatisskeemide mõju, mis hõlmavad ühe kontserni siseselt mitmeid kaubamärke;
W. whereas the decision to involve whole groups rather than single legal entities in insolvency proceedings should be outcome-oriented and should take account of any knock-on effects such as the triggering of other resolution tools or the effect on guarantee schemes that cover multiple brands within a group;
X. arvestades, et oleks asjakohane uurida kautsjonimenetluste ja standardite, sh võla aktsiatesse konverteerimise ühtlustatud määratlemist piiriüleste konglomeraatide suhtes;
X. whereas it would be appropriate to explore the definition of harmonised bail-in procedures and standards for cross-border conglomerates, including in particular debt-to-equity swaps;
Y. arvestades, et kuigi tööõigus kuulub liikmesriikide pädevusse, võib maksejõuetusõigus avaldada mõju tööõigusele, ja arvestades, et suureneva üleilmastumise ja majanduskriisi kontekstis tuleb maksejõuetuse küsimust vaadelda tööõiguse perspektiivist, sest mõistete „töö” ja „töötaja” erinev määratlemine liikmesriikides ei tohiks seada ohtu töötajate õigusi ettevõtte maksejõuetuse korral; arvestades, et iga konkreetne maksejõuetuse teemaline arutelu ei peaks siiski automaatselt olema ettekäändeks tööõiguse reguleerimiseks ELi tasandil;
Y. whereas although employment law is the responsibility of the Member States, insolvency law can have an impact on employment law, and whereas in the context of increasing globalisation – and, indeed, of the economic crisis – the issue of insolvency needs to be considered from an employment-law perspective, as differing definitions of ‘employment’ and ‘employee’ in Member States should not undermine the rights of employees in the event of insolvency; whereas, however, any debate on the specific issue of insolvency should not automatically be a pretext for regulating employment law at EU level;
Z. arvestades, et direktiivi 2008/94/EÜ (töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral)
Z. whereas the objective of Directive 2008/94/EC of the European Parliament and of the Council of 22 October 2008 on the protection of employees in the event of the insolvency of their employer
AA. arvestades, et direktiivi 2008/94/EÜ reguleerimisala hõlmab selgelt ka osalise tööaja, tähtajalise lepingu ja ajutise töösuhtega töötajaid; arvestades, et ettevõtte maksejõuetuse korral tuleks paremat kaitset pakkuda ka töötajatele, kes ei tööta standardse lepingu alusel;
AA. whereas Directive 2008/94/EC explicitly includes in its scope part-time employees, employees with a fixed-term contract and employees with a temporary employment relationship; whereas greater protection in the event of insolvency should also be afforded to employees on non-standard contracts;
AB. arvestades, et võlausaldajate järjestamisel puuduv ühtsus vähendab kohtumenetluste tulemuste prognoositavust; arvestades, et on vaja suurendada töötajate nõuete prioriteetsust võrreldes muude võlausaldajate nõuetega;
AB. whereas the current lack of harmonisation with regard to the ranking of creditors reduces predictability of outcomes of judicial proceedings; whereas it is necessary to increase the priority of employees' claims relative to other creditors' claims;
AC. arvestades, et direktiivi 2008/94/EÜ kohaldamisala, eelkõige rahuldamata nõude määratlus, on liiga lai, sest paljud liikmesriigid kohaldavad töötasu kitsast tõlgendust (nt jättes sellest välja lahkumistoetuse, preemia, hüvitamiskokkulepped jne), mille tulemusel võivad olulised nõuded täitmata jääda;
AC. whereas the scope of Directive 2008/94/EC, in particular the understanding of ‘outstanding claim’, is too wide, as a number of Member States apply a narrow definition of remuneration (e.g. excluding severance pay, bonuses, reimbursement arrangements, etc.) that can result in substantial claims not being met;
AD. arvestades, et liikmesriigid on pädevad ise määratlema palga ja töötasu mõisteid, eeldusel et nad järgivad töötajate võrdsuse ja mittediskrimineerimise üldpõhimõtteid, nii et kõikides töötajaid potentsiaalselt kahjustavates maksejõuetusega seotud olukordades oleks võimalik neile maksta hüvitisi direktiivi 2008/94/EÜ sotsiaalse eesmärgi kohaselt ja nii, et hüvitise alammäär määratletakse hiljem;
AD. whereas Member States are competent to define ‘remuneration’ and ‘pay’, provided that they adhere to the general principles of equality and non-discrimination between workers, with the result that any insolvency situation which is potentially prejudicial to the latter should be taken into account for the purposes of compensating them in accordance with the social objective of Directive 2008/94/EC and with threshold levels of compensation to be determined;
AE. arvestades, et kuna kogu ELis ja liikmesriikides on palju erinevaid töölepinguid, on praegu võimatu määratleda töötaja mõistet üleeuroopalisel tasandil;
AE. whereas, due to employment contracts across the EU and the diversity of such contracts within Member States, it is currently impossible to seek to define ‘employee’ at European level;
AF. arvestades, et kui vähegi võimalik, siis tuleks vältida direktiivi 2008/94/EÜ reguleerimisala osas erandite tegemist;
AF. whereas exemptions from the scope of Directive 2008/94/EC should be avoided as far as possible;
1. palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 50, artikli 81 lõikele 2 või artiklile 114 üks või mitu ettepanekut võtta vastu õigusakt ELi äriühingute maksejõuetuse raamistiku kohta, järgides lisas toodud üksikasjalikke soovitusi, et tagada kõigi võimalike alternatiivide põhjaliku analüüsi põhjal võrdsed tingimused;
Requests the Commission to submit to Parliament, on the basis of Article 50, Article 81(2) or Article 114 of the Treaty on the Functioning of the European Union, one or more legislative proposals relating to an EU corporate insolvency framework, following the detailed recommendations set out in the Annex hereto, in order to ensure a level playing field, based on a profound analysis of all viable alternatives;
1. osa: Soovitused maksejõuetus- ja äriühinguõiguse konkreetsete aspektide ühtlustamise kohta
Part 1: Recommendations regarding the harmonisation of specific aspects of insolvency and company law
Soovitused maksejõuetusmenetluse algatamise teatud aspektide ühtlustamise kohta
Recommendation on the harmonisation of certain aspects of the opening of insolvency proceedings
Euroopa Parlament teeb ettepaneku ühtlustada tingimused, mille korral võib algatada maksejõuetusmenetluse.
The European Parliament proposes harmonisation of the conditions under which insolvency proceedings may be opened.
Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiiviga tuleks ühtlustada menetluse algatamise aspektid järgmiselt:
The European Parliament considers that a directive should harmonise aspects of the opening of proceedings in such a way that:
– maksejõuetusmenetluse võib algatada võlgniku suhtes, kes on füüsiline isik, juriidiline isik või ühing;
– insolvency proceedings can be brought against debtors who are natural persons, legal entities or associations;
– maksejõuetusmenetlus algatatakse aegsasti, selleks et raskustesse sattunud ettevõtjat oleks võimalik päästa;
– insolvency proceedings are initiated in a timely manner in order to allow a rescue of the troubled enterprise;
– maksejõuetusmenetluse võib algatada ülalnimetatud võlgnike varade suhtes, õigusvõimeta üksuste (nt Euroopa majandushuviühing) vara, päranditombu ja ühisvara suhtes;
– insolvency proceedings can be opened concerning the assets of the above-mentioned debtors, the assets of entities without legal personality (e.g. a European Economic Interest Grouping), a descendant’s estate and the assets of a community of property;
– maksejõuetusmenetluse võib algatada iga äriühing enesekaitseks juhul, kui maksejõuetus on ajutine;
– all companies can start insolvency proceedings in cases where the insolvency is temporary, in order to protect themselves;
– maksejõuetusmenetluse võib algatada ka pärast juriidilise isiku või õigusvõimeta üksuse tegevuse lõpetamist, kui vara jagamist ei ole veel toimunud või kui vara on veel alles;
– insolvency proceedings can also be opened after the dissolution of a legal entity or of an entity without legal personality, as long as the distribution of the assets has not yet taken place, or in cases where assets are still available;
– kohus või muu pädev ametiasutus võib maksejõuetusmenetluse algatada võlausaldaja või võlgniku kirjalikul taotlusel; taotluse menetluse algatamiseks võib tagasi võtta, kui menetlust ei ole algatatud või kohus ei ole taotlust tagasi lükanud;
– insolvency proceedings can be opened by a court or other competent authority upon a written request of a creditor or the debtor; the request for the opening of the proceedings can be withdrawn as long as the proceedings have not been opened or the request has not been refused by a court;
– võlausaldaja võib taotleda menetluse algatamist, kui tal on sellega seotud huvi ja kui ta suudab usaldusväärselt näidata nõude olemasolu;
– a creditor may request the opening of proceedings if he/she has a legal interest therein and shows credibly that he/she has got a claim;
– menetluse võib algatada, kui võlgnik on maksejõuetu, s.t ei suuda täita maksekohustusi; kui taotluse esitab võlgnik, siis võib menetluse algatada ka otsese maksejõuetuse ohu korral, s.t siis, kui võlgnik ei suuda tõenäoliselt maksekohustusi täita;
– proceedings can be opened if the debtor is insolvent, i.e. unable to satisfy the payment obligations; if the request is made by the debtor, the proceedings can also be opened if the debtor’s insolvency is imminent, i.e. if the debtor is likely not to be able to satisfy the payment obligations;
– kui võlgnik esitab kohustusliku pankrotiavalduse, tuleb menetlus algatada ühe kuni kahe kuu jooksul pärast maksete katkemist, juhul kui kohus ei ole juba algatanud eelotsustusmenetlust või võtnud vara kaitsmiseks muid asjakohaseid meetmeid, tingimusel et maksejõuetusmenetluse kulude katteks on olemas piisav vara;
– as far as mandatory filing for bankruptcy by the debtor is concerned, the proceedings must be opened within a period of between one and two months after the cessation of payments if the court has not already initiated preliminary proceedings or other appropriate measures in order to protect the assets and provided that adequate assets are available to cover the costs of the insolvency proceedings;
– liikmesriigid peavad kehtestama eeskirjad, millega võlgnikule pannakse vastutus avalduse esitamata jätmise või eeskirjadele mittevastava esitamise eest, ning tagama ka mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid.
– Member States are required to lay down rules rendering the debtor liable in the event of non-filing or improper filing, and to provide for effective, proportionate and dissuasive sanctions.
Soovitused nõuete esitamise teatud aspektide ühtlustamise kohta
Recommendation on the harmonisation of certain aspects of the filing of claims
Euroopa Parlament teeb ettepaneku ühtlustada tingimused, mille kohaselt tuleb esitada nõuded maksejõuetusmenetluse korral.
The European Parliament proposes harmonisation of the conditions under which claims in insolvency proceedings are to be filed.
Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiiviga tuleks ühtlustada nõuete esitamise aspektid järgmiselt:
The European Parliament considers that a directive should harmonise aspects of the filing of claims in such a way that:
– tasumata võlgnevuste määramise kuupäevaks on tööandja maksejõuetuse kuupäev ehk maksejõuetuse menetluse taotluse rahuldamise otsuse kuupäev või kuupäev, mil menetluse alustamisest keelduti põhjusel, et kulud ei ole kaetud;
– the date for determining outstanding claims is the date on which the employer becomes insolvent, i.e. the date of the decision on the application to open insolvency proceedings or the date when the opening of proceedings was refused on grounds that the costs were not covered;
– võlausaldajad esitavad oma nõude likvideerijale kirjalikus vormis ja teatud ajavahemiku jooksul;
– creditors file their claim with the liquidator in written form within a certain period of time;
– liikmesriigid peavad määrama ülalnimetatud ajavahemikuks üks kuni kolm kuud alates pankrotiotsuse avaldamise kuupäevast;
– Member States are required to fix the above-mentioned period of time within one to three months from the date of publication of the bankruptcy decision;
– võlausaldaja peab esitama nõude kohta tõendavad dokumendid;
– the creditor is required to submit documentation in support of the claim;
– likvideerija koostab tabeli kõigi esitatud nõuetega ja see tabel pannakse välja pädevas kohtus maksejõetuse määruse artikli 2 punkti d tähenduses;
– the liquidator establishes a table of all claims filed and that table is displayed at the competent court within the meaning of point (d) of Article 2 of the Insolvency Regulation;
– hilinenud nõudeid, s.t nõudeid, mille puhul võlausaldaja ei pidanud kinni nõude esitamise tähtajast, kontrollitakse, kuid need võivad tuua kõnealusele võlausaldajale täiendavaid kulusid.
– late filings, i.e. filings by a creditor who has missed the deadline for filing the claim, are to be verified but may entail additional costs for the creditor in question.
Soovitus vältimismeetmete aspektide ühtlustamise kohta
Recommendation on the harmonisation of aspects of avoidance actions
Euroopa Parlament teeb ettepaneku ühtlustada vältimismeetmete aspektid järgmiselt:
The European Parliament proposes harmonisation of aspects of avoidance actions in such a way that:
– liikmesriikide seadused annavad võimaluse vaidlustada enne menetluse algatamist tehtud võlausaldajaid kahjustavad teod;
– the laws of the Member States provide for the possibility of challenging acts done before the opening of the proceedings which are detrimental to the creditors;
– teod, mille suhtes võidakse kohaldada vältimismeetmeid, on otsese maksejõuetuse ohu olukorras tehtavad tehingud, tagatisõiguste loomine, tehingud seotud osapooltega ja võlausaldajate petmise kavatsusega tehtavad tehingud;
– acts that can be the object of an avoidance action are transactions in a situation of imminent insolvency, the creation of security rights, transactions with connected parties and transactions carried out with the intention of defrauding creditors;
– ajavahemik, mille jooksul on tegu võimalik vältimismeetme abil vaidlustada, on kõne all oleva teo olemusest sõltuvalt erinev; ajavahemiku alguseks loetakse menetluse algatamise taotluse esitamise kuupäev; ajavahemiku kestus võiks olla otsese maksejõuetuse ohu olukorras tehtud tehingute puhul kolm kuni üheksa kuud, tagatisõiguste loomise korral kuus kuni 12 kuud, tehingute puhul seotud osapooltega üks kuni kaks aastat ja võlausaldajate petmise kavatsusega tehtud tehingute puhul kolm kuni viis aastat;
– the periods during which an act can be challenged by an avoidance action vary according to the nature of the act at issue; the periods start with the date of the request for the opening of proceedings; the periods could be between three and nine months for transactions carried out in a situation of imminent insolvency, between six and twelve months for the creation of security rights, between one and two years for transactions with connected parties, and between three and five years for transactions carried out with the intention of defrauding creditors;
– kohustus tõendada, kas tegu on võimalik vaidlustada või mitte, on põhimõtteliselt sellel osapoolel, kes väidab, et tegu on võimalik vaidlustada; tehingute puhul seotud osapooltega on tõendamiskohustus seotud isikul;
– the onus of proof to show whether or not an act can be challenged lies in principle with the party who claims that the act can be challenged; for transactions with connected parties, the onus of proof lies with the connected person.
Soovitus ühtlustada likvideerijate kvalifikatsioonile ja tegevusele esitatavate nõuete üldaspektid
Recommendation on the harmonisation of general aspects of the requirements for the qualification and work of liquidators
– likvideerija peab heaks kiitma liikmesriigi pädev asutus või määrama liikmesriigi pädeva jurisdiktsiooniga kohus, ta peab olema hea mainega ning ülesannete täitmiseks vajaliku haridusega;
– the liquidator must be approved by a competent authority of a Member State or appointed by a court of competent jurisdiction of a Member State, must be of good repute and must have the educational background needed for the performance of his/her duties;
– likvideerijal peab olema pädevus ja kvalifikatsioon hinnata võlgniku üksuse olukorda ja võtta üle äriühingu juhtimisülesanded;
– the liquidator must be competent and qualified to assess the situation of the debtor’s entity and to take over management duties for the company;
– maksejõuetuse menetluse algatamise järel peaks likvideerija saama volituse teha kuue kuu jooksul tagasiulatuva jõuga otsuseid varade kaitseks juhtudel, kus äriühing on asunud kapitali ümber paigutama;
– when main insolvency proceedings are opened, the liquidator should be empowered for a period of six months to decide on the protection of assets with retroactive effect in cases where companies have moved capital;
– likvideerijal peab olema võimalus vastavalt kohandatud eelismenetluste teel äriühingule võlgnetavad summad alternatiivina võlakohustuste üleandmisele enne võlausaldajate nõuete rahuldamist sisse nõuda;
– the liquidator must be empowered to use appropriate priority procedures to recover monies owing to companies, in advance of settlement with creditors and as an alternative to transfers of claims;
– likvideerija peab olema sõltumatu maksejõuetuse menetlusega seotud võlausaldajatest ja muudest sidusrühmadest;
– the liquidator must be independent of the creditors and other stakeholders in the insolvency proceedings;
– huvide konflikti korral peab likvideerija ametist tagasi astuma.
– in the event of a conflict of interest, the liquidator must resign from his/her office.
Soovitus restruktureerimiskavade aspektide ühtlustamise kohta
Recommendation on the harmonisation of aspects of restructuring plans
Euroopa Parlament teeb ettepaneku ühtlustada restruktureerimiskavade koostamise, mõju ja sisu aspektid järgmiselt:
The European Parliament proposes harmonisation of aspects of the establishment, effects and content of restructuring plans in such a way that:
– võlgnikud või likvideerijad võivad esitada alternatiivina õigusnormide järgimisele restruktureerimiskava;
– as an alternative to complying with statutory rules, debtors or liquidators may present a restructuring plan;
– see kava peab sisaldama võlausaldajate nõuete rahuldamise ja võlgniku vastutuse eeskirju pärast maksejõuetusmenetluse lõppemist;
– the plan must contain rules for the satisfaction of the creditors and for the debtor’s liability after the insolvency proceeding have been concluded;
– see kava peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab võlausaldajatel otsustada, kas neil on võimalik see kava heaks kiita;
– the plan must contain all relevant information enabling the creditors to decide whether they can accept the plan;
– kava tuleb heaks kiita või tagasi lükata asjaomases kohtus toimuva erimenetluse korras;
– the plan must be approved or disapproved in a specific procedure before the relevant court;
– kahjuta võlausaldajad või pooled, keda kava ei mõjuta, ei tohiks olla volitatud kava hääletama, või vähemalt ei tohiks neil olla võimalik seda takistada.
– unimpaired creditors, or parties that are not affected by the plan, should not be entitled to vote on the plan or, at least, should not be able to impede it.
2. osa: Soovitus seoses nõukogu 29. mai 2000. aasta maksejõuetusmenetlust käsitleva määruse (EÜ) nr 1346/2000 läbivaatamisega
Part 2: Recommendations regarding the revision of Council Regulation (EC) No 1346/2000 of 29 May 2000 on insolvency proceedings
Soovitus maksejõuetuse määruse reguleerimisala kohta
Recommendation on the scope of the Insolvency Regulation
Euroopa Parlament on seisukohal, et maksejõuetuse määruse reguleerimisala tuleks laiendada maksejõuetusmenetlustele, kus võlgniku omand säilib või kus on määratud esialgne likvideerija.
The European Parliament considers that the scope of the Insolvency Regulation should be broadened to include insolvency proceedings in which the debtor remains in possession or where a preliminary liquidator has been appointed.
Maksejõuetuse määruse lisa A tuleks sellele vastavalt muuta.
Annex A to the Insolvency Regulation should be revised accordingly.
Soovitus mõiste kohta „põhihuvide kese”
Recommendation on the definition of ‘c entre of main interest s ’
Euroopa Parlament on seisukohal, et maksejõuetuse määrus peaks sisaldama mõiste „põhihuvide kese” määratlust, mis oleks formuleeritud nii, et oleks takistatud kuritahtlik meelepärase kohtualluvuse valimine.
The European Parliament considers that the Insolvency Regulation should include a definition of the term ‘centre of main interest’ formulated in such a way as to prevent fraudulent forum-shopping.