natgillin/translations-raw huggingface dataset:
G. arvestades, et Rahvusvaheline Energiaagentuur on arvutanud välja, et neli viiendikku energiaga seotud süsinikdioksiidi koguheitest, mis on lubatud 2035. aastani 450 osakese stsenaariumi kohaselt, on juba seotud olemasoleva põhikapitaliga;
G. whereas the International Energy Agency has calculated that four-fifths of the total energy-related CO 2 emissions permitted up to 2035 by the 450 Scenario are already locked in by existing capital stocks;
H. arvestades vajadust hinnata ohtu, et piisavate ülemaailmsete jõupingutuste puudumisel suurendavad siseriiklikud meetmed vähem tõhusate käitiste turuosa mujal ja seega kasvab kogu maailma heide, sh kasvuhoonegaaside heite ülekandumine, ning võtta selle ohu vastu meetmeid;
H. whereas it is necessary to assess and act against the risk that, in the absence of sufficient global efforts, domestic action will lead to a shift in market share towards less efficient installations elsewhere, thereby resulting in increased emissions globally, i.e. in carbon leakage;
I. arvestades, et Sterni aruandes toodud hinnangu kohaselt on kliimakaitse vallas mittetegutsemine võrdne ülemaailmse SKP vähenemisega vähemalt 5 % aastas;
I. whereas the Stern report estimates that the costs of non-action in climate protection will be equivalent to losing at least 5 % of global GDP per annum;
J. arvestades, et biomassi kui energiaallika tootmine ja tarbimine ei ole iseenesest CO 2 -neutraalne;
J. whereas the production and consumption of biomass as an energy source are not, by definition, carbon-neutral;
K. arvestades, et sotsiaalseid aspekte on vaja võtta arvesse sotsiaalse mõjuhinnangu abil;
K. whereas the social aspects need to be taken into account, by means of the ‘social impact assessment’ instrument,
4. on seisukohal, et meetmeid tuleks rakendada kooskõlastatud, kulutasuval ja tulemuslikul viisil, milles võetakse arvesse liikmesriikide eripärasid;
Considers that measures should be implemented in a coordinated, cost-efficient and effective way, allowing for the specific characteristics of Member States;
9. rõhutab, et üleminek vähese CO 2 -heitega majandusele omab märkimisväärset potentsiaali luua täiendavaid töökohti ning tagada samas majanduskasv ja luua konkurentsieelis Euroopa tööstusele;
Underlines that moving to a low carbon economy would have significant potential for creating additional jobs, while securing economic growth and providing a competitive advantage for European industry;
Rahvusvaheline mõõde
The i nternational dimension
13. rõhutab, et Hiina on maailmas liider paigaldatud tuuleparkide võimsuse poolest, Hiina ja India tootjad on kümne suurima tuulegeneraatoreid tootva riigi hulgas ning Hiina ja Taiwan toodavad hetkel suurema osa maailma päikesepaneelidest; palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme, et edendada sellise tehnoloogia ja uute innovaatiliste tehnoloogiate arendamist ja tootmist ELis, et saavutada kasvuhoonegaaside heite vähendamise ambitsioonikad eesmärgid;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world’s photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
20. mõistab, et ELi heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) on peamine, ehkki mitte ainus tööstusliku heite vähendamise ja vähese CO 2 -heitega tehnoloogiate edendamise vahend; märgib, et HKSi on vaja täiustada; palub komisjonil ja liikmesriikidel täiendada ELi HKSi tehnoloogia- ja innovatsioonipõhise lähenemisviisiga, et tagada vajalik märkimisväärne vähendamine;
Recognises that the EU Emissions Trading System (ETS) is the principal instrument, although not the only one, for reducing industrial emissions and promoting investment in low carbon technologies; notes that further improvement of the ETS is necessary; calls on the Commission and the Member States to complement the EU ETS with a technology- and innovation-based approach in order to secure the significant reductions needed;
a) kohandada HKSi enne kolmanda etapi algust, pannes kõrvale märkimisväärsel hulgal saastekvoote, et taastada nende nappus, mis võimaldaks täita esialgset eesmärki luua stiimuleid vähese CO 2 -heitega tehnoloogiatesse ja energiatõhususmeetmetesse investeerimiseks, ning esitada seejärel õigusakti ettepanek, mis võimaldaks sellised saastekvoodid kaotada;
(a) recalibrating the ETS before the commencement of the third phase, by setting aside a significant amount of allowances so as to restore scarcity, thus allowing the original objective of providing incentives for investments in low-carbon technologies and energy efficiency measures to be met, and thereafter proposing a legislative act to enable such allowances to be eliminated;
b) esitada õigusakti ettepanek niipea kui võimalik, et muuta 1,74 %list iga-aastast lineaarse vähendamise nõuet nii, et sellega täidetaks 2050. aasta CO 2 -heite vähendamise eesmärgi nõuded;
(b) proposing legislation at the earliest appropriate date to modify the 1.74 % annual linear reduction requirement so as to meet the requirements of the 2050 CO 2 reduction target;
c) kaasata transport heitkogustega kauplemisse, et hoogustada uuendustegevust ja energiatõhusust kõnealuses sektoris, võtta väliskulusid tõhusamalt arvesse ja luua eri transpordiliikidele võrdsed võimalused;
(c) including transport in emissions trading, so as to step up innovation and energy efficiency in that sector, internalise costs more effectively, and create a level playing field between the various transport modes;
d) kehtestada niipea kui võimalik saastekvootide enampakkumisele reservhind, mille tase oleks selline, et see jääks allapoole käesoleva õigusakti heakskiitmisel ettenähtud süsinikdioksiidi hinda, et vältida kasvuhoonegaaside heite ülekandumist, kuid oleks siiski piisav kindlustunde andmiseks pikaajalisi investeeringuid tegevatele ettevõtetele;
(d) establishing, from the earliest possible date, a reserve price for auctions of allowances, with that price being set at a level which is below the carbon price envisaged when the current legislation was approved so as to avoid carbon leakage, but is sufficient to provide reassurance for firms making long-term investments;
e) ergutada HKSi raames nõudlust, esitades laiendamisettepanekud fossiilkütuste heite kaasamiseks, mida müüakse kütte- ja transpordisektoris ja mis rahvusvahelise konkurentsiga otseselt kokku ei puutu, ning merelaevandussektoris;
(e) stimulating demand within the ETS by proposing extensions to include emissions from fossil fuels sold from the heat and transport sectors that are not directly exposed to international competition, as also from the maritime shipping sector;
f) võtta meetmeid asjaomase teabe kasutamise ja HKSi registri läbipaistvuse suurendamiseks, et võimaldada tõhusamat jälgimist ja hindamist;
(f) taking steps to increase the input of relevant information and the transparency of the ETS registry, so as to enable more effective monitoring and evaluation;
g) täiustada veelgi tasaarveldusmehhanismide kasutamist, piirates näiteks juurdepääsu tasaarveldustele, millega toetatakse Euroopa konkurente tööstusvaldkonnas, näiteks fluorosüsivesinike osas;
(g) further improving the use of offset mechanisms, for example by limiting access to offsets that subsidise Europe’s industrial competitors, as in the area of HFCs;
h) tagada, et mitte ühegi kõnealuse meetme tagajärjel ei vähene tasuta eraldatavate saastekvootide hulk süsinikdioksiidi heite ülekandumisega ettevõtetele, et võrdlusalusest kinni pidada;
(h) ensuring nonetheless that none of these measures have the effect of reducing the level of allowances allowed for free for the carbon leakage industry in order to meet the benchmark;
28. tunnistab, et vähese CO 2 -heite edenemiskava eesmärkide saavutamiseks on vaja kohandada mitte ainult HKSi, vaid ka jagatud jõupingutusi käsitlevat otsust (Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ);
Acknowledges that, in order to achieve the targets of the Low Carbon Roadmap, not only the ETS but also the Effort Sharing Decision (Decision No 406/2009/EC of the European Parliament and of the Council) will have to be adjusted;
31. nõustub komisjoni analüüsiga, et piiride kohandamise meetmeid või impordi lisamist HKSi on vaja kombineerida täieliku enampakkumisega asjakohastes sektorites; kutsub komisjoni üles koostama analüüsi sektoritest, mille puhul tasuta saastekvootide eraldamine ei suuda süsinikdioksiidi heite ülekandumist ära hoida; soovitab komisjonil esitada ettepanekud piiride kohandamise meetmete kohta, mille kohaselt nõutaks nendes sektorites toodete importijatelt saastekvootide ostmist samaväärselt sellega, mida nad peaksid ostma, kui toode oleks valmistatud ELis;
Concurs with the Commission’s view that border adjustment measures or measures including imports in the ETS would need to be combined with full auctioning to the sectors concerned; calls on the Commission to produce an analysis of sectors for which free allocation of allowances fails to prevent carbon leakage; recommends that the Commission put forward proposals for border adjustment measures requiring importers of products in these sectors to purchase allowances equivalent to those which would have been required if the product had been manufactured in the EU;
37. nõuab, et ökodisaini direktiivi raames tehtav töö hõlmaks kütteseadmeid, katlaid ja isolatsioonimaterjale, mille abil on võimalik soodustada ringlussevõttu ja vähendada energia- ja ressursikasutust, ning laiendataks ja arendataks märgistusnõudeid, mis aitavad tarbijatel teha teadlikumaid otsuseid;
Calls for work under the Eco Design Directive to include heating equipment, boilers and insulating materials that can facilitate reductions in energy and resource use while enabling greater recycling, as well as for the extension and development of labelling requirements that can assist consumers in making informed decisions;
39. on arvamusel, et energiatõhusus on kõige tõhusam vahend tööstuse tehnoloogilise uuendustegevuse kiirendamiseks ja heite üldkoguse vähendamisele kaasaaitamiseks majanduslikult tõhusal viisil, ergutades samal ajal töökohtade loomist; kutsub komisjoni seetõttu üles toetama liikmesriikide energiatõhususe edendamise jõupingutusi ning kehtestama selleks stabiilsed pikaajalised stiimulite süsteemid, et edendada kulude-tulude seisukohast tõhusaimaid tehnoloogiaid; on veendunud, et energiatõhususe 2020. aasta eesmärgi saavutamiseks tuleks tagada Euroopa tõhususstandardite piisaval tasemel ühtlustamine;
Considers that energy efficiency is the most effective instrument for upgrading industrial technological innovation and contributing to overall emissions reduction in an economically efficient way while stimulating job growth; calls on the Commission, therefore, to support efforts made by Member States to promote energy efficiency by putting in place stable long-term incentives schemes to promote technologies which are most effective from a cost-benefit perspective; believes that in order to achieve the 2020 energy efficiency objective an adequate degree of harmonisation of European efficiency standards should be guaranteed;
42. kutsub komisjoni üles kehtestama pikaajalist eesmärki ELi hoonete energiatarbimise vähendamiseks 2050. aastaks;
Calls on the Commission to introduce a long-term target for the reduction of energy consumption of the EU building stock by 2050;
49. palub komisjonil, kui ta avaldab 2012. aasta lõpuks aruande kõikide liikmesriikide edusammude kohta taastuvatest energiaallikatest elektrienergia tootmise seadusjärgse kohustuse täitmisel ning hinnangu 2020. aasta eesmärkide täitmise kohta, esitada meetmete kava, mida hakatakse rakendama, et ergutada nõudeid täitma liikmesriike, kes seda praegu ei tee;
Calls on the Commission, when publishing by the end of 2012 its required report on the progress being made by all Member States towards meeting their legal requirements regarding renewable energy production, together with an assessment of whether the 2020 targets will be met, to propose a programme of actions that will be undertaken in order to promote compliance by Member States not presently on course to fulfil the requirements;
51. rõhutab, et ressursitõhususe suurendamisel näiteks jäätmete ringlussevõtu, parema jäätmekäitluse ning käitumismustrite muutmise kaudu on väga oluline roll ELi CO 2 -heite vähendamise strateegiliste eesmärkide saavutamisel;
Stresses that increasing resource efficiency through, for instance, waste recycling, better waste management and behavioural change plays a very important role in the pursuit of the EU’s strategic objectives for CO 2 emissions reduction;
57. rõhutab, et vähem energiamahukate ja väiksema saastega põllumajandusmeetodite väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning tõhusamaks energiatootmiseks tuleb teadusuuringute valdkonnas vältimatult teha suuremaid jõupingutusi ja parandada rahastamist; märgib ka, et väikese saastega ja energiatõhusad alternatiivid on juba olemas; on seisukohal, et teadusuuringud ja arendustegevus selles valdkonnas on energiatehnoloogia strateegilise kava täieulatusliku rakendamise jaoks väga olulised ning selleks tuleb teha täiendavaid investeeringuid; rõhutab, et sellega seoses tuleb tagada, et teadusuuringute tulemusi rakendataks ka ettevõtluse tasandil; kiidab heaks komisjoni ettepaneku luua uus teadusuuringute raamprogramm „Horisont 2020”;
Stresses that increased research efforts and funding are urgently needed to develop and mainstream climate-efficient agricultural practices, less energy-intensive and less polluting agricultural methods and more efficient energy production; notes, furthermore, that low-pollution and energy-efficient alternatives already exist; considers research and development in this area to be an essential part of full implementation of the strategic energy technology plan, and that this calls for additional investment; emphasises that it is necessary to ensure, in this connection, that the results of research are translated into practice at the level of holdings; welcomes the Commission’s proposal to establish a new research framework (Horizon 2020);
Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine
Carbon capture and storage
Siseriiklikud ja sektorispetsiifilised edenemiskavad
National and s ector -s pecific r oadmaps
64. kutsub komisjoni üles hindama kõnealuste kavade asjakohasust seoses Cancúni eesmärgi täitmisega, milleks on hoida maailmas temperatuuri tõus alla 2 ºC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;
Calls on the Commission to evaluate the adequacy of such plans with regard to contributing to the Cancún objective of holding the increase in global average temperatures below 2 deg C above pre-industrial levels;
71. tuletab meelde, et 2035. aastaks kasvab maailma primaarenergianõudlus enam kui 30 %, mistõttu suureneb ülemaailmne konkurents energiaallikate pärast;
Recalls that world primary energy demand will increase by more than 30 % up to 2035, thereby increasing global competition for energy resources;
86. kutsub komisjoni üles tagama mis tahes liiki sõidu- ja kaubaveokite ostjatele suurema selguse nende kütusetõhususe kohta ning esitama kaua viibinud ettepanekud märgistamise direktiivi reformimiseks, mis peaks hõlmama kõiki müügiedenduse vorme;
Calls on the Commission to provide purchasers of all types of passenger and freight vehicles with greater clarity regarding their fuel efficiency, and to put forward the long- delayed proposals for reform of the Labelling Directive, which should encompass all forms of sales promotion;
91. rõhutab, et transpordi väliskulude transpordihindadesse sisestamine vastavalt reostuse tasemele on peamine probleem energiasäästu ja energiatõhususe stimuleerimisel ning suurem tõhusus viib keskkonnasõbralike transpordiliikide valimiseni;
Stresses that the internalisation into transport prices of the external costs of transport, graduated by level of pollution, is a key challenge for stimulating energy savings and energy efficiency, and that increased performance will lead to an environmentally friendly choice of transport mode;
93. kiidab heaks üleeuroopalise transpordivõrgu kohta esitatud uued suunised ning reisijate- ja kaubaveo jaoks ette nähtud raudteekoridoride arendamisele omistatud tähtsuse; kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti alternatiivkütuste ja uute tehnoloogiate kasutamise strateegiat transpordivaldkonnas; ergutab liikmesriike rakendama kiiresti ühtse Euroopa taeva meetmed ja parandama sel viisil lennuliikluse ja liikluskorralduse tõhusust;
Welcomes the proposed new guidelines for the Trans-European Transport Networks and the importance given to the development of rail corridors for passengers and freight; calls on the Commission to present, as soon as possible, a strategy for the use of alternative fuels and new technologies in transport; encourages the Member States to urgently implement the measures of the Single European Sky and thus improve the efficiency of aircraft and traffic management operations;
108. rõhutab, et toiduahelat tuleks lühendada ja läbipaistvamaks muuta ning soodustada kohalikult toodetud toidu tarbimist, sh kohalike ja piirkondlike turgude toetamist, et vähendada põllumajandustoodangu veol tekkivat heidet; märgib, et Euroopa multifunktsionaalse tootmise ja töötlemise ümberpaigutamine väljapoole ELi mõjutaks negatiivselt Euroopa lisandväärtust ja kliimaeesmärke;
Stresses that the food chain should be shorter and more transparent and that the consumption of locally produced food should be encouraged, including support for local and regional markets, in order to reduce agricultural production’s transport-related emissions; stresses that relocating European multifunctional production and processing to non-EU countries would have a negative impact on European added value and on climate goals;
110. toetab ideed, et ELi fondidest, sealhulgas maaelu arengu fondist, tuleks rahastada ainult energiatõhusate põllumajandusrajatiste projekte, eriti projekte, mille raames kasutatakse taastuvaid energiaallikaid, mis võivad viia CO 2 -heite võimalikult nullilähedaseks;
Supports the idea that EU funds, including the Rural Development Fund, should only fund projects for agricultural facilities that are energy-efficient, and in particular those employing renewable energy sources that can reduce carbon emissions to a level as close as possible to zero;
120. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama G-20 sõlmitud fossiilkütuste subsideerimise lõpetamise lepingu kiirema elluviimise nimel; rõhutab, et soovitud mõju saavutamiseks peab elluviimine olema rahvusvaheliselt koordineeritud;
Calls on the Commission and the Member States to push for a more rapid implementation of the G-20 agreement on removing fossil fuel subsidies; stresses that, in order to achieve the desired impact, implementation has to be internationally coordinated;
Kui Euroopa soovib tagada oma tööstuse tulevikku, tuleb investeeringute taset väga suurel määral tõsta.
Levels of investment must be very significantly increased if Europe is to secure its industrial future.
Eriti vajab võimalikult suurt selgust ja kindlust energiasektor, kus peab tegema otsuseid elektrijaamade suhtes, mis on mõeldud töötama veel 30–40 aasta pärast.
The power sector in particular, which must make decisions about generating plant intended still to be in operation in 30-40 years time, need the greatest possible clarity and certainty.
Seda aitab saavutada toetus Euroopa Komisjoni „Konkurentsivõimeline vähese CO 2 -heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskavale” kui poliitika kujundamise alusele.
Endorsement of the European Commission’s Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050 as the basis for policy-making will help to provide this.
Sellega luuakse raamistik uutele õigusaktidele ja muudele investeeringute iseloomu kujundavatele meetmetele.
It will create the framework for new legislative acts and other measures that will shape the nature of investment.
Edenemiskava nõuete täitmiseks on hädavajalik tagada, et heitkogustega kauplemise süsteem (ELi HKS) annaks investoritele algselt kavandatud signaale.
Fundamental to meeting its requirements will be to ensure that the Emissions Trading System (ETS) provides the signals to investors originally intended.
HKSi hinnakujundamise mehhanism pidi ootuste kohaselt edastama ettevõtjatele vajaliku stiimuli investeeringuteks, mis suudaksid tagada CO 2 -heite vähendamise võimalikult väikeste kuludega.
The ETS pricing mechanism was expected to give industry the stimulus needed to promote investments that can secure a reduction in CO 2 emissions at least possible cost.
Praegu on aga saastekvoote sel määral üle, et see on vähendanud nende hinda tasemeni, mille mõju investeeringutele on väike või olematu.
But a surplus of allowances now exists that has reduced their price to the extent that it does little or nothing to shape investment.
Kui mehhanismi kohandamiseks midagi ette ei võeta, pole hindade taastumine õigusakti vastuvõtmisel kavandatud tasemetele tõenäoline.
Unless action is taken to correct the mechanism there is no likelihood of prices recovering to the levels envisaged when the legislation was approved.
Peame HKSi „korda tegema”.
We need to ‘fix’ the ETS.
Võitluseks kliima soojenemise vastu tuleb vähendada CO 2 -heidet kogu maailmas.
To combat global warming CO 2 emissions must be reduced on a worldwide basis.
Viimase aja näitajad ei ole lootustandvad – 2010. aasta vältel kasvas heide 6 %.
The latest indicators are not encouraging; emissions increased by 6 per cent during 2010.
CO 2 koguneb atmosfääri kasvava kiirusega.
CO 2 is accumulating in the atmosphere at an accelerating rate.
Hiljutises hinnangus teadlastelt, kes olid väljendanud kahtlust kliima soojenemist kinnitavate tõendite suhtes, tehti järeldus, et temperatuurid kasvasid tõesti kiirusega, mis oli väga lähedane ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuste rühma hinnangule.
A recent assessment by scientists who had voiced doubts about the evidence of global warming concluded that temperatures were indeed rising at a rate very close to that estimated by the UN’s Intergovernmental Panel on Climate Change.
ELi liikmesriigid olid maailmas esimeste seas, kes fossiilkütused tööstuslikult kasutusele võtsid ja seda kasutust oluliselt suurendasid; nüüd on meil kohustus võtta juhtroll CO 2 -heite vähendajana.
EU Member States were amongst the first in the world to industrialise and greatly increase their use of fossil fuels; we have responsibilities now to exercise leadership by reducing our CO 2 emissions.
Mõned kardavad, et edenemiskava vastuvõtmine koos selles pakutava heite vähendamise arengutee ja vaheeesmärkidega halvab Euroopa konkurentsivõimet ja toob seejuures vaid väikest kasu.
Some fear that adoption of the Roadmap, together with the emissions reduction trajectory and milestones it proposes, will handicap European competitiveness - and for little value.
EList pärineb praegu ainult 11 % maailma CO 2 -heitest ning ainult meie meetmed ei pidurda soojenemisprotsessi.
The EU is responsible now only for 11% of global CO 2 emissions and our actions alone will not curb the warming process.
Raportöör väidab aga, et vähese CO 2 -heitega majandusse investeerimine parandab Euroopa konkurentsipositsiooni, mitte ei halvenda seda, ning peab seda meie enesealalhoiuks lausa hädavajalikuks.
But the rapporteur argues that investment in developing a low carbon economy will strengthen Europe’s competitive position not detract from it; indeed he regards it as essential for our self-protection.
Sageli juhitakse tähelepanu faktile, et Hiina kasutab siiani elektrienergia tootmiseks 70 % ulatuses sütt, kuid see riik on ka maailma suurim taastuvenergia ja tuumaenergia arendaja.
It is often pointed out that China is still 70% dependent upon coal as a source of electricity, but the country is also the world largest developer of both renewable energy and nuclear power.