natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et TEN-T (kaas)rahastamine peaks toimuma läbipaistvalt ja seetõttu tuleks tagada Euroopa Parlamendi ja kodanike korrapärane teavitamine;
Underlines the fact that (co-)financing of TEN-T should take place transparently and that therefore regular information to Parliament and citizens should be guaranteed;
palub Euroopa Kontrollikojal kontrollida sobival ajal enne 2009. aastat täitevasutuste tõhusust ja esitada eelarvekontrollikomisjonile selle kohta aruanne;
Calls on the European Court of Auditors to verify, at the appropriate time before 2009, the effectiveness of executive agencies and report back to the Committee on Budgetary Control;
võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osaliste 12. konverentsi (COP 12) ja Kyoto protokolli osaliste kohtumiseks olnud osaliste 2. konverentsi (COP/MOP 2), mis peeti Keenias Nairobis 6.–17. novembrini 2006;
having regard to the twelfth session of the Conference of the Parties (COP 12) to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and the second session of the Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 2) held in Nairobi, Kenya, from 6 to 17 November 2006,
ja 26. oktoobri 2006. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta Nairobi kliimamuutuste konverentsil (COP 12 ja COP/MOP 2) Vastuvõetud tekstid
and of 26 October 2006 on the European Union strategy for the Nairobi Conference (COP 12 and COP/MOP 2)
võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele "Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga – Edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks" ( KOM(2007)0002 );
having regard to the Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of Regions entitled 'Limiting Global Climate Change to 2 degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond' ( COM(2007)0002 ),
võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) I töörühma Pariisis toimunud 10. istungjärgu järeldusi, mis kiideti ametlikult heaks 2. veebruaril 2007 ja mis sisalduvad IPCC neljandas hindamisaruandes, milles kirjeldatakse olemasolevaid teadmisi kliimamuutust mõjutavatest inim- ja looduslikest teguritest ning esitatakse tulevase kliimamuutuse prognoos;
having regard to the conclusion formally approved on 2 February 2007 at the 10th Session of Working Group I of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), held in Paris, as a contribution to the IPCC Fourth Assessment report describing the current knowledge of the human and natural drivers of climate change and providing an estimate of projected future climate change,
arvestades, et hiljutised äärmuslikud ilmastikunähtused nagu laastav torm Kirill toovad kaasa veelgi intensiivsema arutelu kliimamuutuse üle;
whereas the recent extreme weather events, such as the devastating storm Kyrill, have led to an even more intensive debate on climate change,
arvestades, et üksikut äärmuslikku ilmastikunähtust ei saa otseselt seostada kliimamuutusega, kuid tuleb arvestada, et paljude teadlaste arvates on äärmuslike ilmastikunähtuste suurenenud tugevus seotud kliimamuutusega,
whereas a single extreme weather event cannot be directly linked to climate change, but the fact cannot be ignored that many scientists see the increased intensity of extreme weather events as having a link to climate change,
arvestades, et hiljutised teadusandmed annavad alust tunda muret juba toimuvate kliimamuutuste pärast, mis võivad kiireneda positiivse tagasiside mitmesuguste mehhanismide tõttu;
whereas recent scientific reports give cause for concern that the processes of climate change that are already underway may accelerate due to various forms of positive feedback,
tervitab selles kontekstis tõsiasja, et nii komisjon kui nõukogu eesistuja on asetanud kliimamuutuse oma poliitilise tegevuskava keskmesse;
Welcomes, in this context, the fact that both the Commission and the Presidency-in-Office have put climate change at the core of their political agenda;
tunnistab, et ELi osakaal kasvuhoonegaaside heitkogustes – Euroopa Ühenduse neljanda aruande riikide teatistest ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni elluviimise kohta ( KOM(2006)0040 ) kohaselt 14% – võib tunduda väike; rõhutab siiski, et kui võtta aluseks heitkogused elaniku kohta, on ELi osakaal üks maailma suuremaid; tuletab nende erinevuste vähendamiseks komisjonile ja liikmesriikidele meelde nende kohustusi, mis tulenevad Kyoto protokollist ja Marrakechi lepingutest, et tagada paindlike mehhanismide kasutamise täiendavus;
Recognises that the EU's share of GHG emissions - which according to the Fourth national communication from the European Community under UNFCCC ( COM(2006)0040 ) amounts to 14% - may appear low; stresses, however, that, when measured in terms of per capita emissions, the EU share is among the highest in the world; in order to narrow these differences, reminds the Commission and the Member States of their obligations under the Kyoto Protocol and Marrakesh Accords to ensure supplementarity of their use of flexible mechanisms;
rõhutab, et EL peaks rajama oma strateegia eeldusele, et rahvusvahelisel tasandil saavutatakse 2012. aasta järgse kliimamuutuste raamistiku küsimuses kokkulepe; usub seetõttu, et on enneaegne arutada käesolevas staadiumis varustrateegiat juhuks, kui sellist rahvusvahelist kokkulepet ei saavutata;
Underlines that the EU should base its strategy on the assumption that an agreement will be achieved at international level on a post-2012 framework on climate change; believes, therefore, that it is premature to discuss at this stage a fall-back strategy in case such an international agreement is not reached;
tuletab meelde, et nagu väljendati tema eelnimetatud 16. novembri 2005. aasta ja 26. oktoobri 2006. aasta resolutsioonides ning nagu komisjon oma teatises osaliselt tunnustas, peaks ELi kliimamuutuse strateegia rajanema järgmistele põhieesmärkidele:
Recalls that, as set out in its abovementioned resolutions of 16 November 2005 and 26 October 2006, and partly acknowledged by the Commission in its communication, the EU strategy on climate change should be based on the following key objectives :
piirata keskmist globaalse temperatuuri tõusu 2 °C-ni üle industriaalühiskonna eelse taseme;
to limit the average global temperature increase to 2°C above pre-industrialisation levels;
avaldab kahetsust, et komisjoni "energia- ja kliimapakmes" puudub selgus, mis puudutab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki 2020. aastaks; rõhutab, et kõigis tööstusriikides on vaja kokku 30% vähendamist, et oleks mõistlikud väljavaated saavutada ELi eesmärk piirata keskmise temperatuuri tõusu 2 °C-ni;
Regrets the lack of clarity of the Commission's 'energy and climate package' with regard to the target for GHG emission reductions for 2020; emphasises that an overall 30% reduction for all industrialised countries is necessary to have a reasonable chance of attaining the EU objective of limiting the average temperature increase to 2°C;
nõuab kindlalt, et EL peab rajama kogu sisepoliitika ja kõik sisemeetmed heitkoguste 30% vähendamise eesmärgile 2020. aastaks 1990. aasta tasemega võrreldes;
Insists that the EU must base all internal policies and measures on the reduction target of 30% by 2020 compared to 1990 levels;
rõhutab arenenud riikide erilist vastutust võitluses kliimamuutusega maailma tasandil; palub seetõttu UNFCCC I lisa osalistel täita oma praegused kohustused ja võtta auahned eesmärgid teiseks kohustuste perioodiks, mis algab pärast 2012. aastat; palub lisaks sellele nendel tööstusriikidel, kes ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud, oma seisukoht läbi vaadata, võtta jõulisi meetmeid oma riigis ja täita aktiivset rolli tulevastel rahvusvahelistel läbirääkimistel, et osaleda tulevases kliimamuutusrežiimis;
Insists on the specific responsibility of developed countries to tackle climate change at world level; calls, therefore, on Annex I Parties to the UNFCCC to meet their existing commitments and to take on ambitious targets for a second commitment period after 2012; calls, moreover, on those industrialised countries that have not ratified the Kyoto Protocol to reconsider their position, to take vigorous domestic measures and to play an active role in future international negotiations, with a view to their participation in the future climate change regime;
kordab ettepanekut vaadata läbi heitkogustega kauplemise süsteem eesmärgiga ühtlustada võrdlusel ja enampakkumisel põhinev eraldamismeetod; teeb ettepaneku vähendada heitelubade tasuta eraldamist ning soovitab liikmesriikidel anda näiteks oksjonil kogunenud raha tagasi kodanikele ja asjaomastele ettevõtetele;
Reiterates its proposal to revise the Emissions Trading Scheme (ETS) with the goal of harmonising the allocation method on the basis of benchmarks and auctioning; proposes that the cost-free allocation of emission certificates should be reduced and suggests to the Member States that the money generated by, for instance, auctioning should be given back to the citizens and enterprises affected;
nõustub komisjoniga, et UNFCCC I lisa mitteosalised tuleb rohkem protsessi kaasata, kuid rõhutab, et arengumaid ei saa kohelda ühe blokina ja arengumaade poolt või arengumaades teostatud tegevust tuleb eristada nende eriliste riiklike asjaolude alusel; rõhutab lisaks, et vähimarenenud maadelt ei tohiks nõuda kohustuste võtmist;
Agrees with the Commission that non-Annex I Parties to the UNFCCC have to be further involved in the process, but underlines that developing countries cannot be treated as one block and that activities undertaken by or within developing countries must be differentiated on the basis of their particular national circumstances; further emphasises that the least developed countries should not be required to take on any commitments;
rõhutab, et energiapoliitika on ELi kliimamuutuse globaalse strateegia olulise tähtsusega element ning taastuvate energiaallikate mitmekesistamisel ja üleminekul kõige energiatõhusamatele tehnoloogiatele alternatiivsetele, süsinikuvabadele ja vähese süsinikuga energiatehnoloogiatele on suur heitkoguste vähendamise potentsiaal, tagades ühtlasi väiksema energiasõltuvuse välistest allikatest;
Stresses that energy policy is a crucial element of the EU global strategy on climate change and that diversification of renewable energy resources and a switch to the most energy-efficient technologies has great potential for emission reductions while ensuring less energy dependency on external sources;
usub, et paljude elektrijaamade praegune ebatõhusus on globaalse soojenemise probleemi peamine põhjus, ja palub komisjonil esitada ettepanekuid, milles nõutakse, et kõik liikmesriigid tagaksid, et elektri tootmisel kõrvaltootena vabanev energia kasutatakse soojuse ja elektri ühendatud tehnoloogia abil ära;
Believes that the current inefficiency of many electricity power plants is a major contributor to the problem of global warming and calls on the Commission to bring forward proposals requiring all Member States to ensure that the energy released as a by-product of electricity generation is harnessed through combined heat and power technology;
palub lisaks komisjonil ja liikmesriikidel uurida võimalust kehtestada kogu ELi hõlmav maksusüsteem, mille eesmärk on edendada süsinikuühendite madalate heitkogustega majandust ning mis ergutab selleks parimate võimalike tehnoloogiate ja tootmisprotsesside kasutamist ning säästvamaid tarbimisviise;
Furthermore calls on the Commission and Member States to scrutinise the possibility of establishing an EU-wide tax system aimed at promoting a low-carbon economy, encouraging the use of the best available technologies and production processes and more sustainable modes of consumption to this end;
rõhutab, et energiatarbimine suureneb kõige enam transpordisektoris ja maanteetranspordist pärineb ligi 25% ühenduse CO2 heitkogustest; nõuab seepärast integreerituma ja keskkonnahoidlikuma ühistranspordi arendamist, mille puhul austatakse keskkonda ja loodusressursse ja siduvaid meetmeid transpordisektori, sealhulgas lennunduse jaoks, et muuta heitkoguste vähenemine 2020. aastaks teiste sektoritega võrdväärseks;
Underlines that energy consumption is increasing most in the transport sector and that road transport contributes to roughly 25% of the Community's CO2 emissions; calls, therefore, for binding measures for the transport sector, including aviation, to make emission reductions equivalent to those in other sectors by 2020 and for the development of more integrated and greener public transport, respecting the environment and natural resources;
rõhutab tungivat vajadust vähendada sõidukite CO2 heitkoguseid ja nõuab seepärast kindlalt, et komisjon kehtestaks 2012. aastaks Euroopa Liidus turustatavatele uutele sõiduautodele heitkoguste siduva eesmärgi 120 grammi kilomeetri kohta;
Stresses the urgent need to reduce CO2 emissions from cars and therefore insists that the Commission impose a binding target of 120 grams per kilometre (gpk) by 2012 for new passenger cars marketed in the European Union;
kordab oma nõudmist lisada lennunduse ja meretranspordi heitkogused rahvusvahelistesse kasvuhoonegaaside vähendamise kohustustesse 2012. aastale järgnevaks ajavahemikuks ning nõuab uusi jõupingutusi petrooleumimaksude kasutuselevõtmiseks ELi ja maailma tasandil;
Reiterates its call for aviation and maritime transport emissions to be included in international greenhouse gas reduction commitments for the post-2012 period, and calls for renewed efforts to introduce kerosene taxes at EU and global level;
märgib, et ettepanek seada siduv eesmärk suurendada taastuvenergia osakaalu ELi energialiikide seas 2020. aastaks 20 protsendini on hea lähtepunkt, kuid on arvamusel, et seda osakaalu eesmärki ELi energialiikide seas tuleks suurendada 25 protsendini;
Notes the proposal of a binding target to increase the level of renewable energy in the EU energy mix to 20% by 2020 as a good starting point, but considers that this target should be increased to 25% of the EU energy mix;
märgib, et puuduvad siduvad valdkondade eesmärgid taastuvenergia osas, juhib tähelepanu asjaolule, et ainult need toovad kaasa kasvuhoonegaaside heitmete tõelise vähenemise võitluses kliimamuutusega; nõuab tungivalt, et komisjon teeks liikmesriikidele ettepaneku esitada lisaks üldisele eesmärgile ka valdkondade eesmärgid taastuvenergia osas, eriti elektritootmise, kütmise ja jahutamise kohta, võttes sealjuures arvesse riikide erinevat olukorda vastavalt taastuvenergia tegevuskava mõjuhindamise ettepanekule ( KOM(2006)0848 );
Notes the absence of binding sectoral renewables targets; points out that these would bring about a real reduction in GHG emissions in order to tackle climate change; urges the Commission to propose, in addition to the general target, the submission of sector-specific targets, notably for electricity generation, heating and cooling, by Member States for renewable energy taking into account their different situations as proposed by the impact assessment of the Renewable Energy Roadmap ( COM(2006)0848 );
võtab teadmiseks komisjoni ettepaneku kehtestada 2020. aastal sõidukikütustes biokütuste osakaalu siduvaks miinimumeesmärgiks 10%; on seisukohal, et eesmärk saavutada 12,5% oleks samuti reaalne ja soovitav; rõhutab biokütuste säästva tootmise tähtsust; palub komisjonil luua sertifitseerimissüsteem ja kehtestada normid (nt tehnilised õigusaktid), mis võimaldavad biokütuste säästvat tootmist ja mis on kohaldatavad nii Euroopa Liidus toodetud kui ka Euroopa Liitu imporditud biokütuse suhtes;
Notes the Commission proposal for a binding minimum target for biofuels of 10% of vehicle fuels in 2020; takes the view that a target of 12,5% would also be realistic and desirable; underlines the importance of the sustainable production of biofuels; calls on the Commission to introduce a certification scheme and standards (e.g.technical legislation) allowing sustainable production of biofuels which is applicable to biofuels produced within, and imported into, the European Union;
märgib, et komisjon tunnustab fossiilkütuste olulist rolli keskpikas perspektiivis ning edasiste uuringute läbiviimise võimalikkust, et vähendada nende süsinikuintensiivsust kooskõlas CO2 vähendamisega saavutatava 2˚C eesmärgiga; on seisukohal, et see peaks hõlmama nende tõhususe pidevat kaasajastamist ja parandamist, uue põlvkonna seadmete väljatöötamist, süsiniku kogumise ja säilitamise tõhusa ja kokkuhoidliku meetodi edasist täiustamist kivisöe, maagaasi ja nafta osas kooskõlas heitmevabal fossiilkütusel töötava elektrijaama väljatöötamist toetava Euroopa tehnoloogiaplatvormi võetud otsusega, samuti ELi õigusaktidest tulenevate takistuste kõrvaldamist; tunnustab süsiniku kogumise ja säilitamise tehnoloogiate osa kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisel;
Notes that the Commission recognises in the medium term the important role of fossil fuels and the possibility of undertaking further studies to reduce their carbon intensity in line with the 2°C target for CO2 reduction; considers that this should include continuous modernisation and improvement of their efficiency; the development of a new generation of installations; the further development of an efficient and economical method of carbon capture and storage in relation to coal, gas and oil, in accordance with the decisions taken by the European Technology Platform for Zero Emission Fossil Fuel Power Plant, and the removal of barriers posed by EU legislation; recognises the role of carbon capture and storage technologies in reducing greenhouse gas emissions;
toetab ettepanekut seada sisse energiapartnerlus Aafrikaga; kuid soovitab tungivalt seada sarnase partnerluse sisse ka Hiina ja Indiaga, pidades silmas kasvuhoonegaaside heitkoguste väga kiiret kasvu nendes riikides ja tungivat vajadust abistada neid suutlikkuse suurendamisel ning investeeringutes süsinikuvabadesse, vähese süsinikusisaldusega ja energiatõhusatesse tehnoloogiatesse (erilist tähelepanu pööratakse taastuvenergiale), nõudes samal ajal kindlalt, et EL teeks asjaomaste piirkondadega koostööd troopiliste metsade hävitamise peatamiseks ning ergutaks selle asemel metsastamist ja metsa uuendamist; teeb lisaks ettepaneku hoogustada Venemaa, Ukraina, Põhja-Aafrika ja Kaspia mere riikidega tehtavat energiakoostööd;
Supports the proposed energy partnership with Africa; however, strongly recommends that a similar partnership be established with China and India as well, bearing in mind the very rapid growth of GHG emissions in those countries and the urgent need to assist them in capacity-building as well as investments in carbon-free, low-carbon and energy-efficient technologies (with special attention to renewables), while insisting that the EU work with the relevant regions to stop tropical deforestation and instead encourage afforestation and reforestation; proposes, furthermore, that energy cooperation with Russia, Ukraine, North African and Caspian countries be stepped up;
rõhutab tegevusetuse majanduslikke, sotsiaalseid ja tervishoiualaseid kulusid, millele juhiti muu hulgas tähelepanu Sterni ülevaates kliimamuutuste majandustegurite kohta; tuletab meelde, et tegevuse puudumine põhjustaks kahju, mis vastab 5–20 protsendile maailma SKTst aastas, samas kui mõistliku kliimapoliitika ja puhastesse tehnoloogiatesse investeerimise kulusid hinnatakse 0,5–1 protsendile maailma iga-aastasest SKTst kuni 2050. aastani, arvestamata kaasnevat kasu keskkonnale ja tervisele; tunnistab, et tegevusega viivitamine suurendab kahjuliku keskkonnamõju ohtu ja leevenduskulusid;
Underlines economic, social and health costs of inaction shown, inter alia, by the Stern Review on the economics of climate change; recalls that the absence of action would cause damage corresponding to 5-20% of global GDP per year, whereas the cost of a sound climate policy and investment in clean technologies is estimated at between 0.5% and 1% of global annual GDP up to 2050, without taking account of ancillary environmental and health benefits; recognises that delaying action will increase the risk of adverse environmental effects and mitigation costs;
tunnistab, et kliimamuutus põhjustab tõsiseid keskkonnaprobleeme, mis nõuavad ELi ja rahvusvahelise üldsuse viivitamatut tegutsemist; on veendunud, et 2050. aastaks peab valdav enamus ELi energiast tulema süsinikuvabadest allikatest või olema toodetud tehnoloogia abil, mis hoiab ära kasvuhoonegaaside tekke, hoides tähelepanu keskmes energiasäästu, energiatõhusust ja taastuvenergiat, ja seetõttu on selle eesmärgi saavutamiseks vaja välja töötada selge tegevuskava; kutsub komisjoni seadma ulatuslikke, kuid saavutatavaid eesmärke, mille puhul ülimadala CO2 sisaldusega või CO2 sisalduseta heitmeid andvate või CO2 suhtes neutraalsete energia tehnoloogiate abil tagatakse 2020. aastaks 60% ELi energiavajadusest, mis vastab Euroopa kliimaalastele ja varustusturvalisuse eesmärkidele;
Recognises that climate change is causing serious environmental problems requiring immediate EU and international action; believes that by 2050 the overwhelming proportion of EU energy needs must come from carbon-free sources or be produced with technologies which withhold greenhouse gas emissions, with a focus on energy saving, efficiency and renewable energies, and that there is therefore a need to set out a clear roadmap for attaining this objective; calls on the Commission to set ambitious but realistic targets for ultra-low or non-CO2-emitting and CO2-neutral energy technologies to supply 60% of EU electricity demand by 2020, in support of European climate and security-of-supply objectives;
jääb arvamuse juurde, et globaalsete heitkoguste vähendamine ei tohi tuua kaasa teisi ohte, nagu tuumarelva levik või terrorism; usub seepärast, et tuumaenergia peaks jääma väljapoole puhta arengu mehhanismi ja ühisrakendust või muid mehhanisme, mille eesmärk on anda heitkoguste vähendamise eest arengumaades tasu;
Maintains that reducing global emissions must not lead to other threats such as nuclear proliferation or terrorism; therefore believes that nuclear power should remain excluded from the Clean Development Mechanism and Joint Implementation or other mechanisms aimed at rewarding emission reductions in developing countries;
ergutab Euroopa kodanike tunduvalt suuremat otsest kaasamist leevendamispüüdlustesse; kutsub seepärast komisjoni üles tugevdama meetmeid, millega tõstetakse teadlikkust olukorra pakilisusest, et teavitada üksikisikuid nende rollist kliimamuutuse kontrollimisel;
Encourages much greater direct involvement in mitigation efforts at European citizen level; calls on the Commission therefore to intensify its awareness-raising activities concerning the urgency of the situation with the aim of informing individuals about their role in controlling climate change;
kutsub Euroopa Liitu ja selle liikmesriike uuesti üles võtma vastu auahne poliitika seoses arengumaadega sisseseatud tehnoloogiapartnerlustega ja puhta tehnoloogia siiretega arengumaadesse, aidates neil arendada oma majandust ja suurendades säästvamalt nende heaolu;
Calls again on the European Union and its Member States to adopt an ambitious policy of technology partnerships with and transfers of clean technologies to developing countries, in order to help them develop their economies and increase their welfare in a more sustainable way;