natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nimetatud põhikohustus seisab nüüd silmitsi tehnoloogia ja turu arenguga, kus mobiilside võib mitmetes piirkondades olla peamine juurdepääsuviis ning võrkude puhul võetakse järjest enam kasutusele mobiilsidet ja lairibaühendusi.
This basic obligation is now confronted by technological and market developments in which mobile communications may be the primary form of access in many areas and networks are increasingly adopting the technology associated with mobile and broadband communications.
Need arengud osutavad vajadusele hinnata, kas tehnilised, sotsiaalsed ja majanduslikud tingimused õigustavad mobiilside ja lairibaühenduse lisamist universaalteenuse osutamise kohustuse hulka, ning millised on asjaomased rahastamisega seotud aspektid.
These developments raise a need to assess whether the technical, social and economic conditions justifying the inclusion of mobile communications and broadband access in the universal service obligation are fulfilled, as well as related financing aspects.
Komisjon esitab sel eesmärgil hiljemalt 2008. aasta sügiseks universaalteenuse osutamise kohustuse ulatuse läbivaatamise tulemused ning ettepanekud direktiivi 2002/22/EÜ uuendamiseks, et saavutada asjakohased üldist huvi pakkuvad eesmärgid.
To this end, the Commission will present, no later than autumn 2008, a review of the scope of the universal service obligation and proposals for reform of Directive 2002/22/EC to meet the appropriate public interest objectives.
Läbivaatamisel võetakse arvesse majanduslikku konkurentsivõimet ning sellele lisatakse sotsiaalsete, kaubanduslike ja tehnoloogiliste tingimuste ning sotsiaalse tõrjutuse ohu analüüs.
That review will take account of economic competitiveness and include an analysis of social, commercial and technological conditions and of the risk of social exclusion.
Kuna universaalteenuse osutamise kohustuse ulatusega seotud küsimusi käsitletakse seega täies ulatuses nimetatud eraldiseisva menetluse raames, käsitleb käesolev direktiiv ainult direktiivi 2002/22/EÜ muid aspekte.
As questions relating to the scope of the universal service obligation will therefore be fully dealt with in that separate procedure, this Directive only deals with other aspects of Directive 2002/22/EC.
Selguse ja lihtsuse huvides käsitletakse käesolevas õigusaktis ainult direktiivide 2002/22/EÜ ja 2002/58/EÜ muudatusi.
For the sake of clarity and simplicity, the present act only deals with the amendments to Directives 2002/22/EC and 2002/58/EC.
Võrkudele juurdepääsu ja teenuste kasutamise parandamise eesmärgil tuleks lõppseadmetega seotud teatavad aspektid, kaasa arvatud puudega kasutajatele mõeldud seadmed, tuua direktiivi 2002/22/EÜ reguleerimisalasse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta)
Without prejudice to Directive 1999/5/EC of the European Parliament and of the Council of 9 March 1999 on radio equipment and telecommunications terminal equipment and the mutual recognition of their conformity
ning eelkõige selle artikli 3 lõike 3 punktis f käsitletavaid puuetega seotud nõudeid.
, and in particular the disability requirements laid down in Article 3(3)(f) thereof, certain aspects of terminal equipment, including equipment intended for disabled users, should be brought within the scope of Directive 2002/22/EC in order to facilitate access to networks and the use of services.
Liikmesriigid peaksid kehtestama meetmed, et edendada turu loomist laialdaselt kättesaadavatele toodetele ja teenustele, mis sisaldavad vahendeid puudega kasutajatele.
Member States should introduce measures to promote the creation of a market for widely available products and services incorporating facilities for disabled users.
Selle võib saavutada muu hulgas Euroopa standarditele osutamisega, elektroonilise juurdepääsu (e-juurdepääs) nõuete kehtestamisega riigihangete menetlustele ja pakkumise kutsega seotud teenuste osutamisele ning puudega inimeste õigusi kaitsvate õigusaktide rakendamisega.
This can be achieved inter alia by referring to European standards, by introducing electronic accessibility (eAccessibility) requirements for public procurement procedures and the provision of services relating to calls for tender, and by implementing legislation upholding the rights of the disabled.
Määratlusi on vaja kohandada nii, et need vastaksid tehnoloogilise neutraalsuse põhimõttele ja tehnoloogia arengule.
Definitions need to be adjusted so as to conform to the principle of technology neutrality and to keep pace with technological development.
Eelkõige tuleks teenuse osutamise tingimused eraldada üldkasutatava telefoniteenuse määratlusest, mille kohaselt üldkasutatav telefoniteenus,
In particular, conditions for the provision of a service should be separated from the actual definitional elements of a publicly available telephone service, i.e.
s.t elektrooniline sideteenus,
an electronic communications
on üldsusele kättesaadav teenus, mis otse või operaatori valiku või eelvaliku või edasimüügi kaudu võimaldab siseriiklike ja rahvusvaheliste kõnede algatamist ja vastuvõtmist
service available to the public for originating and receiving, directly or indirectly via carrier selection or pre-selection or resale, national and/or international calls
ning sidepidamise võimalusi, mis on mõeldud konkreetselt puudega inimestele, kes kasutavad tekstiteenuseid või spetsiaalseid kõneteenuseid
and means of communication specifically intended for disabled users using text relay or total conversation services
riigi või rahvusvahelisse numeratsiooniplaani kuuluva numbri või numbrite abil
through a number or numbers in a national or international telephone numbering plan
Teenus, mis ei vasta kõigile neile tingimustele,
A service which does not fulfil all these conditions
nagu näiteks läbiklikkimise rakendus klienditeeninduse veebilehel,
, such as for example a "click-through" application on a customer service website,
ei ole üldkasutatav telefoniteenus.
is not a publicly available telephone service.
Vaja on selgitada mõnede sätete rakendamist olukorras, kus teenuse osutaja müüb teise ettevõtja osutatud üldkasutatava telefoniteenuse edasi või muudab tootemarki.
It is necessary to clarify the application of certain provisions to take account of situations where a service provider resells or re-brands publicly available telephone services provided by another undertaking.
Tänu tehnoloogia ja turu arengule hakkavad võrgud kasutama järjest enam IP-tehnoloogiat ning tarbijatel on rohkem võimalusi valida konkureerivate kõneteenuse pakkujate vahel.
As a result of technological and market evolutions, networks are increasingly moving to the "Internet Protocol" (IP) technology and consumers are increasingly able to choose between a range of competing voice service providers.
Seepärast peaksid liikmesriigid suutma eraldada universaalteenuse osutamise kohustused, mis on seotud määratletud piirkonnas üldkasutatava sidevõrguga liitumisega, üldkasutatava telefoniteenuse (sealhulgas hädaabikõned numbri 112 kaudu) osutamisest.
Therefore, Member States should be able to separate universal service obligations concerning the provision of a connection to the public communications network at a fixed location from the provision of a publicly available telephone service (including calls to emergency services via the number "112").
Selline eraldamine ei tohiks mõjutada universaalteenuse osutamise kohustuse ulatust, nagu see on kindlaks määratud ja läbi vaadatud ühenduse tasandil.
Such separation should not affect the scope of universal service obligations defined and reviewed at Community level.
Liikmesriigid, kus lisaks numbrile 112 on kasutusel ka muud riigisisesed hädaabinumbrid, võivad ettevõtjatele kehtestada samasuguse kohustuse tagada juurdepääs riigisisestele hädaabinumbritele.
Member States that use other national emergency numbers besides "112" may impose on undertakings similar obligations for access to those national emergency numbers.
Välja tuleks jätta üleliigsed kohustused, mis olid mõeldud vanalt, 1998. aasta õiguslikult raamistikult 2002. aasta raamistikule ülemineku hõlbustamiseks, ning sätted, mis kattuvad direktiivi 2002/21/EÜ sätetega ja kordavad neid.
Redundant obligations designed to facilitate the transition from the old regulatory framework of 1998 to the one of 2002 should be deleted, together with other provisions that overlap with and duplicate those laid down in Directive 2002/21/EC.
Püsiliinide miinimumkogumi jaemüügitasandil pakkumise nõue, mis oli vajalik 1998. aasta õigusliku raamistiku sätete jätkuva rakendamise tagamiseks püsiliinide valdkonnas, mis ei olnud 2002. aasta raamistiku jõustumise ajal veel piisavalt konkurentsil põhinev, ei ole enam vajalik ja tuleks tühistada.
The requirement to provide a minimum set of leased lines at retail level, which was necessary to ensure the continued application of provisions of the regulatory framework of 1998 in the field of leased lines, which was not yet sufficiently competitive at the time the 2002 framework entered into force, is no longer necessary and should be repealed.
Lepinguid käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada mitte ainult tarbijatele, vaid ka teistele lõppkasutajatele, eeskätt mikro- ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kes võivad eelistada tarbijate vajadustega kohandatud lepingut.
The provisions on contracts should apply not only to consumers but also to other end-users, primarily micro enterprises and small and medium-sized enterprises (SMEs), which may prefer a contract adapted to consumer needs.
Vältimaks teenuseosutaja tarbetut halduskoormust ja VKEde määratlusega seotud keerukust, ei tuleks lepinguid käsitlevaid sätteid kohaldada nimetatud muudele lõppkasutajatele automaatselt, vaid ainult nende taotlusel.
To avoid unnecessary administrative burdens on providers and complexity related to the definition of SMEs, the provisions on contracts should not apply automatically to those other end-users, but only where they so request.
Elektrooniliste sideteenuste osutajad peaksid tagama, et nende tarbijatele antakse piisavalt teavet selle kohta, kas nad pakuvad juurdepääsu hädaabiteenustele
Providers of electronic communications services should ensure that their customers are adequately informed as to whether or not access to emergency services
ja helistaja asukohta käsitlevale teabele
and caller location information
või mitte, ning et tarbijatele antakse esialgses tarbijalepingus ja hiljem korrapäraste ajavahemike tagant selget ja läbipaistvat teavet näiteks tarbijahindade kohta.
is provided, and are given clear and transparent information in the initial customer contract and at regular intervals thereafter, for example in customer billing information.
Nimetatud teave hõlmab territoriaalset katvust puudutavaid kõiki piiranguid, põhinedes kavandatavatel teenuse tehnilistel tööparameetritel ning kasutada oleval infrastruktuuril.
This information should include any limitations as to territorial coverage, on the basis of the planned technical operating parameters of the service and the available infrastructure.
Liikmesriikidel peaks olema siiski juhul, kui nad peavad seda asjakohaseks, võimalus toetada hädaabiteenustele häälkõnedega võrdset juurdepääsuvõimalust pakkuvate teiste juurdepääsuviiside arendamist ja rakendamist.
Member States should however, if they deem it appropriate, be free to promote the development and implementation of other means of access to emergency services which are capable of ensuring access equivalent to voice calls.
Samuti tuleb tarbijad hoida kursis
Customers should also be kept well informed of possible
meetmete liikidega
types of action
, mida elektroonilise sideteenuse osutaja võtab turvaohtude, turvaintsidentide või terviklikkuse rikkumise puhul, sest sellised meetmed võivad otseselt või kaudselt mõjutada tarbija andmeid, eraelu puutumatust või teisi osutatava teenusega seotud aspekte.
that the provider of electronic communications service may take to address security threats or in response to a security or integrity incident, since such actions could have a direct or indirect impact on the customer's data, privacy or other aspects of the service provided.
Seoses lõppseadmetega tuleks tarbijalepingus täpsustada piiranguid, mille teenuseosutaja on kehtestanud seadme tarbijapoolsele kasutamisele, näiteks lukustatud SIM-kaardiga mobiilsidevahendid, ning lepingu kas ennetähtaegse või kokkulepitud kehtivusaja lõpul lõpetamisega seotud kulud, sealhulgas seadme endale jätmisega seotud kulud.
With respect to terminal equipment, the customer contract should specify any restrictions imposed by the provider on the customer's use of such equipment, such as by way of "SIM-locking" mobile devices, and any charges due on termination of the contract, whether before or on the agreed expiry date, including any cost imposed in order to retain the equipment.
Kohustamata teenuseosutajat tegema enamat kui on nõutud ühenduse õigusaktides, peaks tarbijaleping täpsustama juhul, kui võetakse meetmeid, ka meetme liigi, mida teenuseosutaja võib võtta turvaintsidentide, terviklikkuse rikkumise või turvaohtude puhul, ning sellistel juhtudel kohaldatava korra.
Without imposing any obligation on the provider to take action over and above what is required under Community law, the customer contract should also specify the type of action, if any, the provider might take in case of security or integrity incidents, threats or vulnerabilities, as well as any arrangements implemented by the provider to provide compensation if such events occur.
Sideteenuste kasutamist puudutavate üldist huvi pakkuvate küsimustega tegelemiseks ja teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitse edendamiseks peaksid asjaomased ametiasutused teenuseosutajate abiga saama koostada ja levitada sideteenuste kasutamist käsitlevat avalikku huvi pakkuvat teavet.
In order to address public interest issues with respect to the use of communications services, and to encourage protection of the rights and freedoms of others, the relevant national authorities should be able to produce and have disseminated, with the aid of providers, public interest information related to the use of communications services.
Teave peaks hõlmama avalikkuse huvides tehtavaid hoiatusi seoses autoriõiguste rikkumisega ja kahjustava sisu ebaseadusliku kasutamise ja levitamisega ning nõuandeid ja kaitsevahendeid juhuks, kui ohus on isiku turvalisus, mis võib juhtuda näiteks isikuandmete avalikustamisel teatud tingimustel, või kui ohus on eraelu puutumatus või isikuandmed.
This information should include public interest warnings regarding copyright infringement, other unlawful uses and dissemination of harmful content, and advice and means of protection against risks to personal security, which may for example arise from disclosure of personal information in certain circumstances, privacy and personal data.
Teavet võiks kooskõlastada direktiivi 2002/22/EÜ artikli 33 lõikega 2a kehtestatud koostöömenetluse korras.
The information could be coordinated by way of the cooperation procedure established by Article 33(2a) of Directive 2002/22/EC.
Sellist üldist huvi pakkuvat teavet tuleks vajadusel ajakohastada ja see tuleks esitada kergesti arusaadaval trükitud ja elektroonilisel kujul, mille määrab kindlaks iga liikmesriik, ning avaldada riigi siseriikliku ametiasutuse veebilehel.
Such public interest information should be updated whenever necessary and should be presented in easily comprehensible printed and electronic formats, as determined by each Member State, and on the websites of the national public authorities.
Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema võimalik kohustada teenuseosutajaid levitama nimetatud standardset teavet oma klientidele viisil, mida siseriiklikud reguleerivad asutused sobivaks peavad.
National regulatory authorities should be able to oblige providers to disseminate this standardised information to all their customers in a manner deemed appropriate by the national regulatory authorities.
Teenuseosutajad ja asjaomased asutused peaksid leppima kokku sellise teabe levitamisega seoses teenuseosutajale tekkivate oluliste täiendavate kulude suhtes ning kõnesolevad asutused peaksid need katma.
Significant additional costs incurred by service providers for dissemination of such information should be agreed between the providers and the relevant authorities and met by those authorities.
Abonentide õigus taganeda oma lepingust ilma trahvideta tähendab elektrooniliste sidevõrkude ja/või ­teenuste pakkujate kehtestatud lepingutingimuste muutmist.
The right of subscribers to withdraw from their contracts without penalty refers to modifications in contractual conditions which are imposed by the providers of electronic communications networks and/or services.
Tarbijakaitset käsitlevaid ühenduse eeskirju ning ühenduse õigusnormidega kooskõlas olevaid siseriiklikke õigusnorme tuleks kohaldada direktiivile 2002/22/EÜ eranditeta.
Community rules on consumer protection and national rules in conformity with Community law should apply to Directive 2002/22/EC without exception.
Lõppkasutajad peaksid otsustama, millist seaduslikku sisu nad soovivad saata ja vastu võtta ning milliseid teenuseid, rakendusi, riist- ja tarkvara nad selleks soovivad kasutada, ilma et see piiraks võrkude terviklikkuse ning ohutuse säilitamise vajadust.
End-users should decide what lawful content they want to be able to send and receive, and which services, applications, hardware and software they want to use for such purposes, without prejudice to the need to preserve the integrity and security of networks and services.
Konkurentsil põhinev turg
A competitive market
direktiivis 2002/22/EÜ sätestatud läbipaistvate pakkumistega
with transparent offerings as provided for in Directive 2002/22/EC
Sõltuvalt kasutatavast tehnoloogiast ja kitsenduste ja/või piirangute liigist, võib selliste kitsenduste ja/või piirangute korral olla nõutav direktiivi 2002/58/EÜ kohane kasutaja nõusolek.
Depending on the technology used and the type of restriction and/or limitation, such restrictions and/or limitations may require user consent under Directive 2002/58/EC.
Teenuse nõutava kvaliteedi peaks kasutajatele tagama konkurentsil põhinev turg, kuid teatavatel juhtudel võib teenuse kvaliteedi halvenemise, kasutamise kitsendamise ja/või piiramise ning võrguliikluse aeglustumise vältimiseks osutuda vajalikuks tagada üldkasutatavate sidevõrkude miinimumkvaliteet.
A competitive market should also ensure that users are able to have the quality of service they require, but in particular cases it may be necessary to ensure that public communications networks attain minimum quality levels so as to prevent degradation of service, usage restrictions and/or limitations and the slowing of traffic.
Tõhusa konkurentsi puudumise korral peaksid siseriiklikud reguleerivad asutused kasutama elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kehtestamist käsitlevate direktiivide kohaseid õiguskaitsevahendeid selle tagamiseks, et kasutajate juurdepääsu teatavat tüüpi sisule ja rakendustele põhjendamatult ei piirataks.
Where there is a lack of effective competition, national regulatory authorities should use the remedies available to them under the directives establishing the regulatory framework for electronic communications networks and services to ensure that users" access to particular types of content or applications is not unreasonably restricted.
Siseriiklikel reguleerivatel asutustel peaks olema võimalus anda välja suuniseid, millega kehtestatakse direktiivi 2002/22/EÜ kohased teenuse kvaliteedi miinimumnõuded, ning võtta muid meetmeid, kui nende arvates ei ole muud õiguskaitsevahendid olnud kasutajate huvide kaitsmisel ja muudel asjaomastel tingimustel tõhusad.
It should also be possible for national regulatory authorities to issue guidelines setting minimum quality of service requirements under Directive 2002/22/EC and to take other measures where such other remedies have, in their judgement, not been effective with regard to the interests of users and all other relevant circumstances.
Nimetatud suunised või meetmed võiksid hõlmata ka põhiliste piiramatute teenuste osutamist.
Such guidelines or measures could include the provision of a basic tier of unrestricted services.
Asjakohaste eeskirjade puudumisel ühenduse õiguses tuleks sisu, rakendusi ja teenuseid lugeda seaduslikeks või kahjulikeks siseriikliku materiaal- ja protsessiõiguse kohaselt.
In the absence of relevant rules of Community law, content, applications and services should be deemed lawful or harmful in accordance with national substantive and procedural law.
On liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste mitte elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkujate ülesanne otsustada nõuetekohase menetluse kohaselt, kas sisu, rakendused või teenused on seaduslikud või kahjulikud või mitte.
It is the task of the relevant authorities of the Member States, not of providers of electronic communications networks or services, to decide, in accordance with due process, whether or not content, applications and services are lawful or harmful.
Direktiivi 2002/22/EÜ kohaldamine ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ (infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta))
Directive 2002/22/EC is without prejudice to Directive 2000/31/EC of the European Parliament and of the Council of 8 June 2000 on certain legal aspects of information society services, in particular electronic commerce, in the Internal Market (Directive on electronic commerce)
kohaldamist, mis muu hulgas sisaldab "pelga edastamise" eeskirja vahendusteenuse osutajate jaoks.
, which inter alia contains a "mere conduit" rule for intermediary service providers.
Direktiivis 2002/22/EÜ ei nõuta teenuseosutajatelt nende võrgustike kaudu edastatava teabe jälgimist ega sellise teabe tõttu oma klientide vastu kohtumenetluste algatamist, samuti ei muudeta teenuseosutajaid teabe eest vastutavaks.
Directive 2002/22/EC does not require providers to monitor information transmitted over their networks or to bring legal proceedings against their customers on grounds of such information, nor does it make providers liable for that information.
Direktiiv 2002/22/EÜ ei mõjuta teenuseosutajate mõistlikku ja mittediskrimineerivat võrgu haldamist.
Directive 2002/22/EC is without prejudice to reasonable and non-discriminatory network management by providers.
Kuna ebajärjekindlad õiguskaitsevahendid takistavad märgatavalt siseturu saavutamist, peaks komisjon hindama siseriiklike reguleerivate asutuste poolt vastu võetud suuniseid või muid meetmeid, pidades silmas võimalikku reguleerivat sekkumist kogu ühenduses, ning võtma vajaduse korral vastu rakendusmeetmeid, et saavutada kogu ühenduses järjepidev kohaldamine.
Since inconsistent remedies will significantly impair the achievement of the internal market, the Commission should assess any guidelines or other measures adopted by national regulatory authorities for possible regulatory intervention across the Community and, if necessary, adopt technical implementing measures in order to achieve consistent application throughout the Community.
Selliste konkurentsil põhinevate turgude puhul, kus teenuseosutajaid on rohkem, on tarbijate jaoks suurima tähtsusega läbipaistvate, ajakohastatud ja võrreldavate tariifide olemasolu.
The availability of transparent, up-to-date and comparable tariffs is a key element for consumers in competitive markets with several providers offering services.
Samuti peaksid nad
They should also
kas ise või kolmandate isikute kaudu tegema
, themselves or through third parties,
hinnajuhised ▌ kättesaadavaks juhul, kui turg ei ole seda teinud
make price guides available where the market has not provided them
tasuta või mõistiku hinnaga.
free of charge or at a reasonable price
kui need
where they have
on juba avaldatud ning kuuluvad seega üldkättesaadava teabe hulka.
already been published and thus belong to the public domain.