natgillin/translations-raw huggingface dataset:
toonitab, kui oluline on luua tugevam side stabiilsuse ja kasvu pakti vahendite, makromajanduslike vahendite ning ELi 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade vahel, esitades need sidusalt, parandades seejuures riikide eelarvete võrreldavust eri kategooriate kulutuste osas; liikmesriigid ei peaks oma vastavat majanduspoliitikat pidama mitte ainult riiklikuks huviks, vaid ka ühise huvi küsimuseks ja nad peaksid oma poliitika kujundama sellele vastavalt; tuletab liikmesriikidele meelde majanduspoliitika üldsuuniste suurenenud rolli;
Stresses the importance of establishing a stronger link between the instruments of the Stability and Growth Pact, macroeconomic instruments and the Europe 2020 National Reform Programmes by presenting them in a coherent way, thereby also making for enhanced comparability of national budgets as regards spending in different categories; Member States should not only view their respective economic policies as a matter of national interest, but also as a matter of common interest, and should formulate their policies accordingly; reminds the Member States of the enhanced role of the Broad Economic Policy Guidelines;
on seisukohal, et selle asemel, et jääda majanduspoliitika valdkonnas endiselt lootma avatud koordinatsiooni meetodile, on uue strateegia õnnestumiseks vaja pigem vaja laialdasemalt kasutada siduvaid meetmeid;
Considers that, rather than the continuing to rely on the open method of coordination in the economic policy field, broader use of binding measures is necessary to make the new strategy a success;
on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia ei keskendu piisavalt põhiküsimustele, millega liikmesriigid peavad võitlema, ja rõhutab, et peamiste algatuste ja põhieesmärkide sisu ja haldamise osas esineb suuri probleeme;
Believes that the Europe 2020 strategy does not focus sufficiently closely on key issues for Member States to tackle, and stresses that there are major problems regarding the content and management of the ’flagships’ and ’targets’;
kordab oma varasemat nõudmist luua Euroopa jaoks ühtne ja integreeritud arengustrateegia, milles sätestatakse majanduskasvu pikaajalised suundumused seoses parema, õiglasema ja jätkusuutlikuma majanduse loomisega, mis tagab jõukuse kõigile;
Reiterates its earlier calls for a single, integrated development strategy for Europe laying down long-term guidelines for economic growth with a view to building a better, fairer and more sustainable economy providing prosperity for all;
kordab oma nõuet ühendada tervikuks omavahel kattuvad strateegiad, näiteks ELi 2020. aasta strateegia, säästva arengu strateegia ning stabiilsuse ja kasvu pakt; taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu hülgas selle lähenemisviisi ning jättis poliitikate sidestumatuse probleemi lahendamata;
Reiterates its call to integrate overlapping strategies such as the Europe 2020 strategy, the Sustainable Development Strategy and the Stability and Growth Pact; deplores the fact that the European Council has rejected this approach, leaving the problem of policy incoherence unresolved;
usub, et tõhus majanduse juhtimine tähendab, et komisjonile antakse juhtimises nõuetekohane ja suurem vastutus, mis võimaldaks tal kasutada nii olemasolevaid vahendeid kui ka uusi vahendeid, mis on ette nähtud Lissaboni lepinguga, näiteks selle artiklites 121, 122, 136, 172, 173 ja 194, milles antakse komisjonile ülesanne kooskõlastada reformikavu, meetmeid, ja luua ühine strateegia;
Believes that effective economic governance implies endowing the Commission with proper, stronger management responsibility, thereby enabling it to use both existing tools and the new tools provided for by the Lisbon Treaty, such as Articles 121, 122, 136, 172, 173 and 194, which confer on the Commission the task of coordinating reform plans and measures and establishing a common strategy;
nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu ja komisjon kehtestaksid nn piitsa ja prääniku lähenemisviisi ning kasutaksid täitmise järelevalvemehhanismi aluslepingu artikli 136 raames, näiteks majanduslikke stiimuleid (nt ELi täiendavad vahendid) ja karistused, mille eesmärk on toetada tõhustatud ELi majanduse juhtimist ning eelkõige tõhustatud juhtimist Euroopa 2020. aasta strateegia raames;
Urges the European Council and the Commission to adopt a ’carrot and stick’ approach and use compliance mechanisms in the framework of Article 136 of the Treaty, such as economic incentives (e.g. extra EU funds) and penalties aimed at supporting enhanced EU economic governance and, more specifically, enhanced governance under the Europe 2020 strategy;
on seisukohal, et majanduse juhtimist tuleb tugevdada koos Euroopa valitsemise demokraatliku legitiimsuse tugevdamisega, mille saavutamiseks tuleb Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente kogu protsessi kulgu tihedamalt ja õigemal ajal kaasata; kutsub nõukogu ja komisjoni üles kasutama eelkõige nõuetekohaselt Lissaboni lepingu sätteid, mis käsitlevad parlamendi aktiivset kaasamist majanduspoliitika valdkonda, nagu on kindlaks määratud artikli 121 lõigetes 5 ja 6, ning kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikke ettepanekuid korrapärase poliitilise ja seadusandliku institutsioonidevahelise arutelu korraldamiseks selles ülitähtsas poliitikavaldkonnas;
Believes that strengthening economic governance must go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of European governance, which must be achieved through the closer and more timely involvement of the European Parliament and of national parliaments throughout the process; calls, in particular, on the Council and the Commission to make proper use of the provisions of the Lisbon Treaty with regard to Parliament's active involvement in the economic policy field, as defined in Article 121(5) and (6), and calls on the Commission to make detailed proposals establishing regular political and legislative interinstitutional dialogue in this crucial policy area;
Euroopa eelarve ja riikide reformikavad peaksid olema kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga, et edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja arengut
The European budget and national reform plans should be consistent with the goals of the Europe 2020 strategy to foster sustainable growth and development
rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia usaldusväärsuseks on vaja suuremat ühilduvust ja täiendavust ELi 27 liikmesriigi riigieelarvete ja ELi eelarve vahel; rõhutab, et ELi eelarvel peaks olema suurem roll vahendite koondajana;
Insists that, if the Europe 2020 strategy is to be credible, greater compatibility and complementarity is needed between the national budgets of the 27 EU Member States and the EU budget; emphasises the greater role the EU budget should play by pooling resources;
rõhutab, kui on olulised on pikaajalised avaliku või erasektori investeeringud sellise infrastruktuuri rahastamisel, mida on vaja Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud suurprojektide elluviimiseks, ning kutsub komisjoni üles kohandama Euroopa õiguslikku raamistikku, et edendada pikaajaliste investorite koostööd;
Stresses the importance of long-term public or private investments in financing the infrastructure required to implement the flagship initiatives proposed in the Europe 2020 strategy, and invites the Commission to propose measures to adapt the European regulatory framework in order to promote cooperation among long-term investors;
rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia saab usaldusväärne olla ainult sel juhul, kui sellele eraldatakse piisavalt vahendeid, ja tahab 2011. aasta eelarveprojektis näha ambitsioonikamat lähenemist seoses Euroopa 2020. aasta strateegia eduka elluviimisega; mõistab hukka asjaolu, et Euroopa 2020. aasta strateegia suurprojektidele ei eraldata 2011. aasta eelarveprojektis piisavalt vahendeid; rõhutab, et Euroopa Investeerimispanga intensiivsem kaasamine ning avaliku ja erasektori tihedam partnerlus võib olla tõhus lahendus, kuigi see ei pruugi olla kõigile sobiv lahendus; taunib asjaolu, et ei Euroopa Ülemkogu ega komisjon ei ole seda küsimust käsitlenud;
Stresses that the Europe 2020 strategy can only be credible if it is adequately funded and wants to see a more ambitious approach taken in the 2011 draft budget with a view to implementing the Europe 2020 strategy successfully; deplores the fact that 2011 draft budget fails to provide the flagship programmes of the Europe 2020 strategy with sufficient funding; emphasises that greater European Investment Bank (EIB) involvement and greater reliance on Public Private Partnerships (PPP) can be an effective approach, without being a ’one-size-fits-all’ solution; deplores the fact that this issue has not been addressed either by the European Council or by the Commission;
palub komisjonil täpsustada sidet liidu eelarve ridade ja ELi 2020. aasta strateegia asjakohaste eesmärkide vahel; nõuab kindlalt, et komisjon esitaks enne 2010. aasta esimese poolaasta lõppu ettepaneku vaadata läbi praegune mitmeaastane finantsraamistik 2007–2013, et leida täiendavaid eelarvevahendeid Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks;
Calls on the Commission to clarify the relationship between Union budget lines and the relevant Europe 2020 strategy objectives; insists that before the end of the first half of 2010 the Commission should come forward with a proposal to revise the current Multiannual Financial Framework (MFF) for the period 2007-2013 in order to find extra budgetary resources to achieve the goals of the Europe 2020 strategy;
nõuab lisateavet selle kohta, millist mõju avaldab ELi eelarvele Euroopa finantsstabiilsuse vahend, mille kohta tehti otsus majandus- ja rahandusministrite nõukogu erakorralisel kohtumisel 9.–10. mail 2010;
Requests further information on the implications for the EU budget of the European Financial Stabilisation Mechanism agreed at the Extraordinary Ecofin Council on 9 and 10 May 2010;
rõhutab, kui tähtis on, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine oleks kooskõlas Euroopa Ülemkogu 15.–16. detsembri 2005. aasta järeldustega, ning et see viidaks kooskõlla Lissaboni lepingu nõuetega, et tagada Euroopa 2020. aasta strateegias nimetatud algatuste ning kehtiva ja järgmise mitmeaastase finantsraamisiku käigus võetud paljude muude algatuste ja poliitiliste kohustuste rahastamine;
Underlines the importance of the revising the current MFF to comply with the conclusions of the European Council of 15 and 16 December 2005 and bring it into line with the requirements of the Lisbon Treaty in order to provide financing for the initiatives outlined in the Europe 2020 strategy as well as the various initiatives taken and political commitments entered into during the current and next MFFs;
rõhutab nõuet, et ELi eelarves peaks kajastuma vajadus rahastada üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele;
Emphasises the requirement that the EU budget should reflect the need to fund the transition towards an environmentally sustainable economy;
Euroopa Parlament nõuab tihedamat kaasamist Euroopa 2020. aasta strateegiaga seotud üksikasjalike ettepanekute kujundamisse
The European Parliament asks to be more closely involved in framing the detailed Europe 2020 proposals
toonitab, et parlament teeb otsuse tööhõivesuuniste kohta pärast seda, kui ta on saanud rahuldava vastuse Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimisstruktuuri ja eelarveraamistiku kohta;
Stresses that it will take its decision on the Employment Guidelines once it has received a satisfactory response regarding the governance structure and budgetary framework of the Europe 2020 strategy;
toonitab, et komisjoni iga-aastased poliitilised soovitused ja hoiatused selle kohta, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke, peaksid olema Euroopa Ülemkogu otsuste alus; on seisukohal, et neid aruandeid tuleks arutada parlamendis enne Euroopa Ülemkogu arutelusid;
Stresses that the annual policy recommendations and warnings from the Commission regarding compliance by the Member States with the Europe 2020 objectives should be the basis for European Council decisions; takes the view that these reports should be discussed in Parliament before being considered by the European Council;
võttes arvesse esimeeste konverentsi 22. aprilli ning 12. ja 20. mai 2010. aasta otsuseid, milles tehakse ettepanek luua erikomisjon, mis tegeleks pärast 2013. aastat Euroopa Liidu ees seisvate poliitiliste väljakutsete ja kasutada olevate eelarvevahenditega;
having regard to the decisions taken by the Conference of Presidents on 22 April and 12 and 20 May 2010 proposing the setting up of a special committee on the political challenges and the budgetary means available to the Union after 2013,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõiget 5, milles on sätestatud, et kogu finantsraamistiku vastuvõtmise menetluse jooksul võtavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kõik vajalikud meetmed asjaomase vastuvõtmise hõlbustamiseks;
having regard to Art. 312(5) of the Treaty on the Functioning of the European Union, which stipulates that throughout the procedure leading to the adoption of the financial framework, Parliament, the Council and the Commission shall take any measure necessary to facilitate its adoption,
võttes arvesse vajadust koguda ja kooskõlastada erinevate asjaomaste komisjonide seisukohti ning kehtestada eelarvekomisjoni mandaat läbirääkimisteks nõukoguga, mille eesmärk on vastu võtta uut mitmeaastast finantsraamistikku sisaldav määrus ja võimaluse korral ka määratleda institutsioonidevahelise kokkuleppega kindlaks määratavad toetusmeetmed;
having regard to the need to gather and coordinate the opinions of the various committees concerned and to establish a mandate for the Committee on Budgets for its negotiations with the Council aiming to adopt a regulation containing the future multi-annual financial framework (MFF), and possibly, the definition of supporting measures to be defined in an interinstitutional agreement,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni tehtud tööd ning vajadust selle komisjoni töö jätkamiseks, eriti seoses säästva ja kvalitatiivse majanduskasvu ning pikaajaliste investeeringute toetamisega, et võidelda kriisi pikaajaliste tagajärgedega;
having regard to the work undertaken by Parliament's special committee on the financial, economic and social crisis and the need for a follow-up of the work of that committee, especially with regard to support for sustainable and qualitative growth and long-term investments, in order to tackle the long-term effects of the crisis,
otsustab luua erikomisjoni järgmiste volitustega:
Decides to set up a special committee with the following remit:
määrata kindlaks Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid mitmeaastaseks finantsraamistikuks pärast 2013. aastat nii õigusloome kui ka eelarve seisukohalt;
to define Parliament's political priorities for the post-2013 MFF, both in legislative terms and budgetary terms;
hinnata rahalisi vahendeid, mis on Euroopa Liidule vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika teostamiseks 1. jaanuaril 2014 algaval ajavahemikul;
to estimate the financial resources necessary for the Union to attain its objectives and carry out its policies for the period starting 1 January 2014;
määrata kindlaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kestus;
to define the duration of the next MFF;
teha kooskõlas nende prioriteetide ja eesmärkidega ettepanek järgmise mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri kohta, tuues välja liidu tegevuse põhivaldkonnad;
to propose, in accordance with those priorities and objectives, a structure for the future MFF, indicating the main areas of Union activity;
anda suunised eraldiste soovituslikuks jaotuseks mitmeaastase finantsraamistiku erinevate kulurubriikide vahel kooskõlas poliitiliste prioriteetide ning kavandatava struktuuriga;
to submit guidelines for an indicative allocation of resources between and within the different headings of expenditure of the MFF in line with the priorities and proposed structure;
määrata kindlaks seos ELi eelarve rahastamissüsteemi reformi ja kulutuste läbivaatamise vahel, et anda eelarvekomisjonile tugev alus läbirääkimisteks uue mitmeaastase finantsraamistiku üle;
to specify the link between a reform of the financing system of the EU budget and a review of expenditure to provide the Committee on Budgets with a sound basis for negotiations on the new MFF;
otsustab luua erikomisjoni ametiajaga 12 kuuks alates 1. juulist 2010, eesmärgiga esitada Euroopa Parlamendile raport järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks koos arvnäitajatega enne komisjoni ettepanekut, mis on kavandatud juuliks 2011;
Decides to establish the special committee for a term of 12 months from 1 July 2010 in order to submit a report to Parliament before the Commission presents its proposal with figures for the next MFF, planned for July 2011;
meenutab, et vastavalt kodukorra VII lisale tegelevad spetsiifiliste õigusloome- ja eelarvealaste ettepanekutega pädevad komisjonid;
Recalls that the specific budgetary and legislative proposals will be dealt with by the relevant committees in accordance with Annex VII of its Rules of Procedure;
otsustab määrata erikomisjoni suuruseks 50 liiget.
Decides that the special committee shall have 50 members.
Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon inimõiguste kaitsjaid toetava ELi poliitika kohta ( 2009/2199(INI) )
European Parliament resolution of 17 June 2010 on EU policies in favour of human rights defenders ( 2009/2199(INI) )
võttes arvesse ÜRO põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni, rahvusvahelisi inimõiguskonventsioone, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti;
having regard to the Charter of the United Nations, the Universal Declaration of Human Rights, the International Covenants on Human Rights, the International Covenant on Civil and Political Rights (IOCPR) and the International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights (ICESCR),
võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta ning inimõiguste kaitsjate olukorda käsitleva ÜRO eriraportööri tegevust;
having regard to the United Nations Declaration on Human Rights Defenders and the activities of the United Nation Special Rapporteur on the Situation of Human Rights Defenders,
võttes arvesse Lissaboni lepingut, eriti selle artikleid 3 ja 21, ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;
having regard to the Lisbon Treaty, notably Articles 3 and 21 thereof, and to the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
võttes arvesse Euroopa Liidu inimõigustealaseid suuniseid ja eelkõige 2004. aastal vastu võetud ning 2008. aastal läbi vaadatud Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta; võttes arvesse ka 2001. aasta detsembris vastu võetud ja 2009. aastal läbi vaadatud Euroopa Liidu suuniseid inimõigustealaste dialoogide kohta;
having regard to the European Union Guidelines on Human Rights, and in particular to the European Union Guidelines on Human Rights Defenders, adopted in June 2004, and reviewed in 2008; having regard also to the Guidelines on Human Rights Dialogues, adopted in December 2001 and reviewed in 2009,
võttes arvesse ELi välislepingutes sisalduvaid inimõiguste klausleid;
having regard to human rights clauses in the EU's external agreements,
võttes arvesse oma erisuuniseid parlamendiliikmete inimõiguste- ja demokraatiaalase tegevuse kohta nende visiitidel kolmandatesse riikidesse;
having regard to its specific guidelines for human rights and democracy actions of MEPs in their visits to third countries,
võttes arvesse Sahharovi mõttevabaduse auhinna põhikirja, mille Euroopa Parlamendi esimeeste konverents 15. mail 2003. aastal vastu võttis ja mida muudeti 14. juunil 2006. aastal;
having regard to the Statute of the Sakharov Prize for Freedom of Thought, adopted by the European Parliament Conference of Presidents on 15 May 2003, and modified on 14 June 2006,
võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone inimõiguste olukorra kohta maailmas ja eriti nende resolutsioonide lisasid, mis käsitlevad üksikjuhtumeid;
having regard to its previous resolutions on the situation with regard to human rights in the world, and especially to its annexes on individual cases,
võttes arvesse korrapäraseid arutelusid ja kiireloomulisi resolutsioone, mis on vastu võetud seoses inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte rikkumisega;
having regard to the regular debates and urgency resolutions on cases of breaches of human rights, democracy and the rule of law,
võttes arvesse ministrite komitee poolt 6. veebruaril 2008. aastal vastu võetud deklaratsiooni Euroopa Nõukogu tegevuse kohta inimõiguste kaitsjate paremal kaitsmisel ja nende tegevuse edendamisel;
having regard to the Declaration of the Committee of Ministers on Council of Europe action to improve the protection of human rights defenders and promote their activities, adopted on 6 February 2008,
võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 24. veebruaril 2009. aastal vastu võetud resolutsiooni inimõiguste kaitsjate olukorra kohta Euroopa Nõukogu liikmesriikides RES/1660(2009).
having regard to the resolution adopted on 24 February 2009 by the Council of Europe Parliamentary Assembly on the situation of human rights defenders in Council of Europe member states RES/1660(2009).
võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 10. oktoobril 2007. vastuvõetud soovitust valitsusväliste organisatsioonide õigusliku staatuse kohta Euroopas CM/Rec(2007)14.
having regard to the Recommendation on the legal status of Non-Governmental Organisations in Europe CM/Rec(2007)14.
võttes arvesse piirkondlikke inimõigustealaseid õigusakte, sealhulgas eelkõige Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni (ACHPR) vastu võetud resolutsioone inimõiguste kaitsjate kohta, Ameerika inimõiguste konventsiooni ning Araabia inimõiguste hartat;
having regard to regional human rights instruments, including in particular the European Convention on Human Rights, the African Charter on Human and Peoples' Rights and the resolutions adopted by the African Commission on Human and Peoples' Rights (ACHPR) on human rights defenders, the American Convention on Human Rights and the Arab Charter on Human Rights,
võttes arvesse mõnes ELi liikmesriigis rakendatavaid programme ohustatud inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks ja neile varjupaiga pakkumiseks;
having regard to the programmes for protecting and sheltering threatened human rights defenders which are being implemented in some EU Member States,
võttes arvesse väliskomisjoni raportit ( A7-0157/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Foreign Affairs ( A7-0157/2010 ),
arvestades, et ÜRO põhikirja kohaselt peab iga liikmesriik kandma hoolt inimõiguste ja vabaduste üha suurema ülemaailmse austamise ja järgimise eest;
whereas, under the Charter of the United Nations, every member state has the responsibility to promote universal respect for, and observance of, human rights and freedoms,
arvestades, et vastavalt 1998. aastal vastu võetud ÜRO deklaratsioonile on mõiste „inimõiguste kaitsja” kasutusel sellise inimese kohta, kes tegutseb üksi või koos teistega, et inimõigusi rahumeelsete vahendite abil edendada või kaitsta;
whereas, according to the UN Declaration adopted in 1998, ‘human rights defender’ is a term used to describe persons who, individually or with others, act to promote or protect human rights through peaceful means,