natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2000. aasta, 23. ja 24. märtsi 2001. aasta, 22. ja 23. märtsi ning 16. ja 17. juuni 2005. aasta ning 23. ja 24. märtsi 2006. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;
having regard to the European Council Presidency conclusions of 23 and 24 March 2000, 23 and 24 March 2001, 22 and 23 March and 16 and 17 June 2005 and 23 and 24 March 2006,
võttes arvesse ILO inimväärse töö tegevuskava;
having regard to the ILO's decent work agenda,
võttes arvesse Euroopa kaitstud paindlikkuse ekspertrühma 2007. aasta juuni aruannet "Kaitstud paindlikkuse saavutamise viisid: tõkete tugedeks muutmine";
having regard to the report by the European Expert Group on Flexicurity, entitled 'Flexicurity Pathways: Turning hurdles into stepping stones', of June 2007,
võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta: uus partnerlus Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0062 .
having regard to its resolution of 13 March 2007 on corporate social responsibility: a new partnership Texts adopted, P6_TA(2007)0062 .
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6-0446/2007 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, of the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0446/2007 ),
arvestades, et EL ei ole mitte üksnes majandusliit, vaid ka ühistel väärtustel põhinev ühendus, millest tulenevalt mis tahes tööõiguse ja tööturu reform peab peegeldama kõnealuseid väärtusi, ning arvestades, et Euroopas väljakujunenud tööõiguse aluspõhimõtted kehtivad ikka edasi; arvestades, et kaitstud paindlikkus peaks kajastama kõikide tööturu osapoolte vahelist dialoogi ning kajastama ühelt poolt tööandjate ja töötajate huvide ning teiselt poolt paindlikkuse ja turvalisuse õiget tasakaalu; arvestades, et tööõigus pakub õiguskindlust ning töötajate ja tööandjate kaitset kas õigusakti või kollektiivlepinguga või mõlemaga koos, ning arvestades, et tööõiguses tehtavate mis tahes muudatuste edukus oleks suurem, kui töötajad tunneksid end turvalisemalt; arvestades, et tuleb tõsta nii töötajate kui ka ettevõtete turvalisuse taset, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates; arvestades, et see turvatunne oleneb ka sellest, kui lihtne on leida uut töökohta, ning arvestades, et ülemaailmne konkurents ja kiiresti arenev tehnoloogia tähendavad seda, et ettevõtted peavad üha kiiremini kohanema;
whereas the EU is not only an economic union but also a community of shared values as a consequence of which any reform of labour law and the labour market should reflect those values, and whereas the basic principles of labour law which have developed within Europe remain valid; whereasflexicurity should reflect the dialogue among all social partners and reflect a good balance between the interests of both employers and workers on the one hand and between flexibility and security on the other; whereas labour law provides legal certainty and protection for workers and employers by way of either legislation or collective agreement, or a combination of the two and whereas the success of any changes in labour law would be greater if workers feel more secure; whereas it is necessary to increase the level of security of both workers and enterprises, especially in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs); whereas such security also depends on how easy it is to find a new job; whereas global competition and rapidly developing technology mean that enterprises have to adapt ever more quickly,
arvestades, et kaitstud paindlikkust tuleb seetõttu vaadelda Euroopa sotsiaalmudeli olulise osana, mis soodustab konkurentsi- ja kohanemisvõimeliste ettevõtete ja töötajate arengut; arvestades, et kaitstud paindlikkuse mõiste tekitab tõsist muret mõnedes Euroopa töötajates, kes kardavad kasvavat ebakindlust töökohtade osas, ning arvestades seega, et see mõiste ja selles sisalduvad kindlad põhimõtted peavad olema võimalikult selgelt määratletud;
whereas flexicurity, should therefore be seen as an important component of the European Social Model fostering competitive and adaptable businesses and workforces; whereas the term "flexicurity" arouses strong concerns among some European workers, who fear increased job insecurity; and whereas that term and the firm principles it covers, should therefore be defined as precisely as possible,
arvestades, et 16 % eurooplasi ähvardab vaesuseoht ja 10 % elab töötute leibkondades, mistõttu on oluline, et kaitstud paindlikkuse eesmärgil läbiviidav mis tahes reform põhineks üksikasjalikul mõju hindamisel, kui tegemist on vähekindlustatud rühmadega, ja et kõik kõnealused reformid tagaksid sotsiaalse kaasatuse, ohustamata uusi sotsiaalseid rühmi;
whereas 16 % of Europeans remain at risk of poverty, and 10 % live in jobless households and that it is therefore essential that any reform under on the basis of flexicurity is based on a detailed impact assessment as regards vulnerable groups and that any such reform should aim at furthering social inclusion while not putting new groups at risk,
arvestades, et tööpuudus Euroopa Liidus võib olla seotud piiratud jätkusuutlike töökohtade loomisega, mis teiste tegurite seas sõltub dünaamilistest, uuenduslikest ja konkurentsivõimelistest ettevõtetest ning uurimis- ja arendustegevusse ja elukestvasse õppesse tehtavatest investeeringutest, mis võib kaasa aidata ka dünaamilise tööturu loomisele;
whereas unemployment in the European Union could be related to limited sustainable job creation which, inter alia, depends on dynamic, innovative and competitive companies and on investment in research and development and lifelong learning, which can also contribute to a dynamic labour market,
arvestades, et tipptasemel, uuenduslik ja teadmistepõhine majandus peaks püüdma olla konkurentsivõimeline väärtusahela tipus, ning et selle saavutamiseks on vaja pikaajalist töösuhet ja kõrge kvalifikatsiooniga tugevalt motiveeritud tööjõudu;
whereas a cutting-edge, innovative, knowledge-based economy should aim at being competitive at the top-end of the value chain and, in order to achieve this, long-term employment and a highly skilled, highly motivated workforce is required,
arvestades, et üks kaitstud paindlikkuse eesmärke on laiendada praegust tööpakkumist tööturul ja samal ajal võimaldada üksikisikutel ja ettevõtetel toime tulla muutustega ning suurendada liikuvust Euroopa tööturul, ja see peab olema ühendatud stabiilse ning jätkusuutliku tööhõive ja sissetuleku loomisega;
whereas one of the aims of flexicurity is to expand the supply of jobs on the labour market and, at the same time, to enable individuals and companies to manage change and increase mobility on the European labour market and whereas flexicurity must be combined with a policy of creating stable and sustainable employment and income,
arvestades, et liikuvad töötajad peavad alati arvestama sotsiaalkindlustushüvitise kaotamise võimalusega;
whereas mobile workers still run the risk of losing social security benefits,
arvestades, et ebaausa konkurentsi vältimiseks siseturul peavad EL ja liikmesriigid tagama, et nende vastavates tööõigusalastes õigusaktides järgitakse standardite ühtlast taset, kindlustades samal ajal, et see ei takistaks liikmesriikidel soovi korral standardeid parandada;
whereas, in order to avoid unfair competition in the internal market, the EU and Member States need to make sure that a common level of standards in their respective labour laws are respected, while at the same time making sure that this does not prevent Member States from improving standards should they wish to do so,
arvestades, et kaitstud paindlikkus tähendab tööandjate, töötajate, tööotsijate ja ametivõimude õiguste ja kohustuste tasakaalustamist ning nõuab ametivõimude, tööturu osapoolte ja muude sidusrühmade vahelist usalduse ja läbipaistva dialoogi õhkkonda, kus kõik on valmis muudatuste eest vastutama ja töötavad välja tasakaalustatud poliitikat, eesmärgiga toetada arvukamate ja paremate töökohtade loomist kõigi jaoks, tagada sooline võrdõiguslikkus ja võidelda selliste haavatavate töötajate rühmade diskrimineerimise vastu nagu sisserändajad, noored ja eakamad töötajad ning puuetega inimesed;
whereas flexicurity implies a balancing of rights and responsibilities for employers, workers, job seekers and public authorities and requires a climate of trust and transparent dialogue between public authorities, social partners and other stakeholders, in which all are prepared to take responsibility for change and produce balanced policy packages with a view to supporting the process of creating more and better jobs for all, to ensure gender equality and to fight discriminatory practices against vulnerable groups of workers such as migrants, younger and older workers and disabled people,
arvestades, et kuigi komisjoni teatises kaitstud paindlikkuse kohta sätestatakse naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõte, on selle sõnastus nõrk, kuna see ei vaidlusta meeste ja naiste põhilist ebavõrdsust seoses juurdepääsuga tööturule ja tööturul osalemisega ning tasuta töö võrdse jagamisega naiste ja meeste vahel;
whereas while the Commission communication on flexicurity sets out the principle of equality between women and men , its formulation is weak as it does not challenge the fundamental inequality between women and men encountered with regard to access to and participation in the labour market and equal sharing of unpaid work,
arvestades, et kõrgest tööpuuduse tasemest ja tööturu killustatusest tuleb üle saada teatavates piisavalt kindlustamata töötajate rühmades esineva ebavõrdsuse kaotamisega, töökohtade loomise soodustamisega ning kõigi töötajate põhiõiguste kaitsmise ja elukestvale õppele juurdepääsu tagamisega;
whereas high unemployment and labour market segmentation need to be overcome by removing inequalities affecting certain groups of insufficiently covered workers, fostering job creation and by protecting a broad core of rights for all workers and access to lifelong learning,
arvestades, et osalise tööajaga töö, madalam töötasu ning tähtajalised töölepingud – töötajate vaesuse tekke peamised ohud – iseloomustavad eelkõige naiste töösuhteid;
whereas part-time working, lower pay and fixed-term contracts – the main risk factors for in-work poverty – are characteristic first and foremost of the employment situation of women,
arvestades, et komisjoni teatist kaitstud paindlikkuse kohta tuleks kasutada tasakaalustatuma arutelu algatamise alusena kaitstud paindlikkuse teemal; arvestades, et OECD and ILO uuringutes toetatakse poliitikastrateegiat, mille kohaselt sotsiaalse turvalisuse kõrgel tasemel on positiivne mõju asendusmääradele ja tootlikkusele, ning arvestades, et Euroopa Liidu "hea töö" mõiste hõlmab töötajate õigusi ja osalust, õiglast töötasu, tööohutuse ja töötervishoiu kindlustamist ning samuti peresõbralikku töökorraldust; arvestades, et need õigused on asendamatud, kui Euroopa Liit soovib saavutada oma kodanike heakskiitu;
whereas the Commission communication on flexicurity should be used as a basis for starting a more balanced debate on flexicurity; whereas OECD and ILO studies endorse a policy strategy that incorporates a high level of social security with a positive effect on replacement rates and productivity and whereas the European Union's concept of 'good work' includes rights and participation of employees, fair wages, protection of safety and health at work as well as a family-friendly work organisation; whereas those rights are indispensable for the acceptance of the European Union by its citizens,
arvestades, et Euroopa Sotsiaalfondil on oluline roll sotsiaalse dialoogi ja aktiivse tööturupoliitika edendamisel, et tagada tugeva, arvukamate ja paremate töökohtadega Euroopa sotsiaalmudeli toimimine;
whereas the European Social Fund (ESF) has a vital role to play in promoting social dialogue and active labour market policies in order a ensure a strong European Social Model with more and better jobs,
arvestades, et OECD teatas hiljuti, et töökaitsealastel õigusaktidel ei ole märkimisväärset mõju kogutööhõive määrale ja et töötushüvitiste kõrgetel asendusmääradel on positiivne mõju tootlikkusele; arvestades lisaks, et ILO on näidanud positiivse seose olemasolu alalise töö ja tootlikkuse vahel,
whereas the OECD recently stated that employment protection legislation has no significant impact on the total employment rate and that high replacement rates in unemployment benefits have a positive effect on productivity; whereas, furthermore, the ILO has demonstrated that there is a positive relationship between tenure and productivity,
usub, et põhjus, miks vajatakse kaitstud paindlikkuse integreeritud lähenemisviisi, peitub vajaduses saavutada uuendatud Lissaboni strateegia eesmärgid, eelkõige luua rohkem ja paremaid töökohti, ning samal ajal moderniseerida Euroopa sotsiaalmudeleid, mis nõuab poliitikat, mis võtab üheaegselt arvesse tööturgude paindlikkust, töökorraldust ja töösuhteid ning turvalisust: nii tööhõivekindlust kui ka sotsiaalkindlustust;
Believes that the rationale for an integrated approach to flexicurity is the need to achieve the objectives of the renewed Lisbon Strategy, in particular more and better jobs, and at the same time to modernise the European social models, which requires policies that address, simultaneously, the flexibility of labour markets, work organisation and labour relations, and security: employment security and social security;
tunnistab, et selleks, et 21. sajandil edukas olla, on Euroopal vaja hästi haritud tööjõudu ja ettevõtteid, kes suudavad haarata kohe kinni kiiresti muutuvas maailmas esilekerkivatest võimalustest, et tõsta tootlikkust ja suurendada uuendustegevust;
Recognises that, in order to succeed in the 21st century, Europe needs a well- educated workforce as well as companies that are quick to seize opportunities that arise in a fast-moving world to increase productivity and enhance innovation;
toetab kindlalt järeldust, et kaitstud paindlikkus võib olla nii töötaja kui ka tööandja huvides ning et see on saavutatav kohandatavate ja usaldusväärsete lepingutingimuste edendamise kaudu;
Strongly endorses the conclusion that flexibility can be in the interests of the employee as well as the employer, and that this can be achieved through promoting adaptable and reliable contractual arrangements;
rõhutab siiski, et kaitstud paindlikkus võib olla tööturu reformi poliitikastrateegia ning peab seega olema igakülgne, hõlmates kõiki tööhõive ja sotsiaalpoliitika tahke nii riiklikul kui ELi tasandil;
Emphasises, however, that flexicurity can be a policy strategy for the reform of the labour market and, as such, must be comprehensive by including all the existing facets of employment and social policy at both national and EU level;
leiab, et ümberkorralduste tõttu riiklikes sotsiaalkindlustussüsteemides ja tööõiguses on komisjoni pakutud kaitstud paindlikkuse võimaluste tõlgendamine liiga ühekülgne, sest see ei arvesta meetmete kuludega; nõuab seetõttu, et komisjon viiks läbi kõnealuste võimaluste kulude-tulude analüüsi; tuletab meelde, et kaitstud paindlikkuse mõistet on võimalik ellu viia vaid pikema aja jooksul;
Considers that, in view of the changes in national social security systems and labour law, the interpretation of the Commission's flexicurity options is too one-sided, since it takes no account of the costs the measures involve; calls, therefore, calls on the Commission to carry out a cost-benefit analysis on those options; recalls that a flexicurity concept can be put into practice only in the long term;
rõhutab, et Euroopa kaitstud paindlikkuse strateegias peaks täpsemalt uurima tänapäeva majanduse nõudmisi, millist tüüpi tööjõudu vajavad Euroopa ettevõtted edu saavutamiseks ning millised on peamised takistused; rõhutab vajadust arvestada üle-euroopalistes ja riiklikes strateegiates ühemehe-ettevõtete, mikroettevõtete ning kaupade tootmise ja teenuste pakkumisega tegelevate väikeettevõtete eripäraga; avaldab kahetsust selle üle, et komisjoni teatises kaitstud paindlikkuse kohta vaadeldakse kaitstud paindlikkust üksnes töösuhete kontekstis; nõuab seetõttu, et kaitstud paindlikkuse alases riiklikus poliitikas kehtestataks sellist tüüpi ettevõtete asutamiseks, arendamiseks ja üleandmiseks vastavad tingimused;
Stresses that Europe's flexicurity strategy should examine more closely the demands of the modern economy, what sort of workforce European firms need in order to succeed, and what are the main obstacles; stresses the need to take into consideration the specific nature of one-person-companies, micro-enterprises and small enterprises producing goods and services in European and national strategies; regrets that the Commission communication envisages flexicurity solely in the context of employment relationships; calls, therefore, for public policies linked to flexicurity to set up adequate conditions for creation of this kind of enterprises, for their development and their transfer;
märgib tõsise murega, et ehkki komisjon viitab oma teatises kaitstud paindlikkuse kohta soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, eiratakse selles täielikult komisjoni teatises "Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised" kajastatud kohustusi ja vastutust; märgib kriitiliselt asjaolu, et Euroopa Liidus kehtivad õigusaktid soolise võrdõiguslikkuse edendamise kohta pole oma eesmärki saavutanud ja et sissetulekute erinevus sugude vahel, töö ja pereelu ühitamiseks vajalike tingimuste puudumine ning avalike lastehoidmisvõimaluste nappus on endiselt Euroopa töötajate peamine probleem;
Notes with deep concern that the Commission communication on flexicurity, while refering to promoting gender equality, completely disregards the obligations and responsibilities set out in the Commission communication entitled, 'A Roadmap for equality between women and men"; is critical of the fact that the European Union's existing legislation on promoting gender equality has so far not achieved its objectives and that the income gap between the sexes, the absence of the necessary conditions for combining work and family life, and the lack of public child-care facilities, remain a central problem for European workers;
tuletab meelde, et kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete rakendamine peab toimuma soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise raames ning võtma arvesse:
Recalls that the implementation of a set of common principles for flexicurity needs to be gender-mainstreamed and take into account:
ebatüüpilises töösuhtes (mittestandardsed, tähtajalised ja osalise tööajaga töölepingud) olevate naiste üleliia suurt arvu ning vajadust rakendada soolist võrdõiguslikkust süvalaiendavat tööhõivepoliitikat;
the over-representation of women in non-standard employment (non-standard, fixed-term, part-time contracts) and the need to implement gender-mainstreamed labour policies;
naiste hulgas esinevaid sagedasi üleminekuid töölt hooldustegevusele ja vajadust nõuetekohase kaitse ja sotsiaaltoetuste järele üleminekuajal (hooldamine, perekondlikud kohustused, haridus, koolitus ja ümberõpe);
frequent switching between work and care activities among women and the need for proper protection and social benefits during transitional periods (care, family responsibilities, education, training and re-training);
üksikvanemate, kellest suur enamus on naised, eriolukorda;
the specific situation of single parents, the vast majority of whom are women;
vajadust töö ja tööaja paindliku läbirääkimise ja korraldamise järele, et võimaldada töö-, pere- ja eraelu ühitamist;
the need for work and working hours to be negotiated and organised in a flexible manner so as to enable the reconciliation of professional, family and private life;
vajadust paindlikkuse järele kutsealases koolituses ja ümberõppes ning kõigis tööle naasmise meetmetes, et võimaldada töö-, pere- ja eraelu ühitamist, sealhulgas üleminekuajal;
the need for flexibility in vocational training and retraining and in all back-to-work measures, including during transitional periods, in order to enable the reconciliation of professional, family and private life;
Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti, naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiseid (2006–2010) ja komisjoni teatist "Euroopa demograafiline tulevik – kuidas teha väljakutsest võimalus"( KOM(2006)0571 );
the European Pact for Gender Equality, the Roadmap for Equality between Women and Men 2006-2010 and the Commission's communication on the Demographic Future of Europe – from Challenge to Opportunity ( COM(2006)0571 );
on veendunud, et kaitstud paindlikkuse strateegiad peaksid hõlbustama tööle võtmist ja võimaldama kiiret reageerimist muutuvas majanduslikus olukorras, tegelema nende probleemidega tööturu osapoolte ja sidusrühmade vahelise läbipaistva dialoogi alusel, järgides riikide tavasid ja praktikat, milles paindlikkus ja turvalisus peaksid olema vastastikku tugevdavad, ning mõju hindamise alusel,;
Believes that flexicurity strategies should facilitate recruitment and allow a rapid response to changing economic circumstances, address those problems on the basis of a transparent dialogue between the social partners and other stakeholders, in accordance with national custom and practice, in which flexibility and security should be mutually reinforcing, and on the basis of an impact assessment;
palub komisjonil esitada ettepaneku, mis hõlmab Laekeni 2001. aasta tööhõivesuuniste reformi raames heakskiidetud näitajate täienduseks töökvaliteedi kohta sünteesitud kvalitatiivsete näitajate piiratud kogumit; usub, et komisjon peaks lisaks tuginema ka sellistele näitajatele nagu investeerimine inimeste kvalifikatsiooni, töösuhte ja -lepingute ebaturvalisuse tase ning üleminek ebastandardsetelt töölepingutelt tähtajatutele töölepingutele, et jälgida tööhõivepoliitika tõhusust;
Calls on the Commission to present a proposal for a limited set of synthesised qualitative indicators on the quality in work to complement those already agreed on within the framework of the Laeken 2001 reform of the Employment Guidelines; believes that the Commission should also rely upon indicators on investment in people skills, on the level of insecurity of jobs and contracts, and on the transition between non-standard to permanent contracts in order to monitor the effectiveness of employment policies;
on vastu komisjoni väljapakutud töökaitsealaste õigusaktide rangust mõõtva uue näitaja loomisele;
Opposes the creation of a new indicator on the 'strictness of employment protection legislation', as proposed by the Commission;