natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tunnistab, et EL kannab kasvuhoonegaaside heitkoguste eest ajaloolist vastutust ja mõistab, et kohaliku tootmise soodustamiseks ning seeläbi transpordivajaduse vähendamiseks on vaja tema kaubanduspoliitikat põhjalikult muuta; rõhutab vajadust teha intensiivsemat tehnoloogiaalast koostööd arengumaadega ja areneva majandusega riikidega, eriti Hiina, Brasiilia ning Indiaga, et võimaldada neil süvalaiendada keskkonnakaitset oma poliitikavaldkondades; avaldab siiski kahetsust, et olemasolevad tehnoloogiasiirde mehhanismid, nagu puhta arengu mehhanism, on ebapiisavad ja nõuab seetõttu suuremat kaasrahastamist ning suutlikkust tõstvaid meetmeid;
Recognises that the EU bears a historical responsibility for GHG emissions and realises that substantial changes to its trade policy are required to encourage local production as a means of reducing the need for transport; stresses the need for more intensive technological cooperation with developing and emerging countries, particularly China, Brazil and India, in order to enable them to mainstream environmental protection in their policies; regrets, however, that existing technology-transfer mechanisms like the Clean Development Mechanism are insufficient and therefore calls for increased co-financing and capacity building measures;
märgib, et energiatõhusate ja muude keskkonnasõbralike tehnoloogiate siire EList arengumaadesse mängib otsustavat rolli majandusarengu ja kasvuhoonegaaside heitkoguste üksteisest lahutamisel ja et sellise vähendamise edendamiseks on vaja sobivaid investeeringuid; kutsub komisjoni üles pakkuma soodustusi sobiva rahalise toetuse ja oskusteabe siirde kaudu;
Notes that the transfer of energy efficient and other environmentally friendly technologies from the EU to developing countries has a crucial role to play in decoupling economic development from GHG emissions and that suitable investment is needed to promote such a reduction; calls on the Commission to provide incentives by means of suitable supporting finance and the transfer of know-how;
palub komisjonil lisada oma kaubanduskokkulepetesse kolmandate riikidega süstemaatiliselt keskkonnakaitseklauslid koos spetsiaalse viitega süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele; nõuab väheste süsinikdioksiidiheitmetega tehnoloogia ja väheste süsinikdioksiidiheitmetega kaubanduskavade siiret arengumaadesse; palub komisjoni pädevatel talitustel töötada oma säästva arengu mõjuhinnangutes kiiresti välja kliimamuutuse mõõde, arutada nimetatud hinnanguid Euroopa Parlamendiga ja kohaldada neid süstemaatiliselt enne lepingute sõlmimist;
Asks the Commission systematically to include environmental protection clauses, with special reference to reducing carbon dioxide emissions, in its trade agreements with third countries; calls for the transfer of low carbon technology and low carbon trade schemes to developing countries; asks the competent Commission services swiftly to develop a climate change dimension in its Sustainability Impact Assessments (SIAs), to discuss the SIAs with Parliament, and to apply them systematically before the conclusion of the agreements;
kutsub komisjoni üles nõudma WTO lepingute raames jätkusuutlikkuse mõju hindamise meetodi arvestamist ning ühtlasi hindama pikas perspektiivis, kas kahepoolsetes ja mitmepoolsetes lepingutes võetakse piisavalt arvesse keskkonnakaupade klassifikatsiooni taastuvenergia allikate valdkonnas;
Calls on the Commission to argue, in the context of the WTO agreements, for account to be taken of the 'sustainability impact assessment method' and thus to assess, over the long term, how far the classification of environmental goods in the field of renewable energy resources is being properly taken into account in bilateral and multilateral agreements;
kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama, et läbirääkimised vabakaubanduslepingute uue põlvkonna üle partneritega Aasias ja Ladina-Ameerikas sisaldavad kohustusi kaubanduse sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aspektide, pöörates erilist tähelepanu taastuvkaupade ja -teenustega kauplemisele ja nendesse investeerimisele, ning säästva arengu osas ja mitmepoolsete keskkonnakokkulepete tulemusliku rakendamise osas; soovitab, et kaubanduse liberaliseerimine taastuvkaupade ja -tehnoloogiate osas ning juurdepääsu suurendamine keskkonnateenustele peaks olema komisjoni peaeesmärk eelseisvatel vabakaubanduslepingute alastel läbirääkimistel; rõhutab vajadust viia kahepoolsetesse lepingutesse süstemaatiliselt sisse WTO nõuetele vastav roheliste riigihangete poliitika;
Calls on the Council and the Commission to ensure that the negotiations on the new generation of Free Trade Agreements (FTA) with partners in Asia and Latin America include commitments to the social and environmental aspects of trade, particularly addressing trade and investment in renewable goods and services, and sustainable development and to the effective implementation of MEAs; suggests that liberalising trade in renewable goods and technologies and increasing access to environmental services should be a key objective of the Commission in the forthcoming FTA negotiations; stresses the need to introduce WTO-compatible green government procurement policies systematically into bilateral agreements;
nõuab ELi ning kolmandate riikide vaheliste mitme- ja kahepoolsete kaubanduslepingute tulemuste mõju põhjalikku analüüsimist kliima-, soolisest ja säästva arengu aspektist lähtuvalt ja nõuab tungivalt, et komisjon kinnitaks selget toetust kliimamuutusega tegelemisele osana igasugusest kaubandusabist ning muust asjakohasest arenguabist;
Calls for in-depth impact analyses from a climate, gender and sustainability perspective, of the outcome of multilateral and bilateral trade agreements negotiated between the EU and third countries and urges the Commission to authorise explicit support for the management of climate change as part of all aid-for-trade and other relevant development aid;
toetab komisjoni ettepanekut luua iga kaubanduslepingu puhul tugeva kliimaalase osaga säästva arengu foorum, mis oleks osalemiseks avatud valitud esindajatele ja kodanikuühiskonnale (eelkõige keskkonna alal tegutsevatele valitsusvälistele organisatsioonidele) ning teistele peamistele sidusrühmadele, ja nõuab selliste foorumite tagamist käimasolevate läbirääkimiste jooksul;
Supports the Commission's proposal to establish in each trade agreement a sustainable development forum, with a strong climate component, which would be open to participation by elected representatives, civil society (particularly NGOs operating in the environmental field) and other key stakeholders and calls for those fora to be ensured during ongoing negotiations;
rõhutab vajadust laiendada keskkonnapoliitika alaseid dialooge ning energiapoliitika alast dialoogi – mis moodustavad osa ELi kokkulepetest kolmandate riikidega või piirkondadega – nii, et need hõlmaksid kliimamuutuse küsimusi, ja palub komisjonil esitada konkreetsed ettepanekud progressi kriteeriumite kohta vastavalt riigi tüübile;
Stresses the need to broaden the environmental policy dialogues as well as the energy policy dialogue that form part of EU agreements with third countries or regions to cover questions of climate change and asks the Commission to put forward concrete proposals for benchmarks for progress according to the type of country;
on seisukohal, et süsiniku neeldumisel ja bioloogilise mitmekesisuse reservidena olulist rolli täitvate ökosüsteemide säilitamine on ülemaailmne avalik hüve ning vajab erilist kaitset ja rahvusvahelist rahalist toetust; teeb ettepaneku kaasata metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitlevad partnerluslepingud kõigisse olemasolevatesse ja tulevastesse lepingutesse kolmandate riikidega;
Considers that the conservation of ecosystems which play a valuable role as carbon sinks and biodiversity reserves represent global public goods and need special protection and international financial support; proposes incorporating Forest Law Enforcement, Governance and Trade partnership agreements into all existing and future agreements with third countries;
tunnistab, et liiga sageli on kaubanduse tagajärjeks ökosüsteemide, eelkõige metsade ülekasutamine arengumaades; nõuab tungivalt, et tööstusriigid võtaksid vastutuse rahvusvahelise kaubanduse põhjustatud laiaulatusliku metsade hävitamise eest; rõhutab metsade hävitamise märkimisväärset mõju kliimale ja seetõttu metsade puutumatuna säilitamise pikaajalist majanduslikku väärtust ja tähtsust; nõuab ELit tõsiseid pingutusi, et luua rahvusvahelistel kliimaläbirääkimistel mehhanism metsade hävitamise ärahoidmise premeerimiseks koos teiste karmide poliitikameetmetega, mis aitaksid edendada loodusvaradega vastutustundlikku kauplemist; rõhutab, et riigid ise peaksid juhtima tugevdatud ja säästvat metsamajanduspoliitikat ning kutsub komisjoni üles pakkuma selleks rahalist ja tehnilist abi; rõhutab, et rahvusvahelise üldsuse osutatav abi peaks arvestama muul otstarbel maa kasutamise alternatiivkulusid, kaitse haldus- ja teostuskulusid ning poliitilise ülemineku juhtimise probleeme seoses väljakujunenud huvide muutumisega; rõhutab, et tööpuuduse vältimiseks maapiirkondades ja maalt linna ümberasumise ärahoidmiseks on vaja täiendavaid programme, mis aitaksid leida uusi sissetulekuallikaid;
Recognises that trade too often leads to the overexploitation of eco-systems, particularly forests, in developing countries; urges industrialised countries to take responsibility for the widespread deforestation caused by international trade; emphasises the significant climate impact of deforestation and therefore the long-term economic value and importance of preserving forests intact; calls for serious EU efforts to establish reward mechanisms for 'avoided deforestation' in the international climate negotiations, along with other strong policy measures to promote responsible trade in natural resources; emphasises that policies on strengthened and sustainable forest management should be country-led and calls on the Commission to provide financial and technical assistance in this regard; stresses that assistance from the international community should take into account the opportunity costs of alternative uses of land, the costs of administering and enforcing protection and the challenges of managing the political transition as established interests are displaced; stresses that in order to avoid rural unemployment and rural-urban migration, complementary programmes to help identify new income sources are vital;
toetab komisjoni ettepanekut tõhustada koostööd arengumaadega kliimamuutusega kohanemise ja selle leevendamise alal ülemaailmse kliimapoliitika alliansi loomise kaudu; rõhutab, et dialoogi tõhustamine ning liikumine ühiste programmide väljaarendamise ja rakendamise poole vastastikuse keskkonnaalase mure valdkondades – nagu kliimamuutus, jäätmekäitlus ja ebaseaduslik metsaraie – olulisemate areneva majandusega riikidega, nagu Hiina, India, Brasiilia, Ukraina ja Lõuna-Aafrika, peab olema ELi ja tema liikmesriikide prioriteet;
Supports the Commission proposal to enhance cooperation with developing countries in areas of climate change adaptation and mitigation through setting up a global climate policy alliance; stresses that intensifying dialogue and moving towards the development and implementation of joint programmes in areas of mutual environmental concern, such as climate change, waste management and illegal logging, with key emerging economies such as China, India, Brazil, Ukraine and South Africa, must be a priority for the EU and its Member States;
nõuab ekspordikrediidiasutuste ja riiklike investeerimispankade kaudu antava riikliku toetuse katkestamist fossiilkütustega seotud projektidele ning pingutuste kahekordistamist taastuvenergia- ja energiatõhusate tehnoloogiate siirdeks;
Calls for the discontinuation of public support, via export credit agencies and public investment banks, for fossil fuel projects and for the redoubling of efforts to increase the transfer of renewable energy and energy efficient technologies;
soovitab muuta WTO dotatsioonide kokkulepet, et viia uuesti sisse klausel, millega nähakse teatud keskkonnaalaste dotatsioonide puhul ette mittesekkumise võimalus;
Suggests amending the WTO subsidies agreement in order to reintroduce a clause providing for the non-action ability of certain environmental subsidies;
EL saab CO
The EU can do more to avoid CO
kordab vajadust vähendada ELi kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 30% võrra, sõltumata kolmandate riikide võetud kohustustest;
Repeats the need for a 30 % reduction in EU GHG emissions by 2020, independent of third countries" commitments;
rõhutab vajadust suurendada üldsuse teadlikkust tarbekaupade põhjustatud keskkonnakulust tervikuna; kutsub komisjoni ja nõukogu üles esitama meetmeid teabe esitamiseks ELis müügilolevate toodete valmistamise ning transpordi käigus kulutatud energia ja eraldunud kasvuhoonegaaside kohta, võttes eeskuju näiteks Ühendkuningriigi valitsuse ettepanekust viia tootemärgistusse sisse nn süsinikujalajälg, mis osutab, kui palju süsinikdioksiidi heitmeid põhjustab toote valmistamine, transport ning võimalik kõrvaldamine;
Stresses the need to raise public awareness of the total environmental costs of consumer products; calls on the Commission and the Council to propose measures for the provision of information on the energy consumed, and GHGs emitted, during the manufacture and transport of products placed on sale within the EU, such as the proposal made by the UK Government to introduce carbon footprint product labels displaying the level of CO2 emission caused by the production, transport and eventual disposal of a product;
nõuab kindlalt, et laiema tarbijateavituse poliitika osana kehtestataks WTO nõuetele vastavad ühised normid ja märgistusviisid erinevate toodetega kaasnevate kasvuhoonegaaside heitkoguste kohta, sealhulgas tootmis- ja transpordietapis, andes sellega tarbijatele võimaluse aidata kaasa CO2 heitkoguste vähendamisele;
Insists on the introduction of WTO-compatible common standards and labelling schemes regarding the GHG implications of different products, including at the production and transport stages, as part of a wider consumer information policy, thereby giving consumers the opportunity to contribute to reducing CO2 emissions;
palub komisjonil viivitamata välja töötada kohane menetlus nimetatud ökoloogiliste jalajälgede hindamiseks ja märgistamiseks ning arendada välja tarkvara, et võimaldada ettevõtetel arvutada välja iga tootmisprotsessiga kaasnev kasvuhoonegaaside heitkogus;
Asks the Commission urgently to draw up an adequate procedure to assess and label those ecological footprints and to develop software in order to enable businesses to calculate the quantity of GHG emitted from every production process;
rõhutab, et on vaja teha jõupingutusi võtmaks arvesse kaubandusega seotud välismõjusid (nagu kahjulikud tagajärjed keskkonnale), teiste sõnadega, et muuta need hinnanäitajaks, millest turg on võimeline aru saama, ja edendada õiglast konkurentsi, rakendades praktikas põhimõtet, et saastaja maksab (eriti maantee- ja õhuliikluse valdkonnas), ideaaljuhul nii, et heitkogustega kauplemise süsteem laieneks kogu maailmale;
Stresses that efforts need to be made to internalise external influences linked to trade (such as harmful consequences for the environment), in other words to convert them into a price indication which the market can understand, and to promote fair competition by putting into practice the 'polluter pays' principle (particularly in the areas of road and air traffic), ideally through the global extension of the Emissions Trading Scheme;
märgib lahutamatut seost kaubandus- ja transpordisektori vahel; nõuab tungivalt, et kaalutaks kõiki transpordiviise ja eriti neid, mille heitkogused on viimaste aastate jooksul märkimisväärselt kasvanud, näiteks laevandust (arvatakse, et laevandusest pärinev süsinikdioksiidi heitkogus ületab lennundusest pärinevat kaks korda ja see võib järgneva 15–20 aasta jooksul suureneda kuni 75%);
Notes the inseparable link between trade and the transport sector; urges that consideration be given to all means of transport and, in particular, those whose emissions have increased significantly in recent years, namely shipping (whose carbon dioxide emissions are thought to be double those of aviation and which could rise by as much as 75 % in the next 15 to 20 years);
tervitab "jalajälje" lähenemisviisi raames Euroopas maanduvate lennukite võimalikku hõlmamist heitkogustega kauplemise süsteemi; nõuab, et hinnataks ettepanekut, mille kohaselt kõnealune süsteem hõlmaks rohkem sektoreid, sealhulgas meretranspordisektorit;
Welcomes, within the framework of the 'footprint' approach, the eventual integration of airplanes landing in Europe within the Emission Trading Scheme; calls for the proposal to extend the scheme to cover more sectors, including the marine transport sector to be examined;
peab info- ja sidetehnoloogiapõhiste lahenduste propageerimist, transpordi keskkonnakulude lisamist kütusehindadele, samuti raudteetranspordi ja rannikulaevanduse edendamist, säästvaid biokütuseid ning lennunduse kiiret kaasamist rangesse heitkogustega kauplemise süsteemi peamisteks meetmeteks kaubanduse ja transpordi kliimamõju vähendamisel; kutsub komisjoni ja nõukogu üles esitama meetmeid kõige vähem saastavate transpordiviiside edendamiseks ja valimiseks, eelkõige mitmesuguste turuinstrumentidega seotud sätete koostamise abil;
Recognises the promotion of ICT-based solutions, the internalisation of the environmental costs of transport in fuel prices, as well as the promotion of rail transport and coastal shipping, sustainable biofuels and the rapid integration of aviation in a rigorously designed Emissions Trading Scheme, as key measures for reducing the impact of trade and transport on the climate; calls on the Commission and the Council to propose measures to promote and choose the least polluting modes of transport, particularly by drawing up provisions relating to the various market instruments;
nõuab tungivalt, et transpordisektorile antavate toetuste arvutamisel võetaks arvesse erinevate transpordiviiside keskkonnamõju ning et kaalutaks selliste WTO turule vastavate kaubanduslike vahendite (nagu märgistamine ja standardid) kasutamist, mis edendavad kliimakaitset;
Urges that aid granted to the transport sector be calculated taking into account the environmental impact of the different modes of transport, and that consideration be given to using WTO-market-compatible trade instruments (such as labelling and standards) which promote climate protection;
on seisukohal, et kuna maanteetranspordi tegelik süsiniku heitkogus ei ole teada, seda eriti toidu ja muude igapäevaste tarbekaupade puhul, tuleb pidada lubatavaks ja edendada säästvat kohalikku tootmist edendavaid toetuskavasid, et tõkestada liigset toidu transporti mööda maanteid; soovitab samuti kehtestada WTO nõuetele vastavad kliimamärgistuse standardid, et anda tarbijatele teavet toodete ökoloogilise jalajälje kohta;
Considers that, given that the real carbon cost of road transport is not known, especially in the case of food and other daily consumables, support schemes to promote sustainable local production should be regarded as acceptable and promoted so as to discourage the excessive transport by road of food; also recommends the introduction of climate WTO-compatible labelling standards in order to inform consumers of the ecological footprint of products;
väljendab erilist muret Euroopas biokütuste ja biomassi kasutamist julgustavate poliitikate võimalike negatiivsete keskkonnaalaste ja sotsiaalsete mõjude pärast; kordab oma varasemaid komisjonile suunatud üleskutseid biokütuste (või nende lähteainete) WTO nõuetele vastava jätkusuutlikkuse sertifitseerimise süsteemi loomise poole püüdlemiseks nende kasutamise ja kogu ELi hõlmavatele kohustuslikele sektoraalsetele eesmärkidele vastavuse eeltingimusena; rõhutab siiski esimese põlvkonna biokütuse tootmiseks kasvatatavate põllukultuuride suur tähtsust niisuguste Euroopa talupidajate tulevikule, keda on mõjutanud ühise põllumajanduspoliitika ja suhkruturu ühise korralduse reform; nõuab seega meetmete võtmist, et tagada jätkusuutlikkus kogu tootmistsükli jooksul;
Is especially concerned by the potential negative, environmental and social impact of policies encouraging biofuel and biomass use in Europe; reiterates its earlier calls on the Commission to pursue a WTO-compatible sustainability certification scheme for biofuels (or their feedstocks) as a condition for their use and for their compliance with EU-wide mandatory sectoral targets; however, underlines the very important role of the development of first-generation biofuel crops for the future of the European farmers who have been affected by the reform of the Common Agricultural Policy and the Common Market Organisation of Sugar; insists, therefore, on measures to ensure sustainability throughout the whole production cycle;
nõuab, et kõigisse biokütuste ostulepingutesse viidaks sisse klauslid, millega püütakse kaitsta bioloogilise mitmekesisuse ja inimtoidu tootmise jaoks üle antud alasid;
Calls for all agreements on the purchase of biofuels to be subject to clauses seeking to protect areas given over to biodiversity and human food production;
kutsub komisjoni üles hindama ELi soja- ja palmiõli impordi kliimamõju, võttes arvesse selle mõju troopiliste metsade hävitamisele, mis mõjutab eelkõige Borneo ja Amazonase piirkondi, ja võtma meetmeid kliimakulude hindadele lisamiseks;
Calls on the Commission to assess the climate impact of EU imports of soya and palm oil, taking into account their effects on tropical deforestation, particularly affecting the Borneo and Amazon regions and to take measures to incorporate the climate cost in prices;
palub komisjonil julgustada Euroopa heade tavade liikumist ja võrdluskriteeriume seoses ettevõtete asukoha – viidates eriti geograafiliselt järjest rohkem killustatud tootmisahelale – ja tellimustootmise kliimamuutusealaste aspektidega ning esitada asjakohaseid ettepanekuid;
Asks the Commission to encourage a European drive towards best practices and benchmarking in relation to the climate change aspects of location, with particular reference to an ever more geographically fragmented production chain and 'just-in-time' production, and to forward related proposals;
kutsub komisjoni üles hindama WTO nõuetele vastavaid mehhanisme ja kliimasõbralikku kaubanduspoliitikat, et käsitleda kolmandate riikide küsimust, kes ei ole seotud Kyoto protokolliga ja tegema tööd selliste võimaluste selgesõnalisema pakkumise suunas protokolli tulevastes versioonides; on seisukohal, et kaubanduslikke meetmeid tuleks võtta üksnes siis, kui alternatiivsed meetmed ei oleks antud keskkonnaalase eesmärgi saavutamiseks tulemuslikud; on seisukohal, et kasutatavad kaubanduslikud meetmed ei tohiks olla rohkem kaubandust piiravad kui eesmärgi saavutamiseks vajalik ja ei tohiks kujutada endast meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist;
Calls on the Commission to examine WTO-compatible mechanisms and climate-friendly trade policies in order to address issues relating to third countries which are not bound by the Kyoto Protocol and to work towards making more explicit provision for such possibilities in future versions of the Protocol; considers that trade measures should be taken only when alternative measures would be ineffective in achieving a given environmental objective; considers that the trade measures used should be no more trade-restrictive than necessary to achieve the objective and should not constitute arbitrary or unjustifiable discrimination;
soovitab arendada nimetatud kohandamise jaoks vajaduse korral pikemas perspektiivis välja usaldusväärsetel elutsükliga seotud andmetel põhinev kava, mis hõlmab lõpptooteid, nagu autod ja elektroonikaseadmed;
Recommends the development, in the longer term, of a scheme based on sound life-cycle data which includes finished goods, such as cars and electronic equipment, in this adjustment where necessary;