natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et tuleb teha jõupingutusi sõjalise kohaloleku suurendamise vältimiseks Arktikas ning arendada julgeolekukoostööd selles piirkonnas, et hoida Arktika väheste pingetega piirkonnana ja võimaldada säästvas keskkonnaalases raamistikus arendada täielikult välja Arktika kui tulevase energiatarnepiirkonna potentsiaal;
Stresses that efforts must be made to avoid an increased military presence in the Arctic and to develop security cooperation in the area so as to maintain the Arctic as a region of low tension and to allow its potential as a future energy-supplier region to be fully developed within a sustainable environmental framework;
kutsub komisjoni ja nõukogu üles töötama selle nimel, et Arktika geoloogiliste ressursside kasutamine peatataks 50 aastaks, kuni tehakse uued teadusuuringud;
Calls on the Commission and Council to work towards establishing a moratorium on the exploitation of geological resources in the Arctic for a period of 50 years pending fresh scientific studies;
nõuab tungivalt, et komisjon tagaks laevaliikluse rahvusvaheliste ohutuseeskirjade tõhustamise selle piirkonna eriti tundlikel aladel, tehes asjakohaseid muudatusi Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni eeskirjadesse ning tehes jõupingutusi, et töötada välja polaarpiirkonna arktilise meresõidu seadustik, ning nõuab pukseerimis-, pääste- ning õnnetustele ja katastroofidele reageerimise vahendite kasutuselevõttu Põhja-Jäämeres rahvusvahelise asutuse vastutusel;
Urges the Commission to ensure that international rules on maritime traffic safety in the particularly sensitive parts of the region are tightened up, by making appropriate amendments to the International Maritime Organisation (IMO) regulations and working towards establishing an 'Arctic Navigation Polar Code', and calls for towing, rescue and accident- and disaster-response equipment to be deployed in the Arctic Ocean under the responsibility of an international authority;
tunneb sügavat muret mõju pärast, mida kliimamuutus avaldab piirkonna põliselanike elu jätkusuutlikkusele nii üldise keskkonnaseisundi (jääkatte ja igikeltsa sulamine, merepinna tõus, üleujutused) kui ka looduslike elupaikade (jääkatte sulamine halvendab jääkarude toitumisvõimalusi) mõttes, ning rõhutab, et neid küsimusi puudutavate rahvusvaheliste otsuste tegemisel tuleb täielikult kaasata kõik Arktika piirkonna rahvad ja riigid ning nendega arvestada;
Is deeply concerned about the effects of climate change on the sustainability of the lives of the indigenous peoples in the region, in terms of both the general environment (melting icecap and permafrost, rising sea levels and flooding) and the natural habitat (the retreating icecap poses problems for polar bears' feeding habits), and stresses that any international decisions relating to these issues must fully involve and take account of all Arctic peoples and nations;
juhib tähelepanu asjaolule, et Arktika jääkihtide muutused mõjutavad kogu maailma meretaset, rannikul paiknevaid linnu ja madalaid piirkondi ning igikeltsa sulamisega vabanevad suured külmunud süsihappegaasi varud, osa sellest metaanina, mis suurendab kasvuhooneefekti kogu maailmas; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles tagama, pidades silmas Arktika mõju maailma kliimale ja selle ainulaadset looduskeskkonda, et EL pööraks Arktika piirkonnale erilist tähelepanu, kui ta töötab Kopenhaagenis 2009. aasta detsembris toimuvaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsiks välja oma seisukoha;
Draws attention to the fact that changes in the Arctic ice sheets will have an impact on global sea levels, affecting coastal cities and low-lying areas, and thermal degradation of permafrost will release vast reserves of frozen carbon, some of which will, as methane, increase the global greenhouse-gas effect; calls therefore on the Commission and the Council to ensure that the Arctic region, by virtue of its impact on the world's climate and its unique natural environment, is given special consideration as the EU formulates its position for the COP 15 UN Climate Change Conference, due to be held in Copenhagen in December 2009;
– Tunne Kelam, Gunnar Hökmark ja Jana Hybášková fraktsiooni PPE-DE nimel,
– Tunne Kelam, Gunnar Hökmark and Jana Hybášková, on behalf of the PPE-DE Group
– Annemie Neyts-Uyttebroeck ja István Szent-Iványi fraktsiooni ALDE nimel,
– Annemie Neyts-Uyttebroeck and István Szent-Iványi, on behalf of the ALDE Group
– Hanna Foltyn-Kubicka, Wojciech Roszkowski, Ģirts Valdis Kristovskis, Adam Bielan, Roberts Zīle, Zdzisław Zbigniew Podkański, Inese Vaidere ja Mirosław Mariusz Piotrowski fraktsiooni UEN nimel,
– Hanna Foltyn-Kubicka, Wojciech Roszkowski, Ģirts Valdis Kristovskis, Adam Bielan, Roberts Zīle, Zdzisław Zbigniew Podkański, Inese Vaidere and Mirosław Mariusz Piotrowski, on behalf of the UEN Group
– Gisela Kallenbach, Milan Horáček ja László Tőkés fraktsiooni Verts/ALE nimel,
– Gisela Kallenbach, Milan Horáček and László Tőkés, on behalf of the Verts/ALE Group
võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 26. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni 1481 totalitaarsete kommunistlike režiimide kuritegude rahvusvahelise hukkamõistu vajalikkuse kohta;
having regard to Resolution 1481 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe of 26 January 2006 on the need for international condemnation of the crimes of totalitarian Communist regimes,
võttes arvesse oma 23. septembril 2008 vastu võetud deklaratsiooni 23. augusti kuulutamise kohta üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks;
having regard to its declaration on the proclamation of 23 August as European Day of Remembrance for the Victims of Stalinism and Nazism adopted on 23 September 2008,
arvestades, et ajaloolased on ühel meelel selles, et ajaloolisi fakte ei ole võimalik täiesti objektiivselt tõlgendada ning et objektiivseid ajaloolisi narratiive ei ole olemas; arvestades, et kutselised ajaloolased kasutavad mineviku uurimiseks siiski teaduslikke vahendeid ja püüavad olla võimalikult erapooletud;
whereas historians agree that fully objective interpretations of historical facts are not possible and objective historical narratives do not exist; whereas, nevertheless, professional historians use scientific tools to study the past and try to be as impartial as possible,
arvestades, et ühelgi poliitilisel organil või erakonnal ei ole monopoli ajaloo tõlgendamisel ning ükski poliitiline organ või erakond ei saa väita, et on objektiivne;
whereas no political body or political party has a monopoly on interpreting history and such bodies and parties cannot claim to be objective,
arvestades, et ajalooliste faktide ametlikke poliitilisi tõlgendusi ei tohiks kehtestada parlamentide enamusotsustega; arvestades, et parlament ei saa anda seadusi mineviku tõlgendamise kohta;
whereas official political interpretations of historical facts should not be imposed by means of majority decisions of parliaments; whereas a parliament cannot legislate on the past,
arvestades, et Euroopa integratsiooniprotsessi üks peamine eesmärk on tagada põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine tulevikus, ning arvestades, et asjakohased mehhanismid kõnealuse eesmärgi saavutamiseks on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklites 6 ja 7;
whereas a core objective of the European integration process is to ensure respect for fundamental rights and the rule of law in the future, and whereas appropriate mechanisms for achieving this goal have been provided by Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union,
arvestades, et ajaloo väärtõlgendused võivad innustada alternatiive välistavat poliitikat ning õhutada seega vihkamist ja rassismi;
whereas misinterpretations of history can fuel exclusivist policies and thereby incite hatred and racism,
arvestades, et Euroopa traagilise mineviku mälestust tuleb hoida elus, et avaldada austust ohvritele, mõista hukka kuritegude toimepanijad ning panna alus tõel ja mäletamisel põhinevale leppimisele;
whereas the memories of Europe’s tragic past must be kept alive in order to honour the victims, condemn the perpetrators and lay the foundations for reconciliation based on truth and remembrance,
arvestades, et algusest peale on Euroopa integratsioon olnud reaktsiooniks kannatustele, mida põhjustasid kaks maailmasõda ja natside hirmuvalitsus, mis tõi kaasa holokausti, ning totalitaarsete ja ebademokraatlike kommunistlike režiimide laienemisele Kesk- ja Ida-Euroopas, samuti on see olnud viis ületada sügavad lõhed ja vaenulikkus Euroopas koostöö ja integratsiooni abil ning lõpetada sõda ja kindlustada demokraatiat Euroopas;
whereas from the outset European integration has been a response to the suffering inflicted by two world wars and the Nazi tyranny that led to the Holocaust, and to the expansion of totalitarian and undemocratic Communist regimes in Central and Eastern Europe, as well as a way of overcoming deep divisions and hostility in Europe through cooperation and integration and of ending war and securing democracy in Europe,
arvestades, et Euroopa integratsiooniprotsess on olnud edukas ja selle tulemusel on sündinud Euroopa Liit, mis hõlmab Kesk- ja Ida-Euroopa riike, kes elasid Teise maailmasõja lõpust kuni 1990. aastate alguseni kommunistlike režiimide all, ning arvestades, et Kreeka, Hispaania ja Portugali varasem ühinemine aitas kindlustada demokraatiat Lõuna-Euroopas;
whereas the process of European integration has been successful and has now led to a European Union that encompasses the countries of Central and Eastern Europe which lived under Communist regimes from the end of World War II until the early 1990s, and whereas the earlier accessions of Greece, Spain and Portugal helped secure democracy in the south of Europe,
arvestades, et ühinenud Euroopa on võimalik ainult siis, kui suudame jõuda ühise vaateni oma ajaloole, tunnistada kommunismi, natsismi ja fašismi ühise pärandina ning viia läbi ausa ja põhjaliku arutelu möödunud sajandi kõigi totalitaarsete kuritegude üle;
whereas Europe will not be united unless it is able to reach a common view of its history, recognise Communism, Nazism and fascism as a shared legacy and conduct an honest and thorough debate on all the totalitarian crimes of the past century,
arvestades, et 2009. aastal tähistab taasühinenud Euroopa Kesk- ja Ida-Euroopa kommunistlike diktatuuride kokkuvarisemise ja Berliini müüri langemise 20. aastapäeva, mis peaks pakkuma võimaluse tõsta teadlikkust minevikust ja tunnustada demokraatlike kodanikualgatuste rolli ning andma ajendi ühtekuuluvustunde tugevdamiseks;
whereas in 2009 a reunited Europe will celebrate the 20th anniversary of the collapse of the Communist dictatorships in Central and Eastern Europe and the fall of the Berlin Wall, which should provide both an opportunity to enhance awareness of the past and recognise the role of democratic citizens’ initiatives and an incentive to strengthen feelings of togetherness and cohesion,
arvestades, et tähtis on meeles pidada ka neid, kes astusid aktiivselt vastu totalitaarsele võimule ja kes peaksid totalitaarse ajastu kangelastena leidma koha eurooplaste teadvuses oma pühendumuse, au ja vapruse ning ideaalidele ustavaks jäämise tõttu;
whereas it is also important to remember those who actively opposed totalitarian rule and who should take their place in the awareness of Europeans as the heroes of the totalitarian age because of their dedication, faithfulness to ideals, honour and courage,
arvestades, et ohvrite seisukohast ei ole tähtsust, milline režiim ja mis põhjusel võttis neilt vabaduse, piinas neid või mõrvas nad,
whereas from the perspective of the victims it is immaterial which regime deprived them of their liberty or tortured or murdered them for whatever reason,
kinnitab pühendumist rahumeelsele ja jõukale Euroopale, mis rajaneb inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste austamiste väärtustel;
Renews its commitment to a peaceful and prosperous Europe founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights;
rõhutab, kui tähtis on hoida mineviku mälestust elus, sest ilma mäletamiseta ei saa olla leppimist; kinnitab veel kord oma ühtset vastuseisu igasugusele totalitaarsele võimule, olenemata selle ideoloogilisest taustast;
Underlines the importance of keeping the memories of the past alive, because there can be no reconciliation without remembrance; reconfirms its united stand against all totalitarian rule from whatever ideological background;
tuletab meelde, et viimased inimsusevastased kuriteod ja genotsiidiaktid Euroopas toimusid alles 1995. aasta juulis ning et ebademokraatlike, ksenofoobsete, autoritaarsete ja totalitaarsete ideede ja suunitluste vastu võitlemiseks on vaja pidevalt valvsust;
Recalls that the most recent crimes against humanity and acts of genocide in placeEurope took place as late as July 1995 and that constant vigilance is needed to fight undemocratic, xenophobic, authoritarian and totalitarian ideas and tendencies;
rõhutab, et suurendamaks Euroopa teadlikkust totalitaarsete ja ebademokraatlike režiimide toimepandud kuritegudest, tuleb toetada Euroopa rahutut minevikku tõendavate dokumentide ja tunnistuste säilimist, sest ilma mäletamiseta ei saa olla leppimist;
Underlines that, in order to strengthen European awareness of crimes committed by totalitarian and undemocratic regimes, documentation of, and accounts testifying to, Europe’s troubled past must be supported, as there can be no reconciliation without remembering;
peab kahetsusväärseks, et 20 aastat pärast Kesk- ja Ida-Euroopa totalitaarsete kommunistlike režiimide kokkuvarisemist piiratakse mõnes liikmesriigis ikka veel liigselt juurdepääsu isikliku tähtsusega või teaduslikuks uurimistööks vajalikele dokumentidele; nõuab, et kõikides liikmesriikides tehtaks tõelisi jõupingutusi arhiivide, sealhulgas endiste sisejulgeolekuteenistuste, salapolitsei ja luureteenistuste arhiivide avamiseks;
Regrets that 20 years after the collapse of the totalitarian Communist regimes in Central and Eastern Europe, access to documents that are of personal relevance or needed for scientific research is still unduly restricted in some Member States; calls for a genuine effort in all Member States towards opening up archives, including those of the former internal security services, secret police and intelligence agencies;
mõistab kindlalt ja ühemõtteliselt hukka totalitaarsete kommunistlike režiimide toime pandud inimsusevastased kuriteod ja rasked inimõiguste rikkumised; avaldab nimetatud kuritegude ohvritele ja nende pereliikmetele kaastunnet, mõistab ja tunnistab nende kannatusi;
Condemns strongly and unequivocally the crimes against humanity and massive human rights violations committed by the totalitarian Communist regimes; extends to the victims of these crimes and their family members its sympathy, understanding and recognition of their suffering;
kuulutab, et Euroopa integratsioon kui rahu ja leppimise mudel kujutab endast Euroopa rahvaste vaba valikut tegutseda ühise tuleviku nimel ning et Euroopa Liidul on eriline vastutus edendada ja kaitsta demokraatiat, inimõiguste austamist ja õigusriigi põhimõtteid nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool;
Declares that European integration as a model of peace and reconciliation represents a free choice by the peoples of Europe to commit to a shared future, and that the European Union has a particular responsibility to promote and safeguard democracy, respect for human rights and the rule of law, both inside and outside the European Union;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema veelgi rohkem jõupingutusi, et parandada Euroopa ajaloo õpetamist ja rõhutada Euroopa integratsiooni ajaloolist saavutust ning suurt kontrasti traagilise mineviku ja täna Euroopa Liidus valitseva rahumeelse ja demokraatliku ühiskonnakorra vahel;
Calls on the Commission and the PlaceNameplaceMemberPlaceType States to make further efforts to make further efforts to strengthen the teaching of European history and to underline the historic achievement of European integration and the stark contrast between the tragic past and the peaceful and democratic societal order in today’s European Union;
usub, et ajaloomälu asjakohane säilitamine, Euroopa ajaloo põhjalik ümberhindamine ja tänapäevase Euroopa kõikide ajalooaspektide tunnistamine kogu Euroopas tugevdab Euroopa integratsiooni;
Believes that appropriate preservation of historical memory, a comprehensive reassessment of European history, and Europe-wide recognition of all historical aspects of modern Europe will strengthen European integration;
kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles toetama ja kaitsma selliste valitsusväliste organisatsioonide tegevust, kes uurivad ja koguvad aktiivselt stalinismi perioodil toime pandud kuritegudega seotud dokumente, näiteks Memorial Venemaa Föderatsioonis;
Calls in this connection on the Council and the Commission to support and defend the activities of NGOs such as Memorial in the Russian Federation that are actively engaged in researching and collecting documents related to the crimes committed during the Stalinist period;
kordab oma järjekindlat toetust tugevdatud rahvusvahelisele õigusemõistmisele;
Reiterates its consistent support for strengthened international justice;
nõuab, et loodaks Euroopa mälu ja südametunnistuse platvorm, mis toetaks totalitarismi ajaloo käsitlemisele spetsialiseerunud riiklike uurimisinstituutide võrgustikke ja koostööd, ning ka kõikide totalitaarsete režiimide ohvrite üleeuroopaline dokumentatsioonikeskus/memoriaal;
Calls for the establishment of a Platform of European Memory and Conscience, which would provide support for networking and cooperation among national research institutes specialising in the subject of totalitarian history and for the creation of a pan-European documentation centre/memorial for the victims of all totalitarian regimes;
nõuab olemasolevate asjaomaste rahastamisvahendite tugevdamist, et toetada eespool nimetatud algatusi;
Calls for a strengthening of the existing relevant financial instruments with a view to providing support for the initiatives outlined above;
nõuab, et 23. august kuulutataks üleeuroopaliseks kõikide totalitaarsete ja autoritaarsete režiimide ohvrite mälestamise päevaks, mida tähistataks väärikalt ja erapooletult;
Calls for the proclamation of 23 August as a Europe-wide Remembrance Day for the victims of all totalitarian and authoritarian regimes, to be commemorated with dignity and impartiality;
on veendunud, et kommunistlike totalitaarsete režiimide toimepandud kuritegude avalikustamise ja nendele hinnangu andmise lõppeesmärk on leppimine, mida on võimalik saavutada vastutust tunnistades, andestust paludes ja moraalset uuestisündi edendades;
Is convinced that the ultimate goal of disclosure and assessment of the crimes committed by the Communist totalitarian regimes is reconciliation, which can be achieved by admitting responsibility, asking for forgiveness and fostering moral renewal;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liiduga assotsieerunud riikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
Instructs its President to forward this resolution to placethe Council, the Commission, the parliaments of the Member States, the governments and parliaments of the candidate countries, the governments and parliaments of the countries associated with the European Union, and the governments and parliaments of the Members of the Council of Europe..
– Doris Pack ja Manolis Mavrommatis fraktsiooni PPE-DE nimel,
– Doris Pack and Manolis Mavrommatis, on behalf of the PPE-DE Group
– Christa Prets ja Victor Boştinaru fraktsiooni PSE nimel,
– Christa Prets and Victor Boştinaru, on behalf of the PSE Group
– Grażyna Staniszewska fraktsiooni ALDE nimel,
– Grażyna Staniszewska, on behalf of the ALDE Group
– Zdzisław Zbigniew Podkański, Domenico Antonio Basile ja Ewa Tomaszewska fraktsiooni UEN nimel,
– Zdzisław Zbigniew Podkański, Domenico Antonio Basile and Ewa Tomaszewska, on behalf of the UEN Group
– Gisela Kallenbach ja Helga Trüpel fraktsiooni Verts/ALE nimel,
– Gisela Kallenbach and Helga Trüpel, on behalf of the Verts/ALE Group
– Věra Flasarová fraktsiooni GUE/NGL nimel,
– Věra Flasarová, on behalf of the GUE/NGL Group
võttes arvesse nõukogu 24. mai 2007. aasta järeldusi kultuuri- ja loomesektorite panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse;
having regard to the Council Conclusions of 24 May 2007 on the contribution of the cultural and creative sectors to the achievement of the CityplaceLisbon objectives,
võttes arvesse kultuurivaldkonna meetmeid seoses programmiga „Kultuur 2007 (2007−2013)”;
having regard to action in the field of culture, in the context of the Culture 2007 programme (2007-2013),
võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas;
having regard to its resolution of 10 April 2008 on a European agenda for culture in a globalising world,
võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta Euroopas;
having regard to its resolution of 10 April 2008 on cultural industries in placeEurope,
arvestades, et Euroopa kultuurivaim omandab järjest tähtsamat rolli eurooplaste kokkuviimise vahendina sellisel viisil, mis austab erinevaid kultuurilisi ja keelelisi identiteete;
whereas the cultural soul of Europe is becoming increasingly important as a means of bringing Europeans together in a manner which respects differing cultural and linguistic identities,
arvestades, et Euroopa kultuurid on Euroopa arengu strateegilised tegurid nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui ka tsentraliseeritud Euroopa Liidu institutsioonide tasandil;
whereas the cultures of Europe are strategic factors in placeEurope's development at local, regional and national levels, as well as at the level of centralised European institutions,
arvestades, et linnad ja piirkonnad etendavad Euroopas üha suuremat rolli, sest nad jagavad Euroopa ideed ja aitavad kaasa Euroopa Liidu arengule;
whereas cities and regions are becoming European players as they share the European idea and contribute to the development of the European Union,
arvestades, et kodanikuühiskonna algatustel põhinevad kultuuriprojektid on osutunud tõhusaks vahendiks piirkondade tugevdamisel ja arendamisel;
whereas cultural projects based on civil-society initiatives appear to be effective in strengthening and developing the regions,
rõhutab, et piirkondliku ja kohaliku arengu strateegiad, mis hõlmavad ka kultuuri, loovust ja erinevaid kunstialasid, aitavad väga palju kaasa Euroopa piirkondade ja linnade elukvaliteedi parandamisele, edendades kultuurilist mitmekesisust, demokraatiat, osalust ja kultuuridevahelist dialoogi;
Stresses that regional and local development strategies that incorporate culture, creativity and the arts contribute very much to improving quality of life in European regions and cities by fostering cultural diversity, democracy, participation and intercultural dialogue;
kutsub komisjoni üles esitama rohelist raamatut Euroopa piirkondade kultuurilist arengut tugevdavate tänapäevase kultuuritegevuse võimalike meetmete kohta;
Calls on the Commission to present the Green Paper with a possible range of measures for contemporary cultural activities aimed at strengthening cultural development in European regions;
nõuab meetmeid ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mis käsitlevad kultuuriprojektide rolli piirkondlikus arengus;
Calls for action and awareness campaigns about the role of cultural projects for regional development;
kutsub asjaomaseid osapooli töötama selliste projektide kiire ja tõhusa elluviimise nimel;
Calls on the parties concerned to work towards speedy and efficient implementation of such projects;
ootab, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile esimesel võimalusel uuringu kultuuri mõju kohta piirkondlikul ja kohalikul tasandil koos sellest tulenevate järelduste ja meetmetega;
Expects the Commission to present the study on the influence of culture at regional and local levels to Parliament at the earliest opportunity, together with the conclusions and actions which the Commission intends to draw from it;