natgillin/translations-raw huggingface dataset:
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Kosmoseagentuurile.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the ESA.
Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel ( 2010/2211(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe ( 2010/2211(INI) )
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artiklit 312;
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union and in particular Article 312 thereof,
võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta
having regard to Council Decision 2007/436/EC, Euratom of 7 June 2007 on the system of the European Communities' own resources OJ L 163, 23.6.2007, p.
ja selle rakenduseeskirju;
and its implementing rules,
võttes arvesse komisjoni teatist „ELi eelarve läbivaatamine” ( KOM(2010)0700 );
having regard to the Communication from the Commission on the EU Budget Review ( COM(2010)0700 ),
võttes arvesse kodukorra artiklit 184;
having regard to Rule 184 of its Rules of Procedure,
võttes arvesse 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni raportit ning arengukomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A7-0193/2011 ),
having regard to the report of the Special committee on the Policy challenges and budgetary resources for a sustainable European Union after 2013 and the opinions of the Committee on Development, the Committee on Environment, Public Health and Food Safety, the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Transport and Tourism, the Committee on Regional Development, the Committee on Agriculture and Rural Development, the Committee on Culture and Education and the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0193/2011 ),
arvestades, et Euroopa Parlament otsustas luua erikomisjoni, millel on järgmised volitused:
whereas the Parliament decided to set up a special committee with the following mandate:
määrata kindlaks Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid mitmeaastaseks finantsraamistikuks pärast 2013. aastat nii õigusloome kui ka eelarve seisukohalt;
to define the Parliament's political priorities for the post-2013 MFF both in legislative and budgetary terms,
hinnata rahalisi vahendeid, mis on liidule vajalikud oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika teostamiseks 1. jaanuaril 2014 algaval ajavahemikul;
to estimate the financial resources necessary for the Union to attain its objectives and carry out its policies for the period starting 1 January 2014,
määrata kindlaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kestus;
to define the duration of the next MFF,
teha kooskõlas nende prioriteetide ja eesmärkidega ettepanek järgmise mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri kohta, tuues välja liidu tegevuse põhivaldkonnad;
to propose, in accordance with those priorities and objectives, a structure for the future MFF, indicating the main areas of Union activity,
anda suunised ressursside soovituslikuks jaotuseks mitmeaastase finantsraamistiku erinevate kulurubriikide vahel ja piires kooskõlas prioriteetide ning kavandatava struktuuriga;
to submit guidelines for an indicative allocation of resources between and within the different headings of expenditure of the MFF in line with the priorities and proposed structure,
määrata kindlaks seos ELi eelarve rahastamissüsteemi reformi ja kulutuste läbivaatamise vahel, et anda eelarvekomisjonile tugev alus läbirääkimisteks uue mitmeaastase finantsraamistiku üle;
to specify the link between a reform of the financing system of the EU budget and a review of expenditure to provide the Committee on Budgets with a sound basis for negotiations on the new MFF,
arvestades, et erikomisjon peaks oma lõpliku raporti esitama enne, kui komisjon esitab oma ettepanekud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta;
whereas the special committee should present its final report before the Commission submits its proposals on the next MFF,
arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 311 peab liit end varustama oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega ning liidu rahastamine peab toimuma täielikult omavahenditest;
whereas in accordance with Article 311 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the Union is to provide itself with the means necessary to attain its objectives and carry through its policies and is to be financed wholly from own resources,
arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõikele 5 ja artiklile 324 peab Euroopa Parlament olema nõuetekohaselt kaasatud järgmise mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimiste protsessi;
whereas in accordance with Articles 312(5) and 324 of the Treaty on the Functioning of the European Union, the European Parliament must be properly involved in the process of negotiating the next MFF,
arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine tugevdab liidu poliitikat ja loob uusi pädevusvaldkondi, mis peaksid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus kajastuma;
whereas the entry into force of the Treaty of Lisbon strengthens Union policies and creates new fields of competence which should have a reflection in the next MFF,
arvestades, et väljakutsed, millega liit ja tema kodanikud silmitsi seisavad, nagu ülemaailmne majanduskriis, tärkava turumajandusega riikide kiire areng, üleminek säästvale ühiskonnale ja ressursitõhusale majandusele, kliimamuutusega võitlemine, demograafilised probleemid, sh sisserändajate integreerimine ja varjupaigataotlejate kaitse, tootmise ja säästude ülemaailmse jaotuse koondumine tärkava turumajandusega riikidesse, võitlus vaesuse vastu, looduslikud ja inimeste põhjustatud katastroofid ning terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohud, nõuavad liidult ja tema liikmesriikidelt otsustavat tegutsemist;
whereas the challenges faced by the Union and its citizens, such as the global economic crisis, the rapid rise of emerging economies, the transition to a sustainable society and resource efficient economy, tackling climate change, demographic challenges, including the integration of immigrants and the protection of asylum seekers, the shift in the global distribution of production and savings to emerging economies, the fight against poverty, as well as the threats of natural and man-made disasters, terrorism and organised crime, require a strong response from the Union and its Member States,
arvestades, et Euroopa Liidul on rahvusvahelisel tasandil rohkem kaalu kui üksikutel liikmesriikidel kokku;
whereas the European Union carries more weight at international level than the sum of its individual Member States,
arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitika peamine eesmärk peaks jätkuvalt olema liidus siiani püsiva sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ebavõrdsuse vähendamine, ning arvestades, et nähtaval ja edukal ühtekuuluvuspoliitikal on omaette Euroopa lisandväärtus ning ta peaks kasu tooma kõigile ELi liikmesriikidele;
whereas the main target of EU cohesion policy should continue being the reduction of still existing social, economic, and territorial disparities across the Union, and whereas a visible and successful cohesion policy has a European Added Value by itself and should benefit all EU Member States,
arvestades, et ELi kodanikud on muutunud liidu suhtes nõudlikumateks ja ka kriitilisemateks liidu tulemuslikkuse suhtes; ja arvestades, et liidu käekäigu eest ühise vastutuse taastamine on võimalik üksnes juhul, kui kodanikud on veendunud, et liit teenib paremini nende väärtusi ja huve;
whereas EU citizens have become more demanding of the Union and also more critical of its performance; and whereas public ownership of the Union will only return when its citizens are confident that their values and interests are better served by the Union,
arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia peaks aitama Euroopal kriisist toibuda ja väljuda sellest tugevamana tänu töökohtade loomisele ning arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule; arvestades, et see strateegia põhineb liidu viiel peaeesmärgil: tööhõive edendamine, tingimuste parandamine uuendus-, teadus- ja arendustegevuse jaoks, kliimamuutuse ja energeetikaga seotud eesmärkide saavutamine, haridustaseme parandamine ning sotsiaalse kaasatuse edendamine, eelkõige vaesuse vähendamise kaudu;
whereas the Europe 2020 strategy should help Europe recover from the crisis and emerge stronger, through job creation and smart, sustainable and inclusive growth; whereas this strategy is based on five Union headline targets on promoting employment, improving the conditions for innovation, research and development, meeting climate change and energy objectives, improving education levels and promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty,
arvestades, et liidu eelarvel on tugev jõud reformide läbiviimiseks; ja arvestades, et eelarve mõju saab suurendada, kui tänu sellele võetakse investeeringute toetamiseks lisaallikana kasutusele era- ja avalik kapital, kiirendades seega liidu kulutuste mitmekordistamist; arvestades, et niinimetatud „õiglase vastutasu” põhimõttel puudub majanduslik põhjendatus, kuna see ei võta asjakohaselt arvesse Euroopa lisandväärtust, mõju ülekandumist ega ELi riikide vahelise solidaarsuse vajadust,
whereas the Union budget is a powerful agent for reform; and whereas its impact can be magnified if it mobilises additional sources of private and public finance to support investment, acting thus as a catalyst in the multiplying effect of Union spending; whereas the so-called ‘just retour’ principle has no economic rationale, since it does not take due account of European Added Value, spill-over effects and the need for solidarity between EU countries,
arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 3 peaks Euroopa säästev areng põhinema tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel;
whereas, according to Article 3 TEU, sustainable development of Europe should be based on balanced economic growth and price stability, a highly competitive social market economy, aiming at full employment and social progress, and a high level of protection and improvement of the quality of the environment,
arvestades, et usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõte on liidu eelarve täitmise üks aluspõhimõtteid; ning arvestades, et paljud liikmesriigid teevad oma riigieelarves keerulisi parandusi; arvestades, et usaldusväärne finantsjuhtimine – tõhusus, tulemuslikkus ja ökonoomsus – on muutunud avaliku sektori kulutuste juures üha olulisemaks nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil;
whereas the principle of sound financial management is one of the basic principles for the implementation of the Union budget; and whereas many Member States are making difficult fiscal adjustments to their national budgets; and whereas sound financial management -efficiency, effectiveness, economy- have become increasingly important in public spending, both at Union and Member State levels,
arvestades, et sätted kuluprogrammide perioodiliseks kohandamiseks vastavalt muutuvatele vajadustele ja asjaoludele on olnud ebapiisavad; ning arvestades, et määruste ja eeskirjade keerukus on olnud juhtimis- ja kontrollisüsteemide kehva toimimise üks põhjusi;
whereas the provisions for the periodic adjustment of expenditure programmes to changing needs and circumstances have been insufficient; and whereas the complex nature of regulations and rules has been one of the reasons for underperforming management and control systems,
arvestades, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 neli esimest aastat on selgelt näidanud finantsraamistiku piiratud võimet võtta arvesse uusi suundumusi ja prioriteete ilma olemasolevaid kahjustamata; ning arvestades, et praegune mitmeaastane finantsraamistik ei ole võimaldanud kiiresti täita selliseid uusi kohustusi, nagu Galileo, ITER, rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades või Euroopa majanduse elavdamise kava;
whereas the first four years of the current 2007-2013 MFF have clearly illustrated the limits of the capacity of the financial framework to accommodate new developments and priorities without jeopardising existing ones; and whereas the current MFF has been incapable of responding rapidly to new commitments such as Galileo, ITER, the Food Facility or the European Economic Recovery Plan,
arvestades, et kogurahvatulul põhineva ressursi kasutuselevõtt ELi finantssüsteemis 1988. aastal oli mõeldud omavahendite vähenemise ajutiseks hüvitamiseks, kuid aastate jooksul seda pikendati ja suurendati ning praeguseks on see saanud ELi eelarvevahendite peamiseks komponendiks; arvestades, et kogurahvatulu osakaal on veelgi rohkem esile toonud liikmesriikide kalduvuse arvutada oma netobilanssi, mille tagajärjeks on hulk tagasimakseid, korrektsioone, erandeid ja hüvitisi, mis muudavad praeguse omavahendite süsteemi ülemäära keeruliseks, läbipaistmatuks ning mille tõttu see ei ole piisavalt seotud liidu praeguse poliitikaga ja on ebaõiglane ega suuda seetõttu tagada liidu poliitika läbipaistvat ja tõhusat rahastamist Euroopa huvides ning on lõpuks ka Euroopa kodanikele täiesti arusaamatu,
whereas the introduction of the GNI resource in 1988 in the EU financing system was supposed to temporarily complement a decrease in own resources, but was prolonged and reinforced over the years and is today the main component of EU budgetary resources; whereas this predominance has emphasized Member States' tendency to calculate their net balance, the consequence of which is a series of rebates, corrections, exemptions and compensations which renders the current system of own resources excessively complex, opaque, with insufficient links to existing Union policies and lacks fairness and is therefore incapable to ensure a transparent and efficient financing of Union policies in the European interest, and is finally totally incomprehensible to the European citizens,
arvestades, et Euroopa Parlament kiitis oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsioonis uuendusliku rahastamise kohta maailma ja Euroopa tasandil heaks finantstehingumaksu kehtestamise, mis „võiks aidata võidelda finantsturgudel levivate äärmiselt kahjulike kauplemismudelite, näiteks lühiajaliste tehingute ja automatiseeritud välkkauplemise vastu ning ohjeldada spekuleerimist”;
whereas, in its resolution of 8 March 2011 on innovative financing at global and European level, the European Parliament approved the introduction of a Financial Transaction Tax (FTT), which ‘could help to tackle the highly damaging trading patterns in financial markets, such as some short-term and automated high-frequency trade transactions, and curb speculation’,
on veendunud, et demograafia, kliimamuutuse või energiavarustuse valdkonnas lahendamist vajavate probleemide puhul saab Euroopa Liit näidata, milline on liidu lisandväärtus ning et see on midagi palju enamat kui lihtsalt liikmesriikide summa;
Believes that the challenges ahead -whether demography, climate change or energy supply - are areas where the European Union, which is much more than the sum of its Member States, can demonstrate its added value;
märgib, et praegune kriis ja avaliku sektori kulutuste range piiramine on teinud liikmesriikide jaoks raskemaks edusammude saavutamise majanduskasvu, konkurentsivõime suurendamise ja majandusliku ja sotsiaalse lähenemise poole püüdlemisel ning täieliku osalemise siseturul; on kindlalt veendunud, et kriisi lahendamiseks on vaja „rohkem, aga mitte vähem Euroopat”;
Notes that the current crisis and severe constraints in public spending have made it more difficult for Member States to progress further in terms of growth, greater competitiveness, the pursuit of economic and social convergence and to participate fully in the internal market; strongly believes, that the solution to the crisis is more and not less Europe;
leiab, et „jätkusuutlikud ressursid Euroopa Liidu jaoks” tähendab eelkõige ELi eelarve „ressursisüsteemi” ülevaatamist, et asendada praegused liikmesriikide osamaksud tõeliste Euroopa ressurssidega;
Considers that ‘Sustainable resources for the European Union’ means first and foremost to rethink the ‘resource system’ of the EU-Budget in order to replace the current national contributions with genuinely European resources;
leiab, et hiljutised sündmused näitavad, et euroala vajab julgemat majandusjuhtimist ning et rahapoliitika ei saa ilma sotsiaal- ja majanduspoliitikata tulemuslik olla; peab hädavajalikuks, et liit tugevdaks oma majandusjuhtimise süsteemi, et tagada ELi 2020. aasta strateegia rakendamine (taastada ja kaitsta pikaajalise majanduskasvu määra), hoida ära praeguse kriisi kordumine ja kaitsta Euroopa projekti;
Considers that the recent events show that the Euro zone is in need of bolder economic governance and that a monetary pillar without a social and economic pillar is doomed to fail; considers it essential for the Union to reinforce its system of economic governance in order to ensure the implementation of the EU2020 strategy (restore and to safeguard long-term economic growth rates), to prevent a repetition of the current crisis and to safeguard the European project;
Teadmistepõhise ühiskonna ülesehitamine
Building a knowledge-based society
juhib tähelepanu sellele, et kriis on tõstnud esile struktuuriprobleemid, millega enamiku liikmesriikide majandus silmitsi seisab: optimaalsest tasemest madalam tootlikkus, kõrge riigivõla tase, suur eelarvepuudujääk, struktuurne tööpuudus, püsivad tõkked siseturul, tööjõu vähene liikuvus ja vananenud arusaamised kutseoskustest, mis põhjustavad aeglast majanduskasvu; rõhutab, et nende struktuursete probleemide lahendamiseks tuleb teha investeeringuid sellistes olulistes valdkondades, nagu haridus, teadus- ja uuendustegevus, ning et avaliku sektori investeeringute vähenemise tendents tuleb tagasi pöörata;
Points out that the crisis has highlighted the structural challenges which most of the Member States' economies must face: suboptimal productivity, high levels of public debt, large fiscal deficits, structural unemployment, persistent barriers in the internal market, low labour mobility and outdated notions for skills, contributing to poor growth; underlines the need for investments in key areas such as education, research and innovation, in order to overcome these structural challenges and stresses the importance to reverse the trend of falling public investments;
tuletab meelde, et praeguste investeerimissuundumuste jätkumisel võib 2025. aastaks teadus- ja tehnoloogiaarengu esirinnas olla Aasia; tuletab siiski meelde, et need muutused ei tähenda mitte ainult probleeme, vaid ka võimalusi, näiteks ELi ekspordipotentsiaali järsku kasvu; märgib, et liidul on mahajäämus akadeemilise ja rakendusliku kõrghariduse vallas, kuna maailma 100 parima ülikooli seas on vaid umbes 30 Euroopa ülikooli; rõhutab, et Euroopa hakkab maha jääma ka kutseoskuste konkurentsis, ja juhib tähelepanu asjaolule, et 2020. aastaks on vaja 16 miljoni uue töökoha jaoks kõrge kvalifikatsiooniga töötajaid, samal ajal kui nõudlus väheste oskustega töötajate järele väheneb 12 miljoni töökoha võrra;
Recalls that on current investment trends, Asia may by 2025 be at the forefront of scientific and technological developments; recalls however that these changes not only represents huge challenges but also opportunities, such as a sharp growth in export potential for the EU; notes that in tertiary-level academic and vocational education, the Union are lagging behind as only about 30 European universities rank amongst the world's top 100; stresses that Europe is also falling behind in the skills race and draws attention to the fact that by 2020, 16 million more jobs will require high qualifications while the demand for low skills will drop by 12 million jobs;
leiab, et suurimad Euroopa Liidu ees seisvaid ülesanded on liidu konkurentsivõime säilitamine, majanduskasvu suurendamine, võitlus suure tööpuuduse vastu, keskendumine korralikult toimivatele tööturgudele ja sotsiaalsetele tingimustele, et parandada tööhõivet, inimväärse töö edendamine, töötajate õiguste tagamine kogu Euroopas ja töötingimuste parandamine ning vaesuse vähendamine;
Considers that one of the great challenges facing the European Union is that of maintaining its competitiveness, increasing growth, combating high unemployment, focusing on properly functioning labour markets and on social conditions to improve employment performance, promoting decent work, guarantee workers' rights throughout Europe as well as working conditions and reducing poverty;
nõuab, et liit tegeleks oma demograafiliste probleemidega; märgib, et töötava elanikkonna vähenemine koos pensionäride osakaalu suurenemisega asetab liidu sotsiaalhoolekandesüsteemidele ja majanduslikule konkurentsivõimele täiendava koorma;
Insists that the Union must tackle its demographic challenge; notes that the combination of a smaller working population and a higher share of retired people will place additional strains on its welfare systems and its economic competitiveness;
tunneb muret, et maailma rahvastiku suurenemine kuuelt miljardilt üheksa miljardi inimeseni suurendab üleilmset konkurentsi seoses loodusvaradega ja tekitab lisasurve globaalsele ja kohalikule keskkonnale; märgib, et 2050. aastaks kasvab nõudlus toidu järele tõenäoliselt 70% ning toorainete ja toormaterjali ebaefektiivne ja jätkusuutmatu kasutamine ja haldamine tekitab kodanike jaoks kahjuliku konkurentsi toidu, looduskaitse ja energiatootmise vahel ning kulukaid hinnašokke; samuti võib see põhjustada ka tööstusele tõsiseid tagajärgi seoses ettevõtlusvõimalustega, sh toorainele juurdepääsu piiranguid, ohustades sel moel majanduslikku turvalisust ja soodustades kliimamuutust; rõhutab seetõttu, et EL peab kiiresti tegutsema ning juhtima arengut ressursside säästval kasutamisel põhineva majanduse suunas;
Is concerned that the expansion of the world population from 6 to 9 billion will intensify global competition for natural resources and put additional pressure on the global and local environment; notes that demand for food is likely to grow by 70 % by 2050 and that the inefficient and unsustainable use and management of raw materials and commodities exposes citizens to harmful competition between food, nature preservation and energy production, as well as costly price shocks; it can have also severe consequences for industry with regard to business opportunities, including restrictions on access to raw materials, threatening economic security and contributing to climate change; stresses therefore the need for the EU to immediately take action and lead the process towards an economy based on sustainable use of resources;