natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et ühtne turg ei saa kunagi päris valmis ning seda tuleb jätkuvalt uuesti hinnata, et arvesse võtta sotsiaalse kaitse tagatisi, ühiskonna vajadusi, tehnoloogia arengut ja innovaatiliste lahenduste tekkimist; arvestades lisaks sellele, et kõikidele Euroopa kodanikele, tarbijatele ja ettevõtetele kasuliku ühtse turu ja ühtse digitaalse turu võimaldamiseks ja viivitamatuks elluviimiseks on majanduskasvu ja töökohtade loomise meetmed otsustava tähtsusega;
whereas the Single Market can never be truly considered as complete and should continually be reassessed to reflect social protection guarantees, societal needs, technological progress and the emergence of innovative solutions; whereas, furthermore, measures to promote growth and jobs are key to ensuring that the Single Market and the Single Digital Market are enabled and realised without delay, for the benefit of European citizens, consumers and businesses,
arvestades, et püüd saavutada edu on liikumapanev jõud, mis aitab Euroopa seadusandjate nägemusel ja püstitatud eesmärkidel tõeks saada; arvestades, et uute õigusaktide ettepanekutes või kehtivate õigusaktide muudatusettepanekutes tuleb arvesse võtta tegelikke kogemusi ja rakendussuutlikkust; arvestades, et seadusandlikeks kohandusteks tuleb saada selge poliitiline toetus, mis peab lisaks sellele põhinema objektiivsel kulude-tulude ja sotsiaal-majanduslikul hindamisel, mis on otsustavad tegurid;
whereas striving for progress constitutes the driving force and the delivery vehicle for the vision and objectives set by the European legislators; whereas proposals for new or amending legislation must take into account actual experiences and implementation capabilities; whereas legislative adaptations must benefit from clear political support underpinned, furthermore, by an objective cost-benefit and socio-economic evaluation as the decisive factor,
arvestades, et Euroopa hädaabinumber 112, mis võeti kasutusele 1991. aastal nõukogu otsusega, et võimaldada kõigile kodanikele juurdepääs kõikidele hädaabiteenustele (nagu tuletõrje, politsei ja arstiabi), on ainuke hädaabinumber, millele võib helistada kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides, ning arvestades, et suur osa eurooplastest ei ole sellest ikka veel teadlikud, ning alates 2000. aastast ei ole edusamme täheldatud;
whereas the European emergency number 112, created in 1991 by a Council decision to enable citizens to access all emergency services (such as fire, police and medical services), is the only emergency number that can be accessed in all the Member States of the European Union and whereas a large majority of Europeans are still unaware of it, with no progresses observed since 2000,
arvestades, et kirjalikule deklaratsioonile nr 100/2007 kodanike varajase hoiatamise kohta suurõnnetuste puhul kirjutas alla 432 parlamendiliiget;
whereas ‘Written Declaration 100/2007 on early warning for citizens in major emergencies’ was signed by 432 MEPs,
arvestades, et tuleb jätkuvalt pingutada, et hinnata ja tagada teenuse kvaliteeti hädaabinumbri 112 valimisel nii telekommunikatsiooni kui ka hädaabiteenistuste rakendamise ja koordineerimise aspektist, sest need sõltuvad paljudest teguritest, ning arvestades, et siiani ei ole terviklikult ja üksikasjalikult hinnatud seda, kuidas kogevad kodanikud hädaabinumbri 112 teenuse rakendamise tegelikku seisu ELis, eeskätt selle kättesaadavuse, koostalitlusvõime ja sekkumisaja seisukohast;
whereas efforts are still needed to assess and ensure the quality of service when dialling 112, both as regards the telecommunications and emergency services' performance and the coordination aspects which depend on multiple factors, and whereas a comprehensive and detailed assessment of the real state of implementation of the 112 service in the EU as experienced by citizens, notably evaluating accessibility, interoperability and intervention times, has not been carried out,
arvestades, et paljud hiljutised katastroofid on näidanud, et kodanike varajane hoiatamine ilmsete või arvatavate suurõnnetuste ja katastroofide eest on kannatuste ja inimelude kaotuste vähendamiseks vajalik;
whereas several recent disasters have shown that alerting citizens and giving them early warning in the event of imminent or developing major emergencies and disasters is necessary if suffering and the loss of life are to be reduced,
rõhutab universaalteenuse osutamise kohustuste tähtsust sotsiaalse kaasatuse turvavõrguna olukorras, kus ainuüksi turuvõimalustega ei suudeta kodanikele ja ettevõtjatele põhiteenuseid pakkuda;
Underlines the importance of Universal Service Obligations (USOs) as a safety net for social inclusiveness where market forces alone have failed to provide citizens and businesses with basic services;
toetab osana universaalteenuse direktiivist ja kasutajate õiguste direktiivist korrapärast uuesti hindamist selle kohta, kui eesmärgipärased universaalteenusega seotud kehtivad ELi universaalteenuse seadusandlikud sätted on sotsiaalse, majandusliku ja tehnoloogia arengu seisukohast, et teha kindlaks ja võtta kasutusele sobivad määratlused, milles võetakse arvesse muutuvaid tegelikke vajadusi ning millega parandatakse teenuste kvaliteeti;
Supports the regular re-evaluation, as part of the Universal Services and Users' Rights Directive, of how appropriate existing EU legislative provisions are for universal service in the light of social, economic and technological developments, in order to identify and introduce appropriate definitions which reflect evolving real needs and citizens' demands and improve the quality of services;
kutsub komisjoni üles andma juhiseid muudetud universaalteenuse osutamise kohustuste parimaks rakendamiseks ja jõustamiseks, et vältida turumoonutusi ning võimaldada liikmesriikidel võtta samal ajal vastu sätteid, mis sobivad nende siseriiklikele oludele paremini;
Calls on the Commission to provide guidelines on how best to implement and enforce the revised USD, avoiding market distortions and, at the same time, allowing Member States to adopt the provisions that best suit their national circumstances;
toetab digitaalse tegevuskava „Lairiba kõigile” eesmärke ja on veendunud, et universaalne juurdepääs lairibale aitab inimestel ja ettevõtetel saada täielikku kasu ühtsest digitaalsest turust, eeskätt parandades sotsiaalset kaasatust, pakkudes uusi võimalusi sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt innovaatilistele ettevõtetele töökohtade loomiseks, edendades majanduskasvu ja pakkudes rohkem võimalusi piiriüleseks kaubanduseks; toetab sel eesmärgil digitaalse kirjaoskuse edendamist;
Supports the Digital Agenda's ‘Broadband for all’ objectives and is convinced that universal access to broadband helps citizens and businesses to reap the full benefits of the Digital Single Market, in particular by improving social inclusion, creating new opportunities for socially and environmentally innovative businesses driving jobs, growth and more opportunities for cross-border trade; supports, to this end, the promotion of digital literacy;
palub komisjonil suurendada rahalist toetust kohalikele projektidele, mis tagavad kõigile kogukondadele digitaalteenuste kättesaadavuse ja teevad tehnoloogilised seadmed kättesaadavaks ebasoodsamas olukorras olevatele elanikerühmadele sellega, et pakuvad avalikes hoonetes tasuta internetiühendust;
Calls on the Commission to give more financial support to local projects which provide digital access and to all communities which help disadvantaged groups to access technological devices by providing connections in public buildings offering free Internet access;
rõhutab, et tegevuspõhimõtete ja tehnoloogia ühendamine (näiteks juhtme-, kaabli-, kiudoptiliste, mobiilside- ja satelliitsidevõrkudega) võimaldab edendada selliste uute sidusteenuste ja -rakenduste nagu e-valitsuse, e-tervishoiu ja e-hariduse arendamist avalike ja eraõiguslike isikute poolt, suurendada nõudlust kiirema internetiühenduse järele, teha investeeringud avalikesse lairibavõrgustikesse tasuvamaks ja toetada sellega avaliku ja erasektori partnerlust, arendada ühtset digitaalset turgu ja parandada marginaliseerunud kodanike kaasamist;
Underlines that a combination of policies and technologies (such as wired, cable, fibre, mobile, and satellite networks) can foster the development by businesses and public bodies of new online services and applications, such as e-governance, e-health and e-education, driving demand for faster Internet connections, making investments in open broadband networks more profitable, thereby encouraging public-private partnerships and developing the digital single market while improving the inclusion of marginalised citizens;
rõhutab ELi riigihanke eeskirjade tähtsust ning peab nende eeskirjade ulatuslikul läbivaatamisel väga oluliseks, et nii kohalikud kui ka piirkondlikud asutused saaksid kasu meetmetest, mis edendavad nende osalemist sidetehnoloogiasse tehtavates investeeringutes ja kommertskasutusele eelnevates hangetes (teadustulemuste turule toomise vahendina), ning et e-hanked võetaks laialdaselt kasutusele;
Emphasises the importance of the EU public procurement rules and considers it of utmost importance, in the context of the broad review of these rules, that both local and regional authorities benefit from measures to encourage their participation in communication technology investments, and in pre-commercial procurement (as a tool to bring the benefits of research to market), and that e-procurement is widely rolled out;
nõuab telekommunikatsiooniraamistiku ja eriti selle võrguneutraalsust käsitlevate sätete tulemuslikku ülevõtmist selliselt, et lõppkasutajatel oleks juurdepääs teenustele ja infosisule ja nad saaksid internetis vabalt valida kasutatavaid rakendusi;
Calls for effective transposition of the telecoms framework, in particular its net neutrality provisions, in such a way that end-users can access the services and content, and run the applications of their choice on the Internet;
rõhutab, et universaalteenus ei ole „lairiba kõigile”-eesmärgi saavutamiseks ainuke ega võtmemeede, sest selle investeeringukulud on suured ja ei ole kindel, et sellega pakutakse tarbijale oluliselt paremaid teenuseid; märgib siiski, et universaalteenuse direktiivi artiklis 15 on sätestatud, et universaalteenuse osutamise ulatus vaadatakse korrapäraselt läbi, ja on rõhutatud, et läbivaatamisel tuleb arvesse võtta direktiivi sätete rakendamise hindamist ja mõju pideva hindamise tulemusi, eelkõige seoses lairibavõrkude kasutuselevõtu ulatuse ja tegeliku kasutamisega kodumajapidamistes;
Stresses that universal service is not the only nor the key driver for achieving the ‘broadband for all’ objective, given the high investment costs required without necessarily being able to provide significantly improved services to consumers; notes, however, that Article 15 of the USD states that there shall be a periodical review of the scope of universal service and stresses that this review should take into account the evaluation of the implementation of the Directive's provisions and the findings of the ongoing impact assessment, in particular as regards the extent to which broadband networks are deployed and the actual take-up by households;
on seisukohal, et lairibaühenduse kättesaadavuse kohustuse kehtestamine ei põhjusta automaatselt selle laialdasemat kasutuselevõttu; palub seepärast komisjonil ja liikmesriikidel lihtsalt ühenduse tagamise asemel pigem tugevdada nõudlust suurendavaid ja kasutuselevõttu stimuleerivaid meetmeid; arvab lisaks sellele, et universaalteenuse osutamise kohustus võib hiljem, võimalik et keskmise tähtajaga eesmärgina, muutuda lairiba arendamise lisastiimuliks, kuid et lairiba arendamise üldeesmärgid tuleks täita nõuetekohaselt kavandatud riiklike programmidega;
Considers that making broadband availability obligatory will not automatically result in higher take-up; calls therefore on the Commission and the Member States to reinforce measures to drive demand and stimulate take-up, rather than just ensuring a connection; considers furthermore that universal service obligations might eventually, possibly as a medium-term target, become an additional incentive in the development of broadband, but that properly designed national programmes should achieve universal broadband objectives;
on seisukohal, et nn digitaalse dividendi ühtlustatud kasutamist võimaldav tõhus raadiospektripoliitika ja investeeringuid soosiv seadusandlus on samuti olulised abinõud lairiba leviku laiendamiseks;
Considers that efficient radio spectrum policy, which enables harmonised use of the ‘digital dividend’, and investment-friendly regulation are also important instruments in increasing broadband coverage;
palub komisjonil viia lõpule käimasolev mõju hindamine ja esitada seadusandjatele usaldusväärsed andmed praeguse kasutuselevõtu, universaalteenuse osutamise kohustuste kohta ja nende parandamisest lairibaühenduse abil, samuti analüüs liikmesriikide, tarbijate ja ettevõtjate seisukohast kõige tõhusama rahastamismehhanismi kohta universaalteenuse osutamise kohustuse täitmiseks ning ebatõhusate kulude ja liigse koormuse vältimiseks;
Calls on the Commission to complete the ongoing impact assessment and provide legislators with sound data on the existing take-up, the expected demand for and improvement of USOs through broadband, and finally, an analysis of the most effective financing mechanism for Member States, consumers and undertakings for rolling out USOs while avoiding inefficient costs and excessive burdens;
kutsub komisjoni üles paralleelselt ja koostöös siseriiklike reguleerivate asutustega hoolikalt turgu jälgima, et tagada olukord, kus liikmesriigid, kes on juba suutelised pakkuma või avaldavad soovi pakkuda universaalteenuse osutamise kohustust lairiba tehnoloogiate ja kiiruste terves ulatuses, teeksid seda turutõrgete korral turu moonutamist põhjustamata;
Calls on the Commission, in parallel and in collaboration with the National Regulatory Authorities (NRAs), to monitor markets carefully to ensure that those Member States which are already able to, or wish to, provide USOs across the range of broadband technologies and speeds, are able to do so in cases of market failure without actually causing distortions in the market;
väljendab heameelt komisjoni otsuse üle viia läbi internetiteenuste pakkumise süvauuring neljanda tarbijaturgude tulemustabeli avaldamise järel;
Welcomes the Commission's decision to carry out an in-depth study on Internet service provision following publication of the 4th Consumer Markets Scoreboard;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima siseriiklike reguleerivate asutuste kaasabil universaalteenuse osutamise kohustuse ja tarbijate õiguste sätete ühetaolise rakendamise võimalusi, mis tagaksid sotsiaalselt kaitsetutele rühmadele ja eriti puuetega inimestele võimalused kasutada eriotstarbelisi lõppseadmeid ja mõistlikke tariife, annaksid piisavat teavet ning pakuksid tarbijatele tegeliku võimalusi valida saadaolevaid teenuseid ja müügijärgseid teenuseid;
Calls on the Commission and the Member States, with the contribution of the NRAs, to examine the options for an even application of USOs and users' rights provisions which would assure accessibility for vulnerable groups, and especially for people with disabilities, not only through the introduction of special terminal equipment and affordable tariffs, but also through the availability of adequate information and a real choice for consumers of available services and after-sales services;
on siiski seisukohal, et universaalteenuse rahastamise alussäte, mis tagab selle läbipaistva ja mittediskrimineeriva kohaldamise, peaks ELi õigusaktidesse alles jääma ja seda tuleks laiendada nii andme- kui ka audioside kohustustele;
Considers nevertheless that the basic provision for funding universal service, ensuring it is handled in a non-discriminatory and transparent manner, should remain in EU legislation and should be extended to cover data as well as voice obligations;
rõhutab, et Euroopa hädaabinumber 112 võib olla ka elupäästev number ja et see suurendab ELi kodanike kaitset, kuna toimib ühtse turu piires elavate kodanike ja tarbijate keskse tugisüsteemina; rõhutab vajadust tagada numbri 112 tõrgeteta toimimine kõikjal ELis; on seisukohal, et komisjon peaks tagama selle teenuse kättesaadavuse kõigile ühiskonna osadele, ka puudega (kõne- ja kuulmispuuded jms) isikutele ja teistele sotsiaalselt kaitsetutele elanikerühmadele;
Stresses that the European 112 emergency number can be a life saving number and increases EU citizens' protection by serving as a major support system for citizens and consumers living within the Single Market; underlines the importance of ensuring the smooth operation of the 112 number throughout the Union; considers that the Commission should ensure that every segment of society has access to this service, including persons with disabilities (hearing impairments, speech impediments, etc.) and other vulnerable groups;
märgib siiski kahetsusega, et Euroopa hädaabinumber 112 on kaugel oma täieliku potentsiaali saavutamisest; järeldab sellest tulenevalt, et tuleb võtta põhimeetmeid, et tutvustada numbrit kodanikele ja lahendada muud küsimused, mis on seotud tehnoloogia ja parema koordineerimisega;
Regrets however that the European 112 emergency number is far from having reached its full potential; considers accordingly that basic steps still need to be taken with regard to its recognition by citizens, along with other issues relevant to technology and better coordination;
juhib tähelepanu asjaolule, et 2011. aasta veebruaris avaldatud Eurobaromeetri uuringu kohaselt tunneb üksnes 26% ELi kodanikest numbri 112 automaatselt ära kui ELis hädaabiteenistuste väljakutsumise numbri ning et 58% ELi kodanikest ei nõustu endiselt väitega, et inimesi on nende riigis hädaabinumbri 112 olemasolust piisavalt teavitatud Euroopa hädaabinumber 112, Eurobaromeetri kiiruuring, Euroopa Komisjon 2011, http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf
Points out that, according to the Eurobarometer survey published in February 2011, only 26% of EU citizens can spontaneously identify 112 as the number to call for emergency services in the EU and 58% of EU citizens still disagree with the statement that people in their country are adequately informed about the existence of the 112 emergency number The European Emergency Number 112, Survey Flash Eurobarometer, European Commission 2011, http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama veelgi oma teavitustööd, nii et hädaabinumber 112 jõuaks teabekampaaniate abil kogu ELi hõlmava hädaabinumbrina kõikide ELi kodanike ja reisijateni meedia, eelkõige trüki- ja audiovisuaalse meedia kaudu, ning korraldama ja toetama avalikkuse teadlikkuse tõstmiseks edendamistegevust ja üritusi, mis toimuvad igal aastal 11. veebruaril, mis on kuulutatud Euroopa hädaabinumbri 112 päevaks; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata praktilisele teabele, rõhutades näiteks, et 112 on Euroopa hädaabinumber, millele võib nii laua- kui mobiiltelefonilt helistada tasuta kõikjalt Euroopas;
Calls on the Commission and the Member States to further step up their information work so that the emergency number 112 reaches all EU citizens and travellers through the media, particularly the print and audiovisual media, by means of information campaigns such as the ‘EU-wide’ emergency number, and to organise and support promotional activities to raise public awareness and events held each year on 11 February, which has been established as ‘European 112 Day’; points out that special attention should be paid to practical information, such as stressing that 112 is the European emergency number, reachable from fixed and mobile phones free of charge everywhere in the EU;
võtab teadmiseks liikmesriikide seas esinevad märkimisväärsed erinevused Euroopa hädaabinumbri 112 alaste teadmiste osas ning kutsub liikmesriike üles jagama oma kogemusi ja vahetama parimaid tavasid, et saavutada 2020. aastaks hädaabinumbri 112 vähemalt 80%ne automaatne äratundmine ELi kodanike poolt numbrina hädaabiteenistusele helistamiseks kõikjalt Euroopa Liidus;
Notes considerable disparities among the Member States as regards knowledge of the European emergency number 112 and calls on the Member States to share their experiences and exchange best practices in order to achieve by 2020 at least 80% spontaneous identification by EU citizens of the 112 emergency number as the number to use to call emergency services anywhere in the European Union;
palub liikmesriikidel hädaabinumbri 112 kohta teabe jagamiseks ära kasutada parimaid kohti, mille kaudu saab kergesti teavitada suurt hulka majapidamisi, eriti arstikabinette, apteeke, haiglaid, kliinikuid, selliseid õppeasutusi nagu koolid ja ülikoolid ning lennu- ja raudteejaamu, kuna 112 on eriti kasulik reisijatele, samuti riiklike hädaabiteenistuste infoportaale;
Calls on Member States to make use of the best points for disseminating information on the 112 emergency number through which a great number of households can be easily informed, in particular doctors surgeries and pharmacies, hospitals and clinics, educational establishments such as schools and universities, and airports, ports and train stations, given that the 112 number is particularly useful to travellers, as well as the information portals of the national emergency services;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama numbrit 112 kogu ELi hõlmava hädaabinumbrina ka veebis ja raadios, mis on kaks kõige enam levinud meediavahendit noorte ja sageli reisivate inimeste seas; rõhutab, et numbrist 112 teadlikest inimestest sai üksnes 16% sellest teada raadiot kuulates ja üksnes 11% interneti kaudu;
Calls on the Commission and the Member States also to promote 112 as the EU-wide emergency number online and on radio, two of the most common media for young people and people who travel often; highlights that only 16% of people aware of the 112 number heard of it via radio and only 11% via the Internet;
kutsub kõiki liikmesriike üles tagama, et number 112 oleks domineerivalt märgitud kõikidele hädaabisõidukitele, hõlmates politseiautosid, kiirabiautosid, tuletõrjeautosid ja muudele teenistustele kuuluvaid sõidukeid;
Calls on all Member States to ensure that the 112 number is displayed prominantly on all emergency vehicles including police cars, ambulances, fire engines and vehicles belonging to other services;
märgib siiski, et liikmesriikidel on olemas pikka aega kasutusel olnud hädaabinumbrid, ning rõhutab, et kui nad kavatsevad riiklikud hädaabinumbrid säilitada, ei tohi vähendada teadlikkust ega tekitada segadust, millist numbrit valida;
Notes however that Member States have existing and longstanding emergency numbers and emphasises that, where they intend to maintain those national numbers, it is important not to compromise awareness or cause confusion over which number to dial;