natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab I lisa heite vähendamise eesmärkide ökoloogilise tulemuslikkuse võtmist juhtpõhimõtteks, millele tugineb ELi üldine lähenemine metsamajanduse ning maakasutuse, maakasutuse muutuste ja metsanduse arvepidamise rahvusvahelistele eeskirjadele;
Calls for the environmental effectiveness of Annex I emissions reduction targets to be the guiding principle as regards the EU approach to international accounting rules for forest management and LULUCF in general;
juhib tähelepanu sellele, et mitmetes valdkondades (näiteks veemajandus, ökosüsteemide kaitse, põllumajanduslik tootmine, mullastiku seisund, maakasutuse muutumine, tervis, toiduainetega varustatus ja katastroofioht) järgitavad tegevustavad on kliimamuutust põhjustanud ja süvendanud, kuid samas on need valdkonnad kliimamuutuste negatiivsete tagajärgede all ka rängalt kannatanud; arvab, et Kopenhaageni kokkulepe peaks hõlmama mõlemat nimetatud mõõdet koos sihtotstarbeliste meetmetega neile valdkondadele avalduva mõju leevendamiseks ja kliimamuutusega kohanemiseks;
Highlights that practices followed in several sectors, including water management, ecosystem preservation, agricultural production, soil conditions, land use change, health, food security and disaster risk, have led to the causation and aggravation of climate change, but at the same time that those sectors have also suffered severe consequences due to the negative effects of climate change; considers that both of those dimensions should be included in the Copenhagen agreement along with targeted measures in order to secure a high degree of those sectors' mitigation and adaptation to climate change;
Rahvusvaheline lennundus ja meretransport
International aviation and maritime transport
tuletab meelde, et lennundusel on lisaks CO2-ga seonduvatele ka rida muid mõjusid, mis ligikaudu kahekordistavad selle mõju ülemaailmsele soojenemisele; palub ELil tagada, et neid mõjusid Kopenhaageni kokkuleppes arvesse võetaks;
Recalls that aviation has a range of non-CO2 impacts which roughly double its global warming potential; calls on the EU to ensure those impacts are accounted for in the Copenhagen agreement;
nõuab - arvestades Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO) peetud läbirääkimiste ebaõnnestumist - rahvusvahelise lennunduse ja meretranspordi lisamist UNFCCC raames sõlmitavasse kokkuleppesse;
Insists that – in the light of the failure of the negotiations involving the International Civil Aviation Organisation (ICAO) and the International Maritime Organisation (IMO) – international aviation and shipping be incorporated into an agreement under the UNFCCC;
nõuab tungivalt, et lennundus- ja merendusvaldkonnas sõlmitavates kokkulepetes seataks samasugused kohustuslikud eesmärgid nagu muudes valdkondades; lisaks nõuab tungivalt vähemalt 50 % saastekvootide müümist enampakkumisel;
Urges that international agreements in the aviation and maritime sectors set the same binding targets as for other industry sectors; urges further that in a global framework at least 50 % of the allowances in this area be auctioned;
Kodanikuühiskonna kaasamine
Civil society involvement
rõhutab kohalike elanike põhjaliku teavitamise, nendega konsulteerimise ja nende otsustusprotsessidesse kaasamise suurt tähtsust ning eelkõige soovitab linnakeskustel, piirkondadel ja linnastutel käivitada valitsuste toetusel oma teavitamiskampaaniad, mida võiks ühitada konkreetsete heite vähendamise eesmärkidega;
Stresses the great importance of local citizens receiving comprehensive information and consultation and taking part in decision-making processes, and particularly encourages urban centres, regions and conurbations to launch their own information campaigns, with government support, which might be linked to specific reduction targets;
tunnistab, et kuna 2030. aastaks elab kaks kolmandikku inimkonnast linnakeskustes, siis on linnadel, kohalikel ja piirkondlikel ametiasutustel eluliselt oluline osa praktiliste kliimameetmete rakendamisel; väljendab rahulolu ülemaailmse linnapeade ja kohalike omavalitsuste kliimakaitse kokkuleppes üles näidatud pühendumusega ning nõuab, et EL edendaks linnade, kohalike ja piirkondlike ametiasutuste osalemist riiklike kliimamuutuse strateegiate, sh leevendus- ja kohanemiskavade koostamisel ja rakendamisel;
Recognises, given the fact that by 2030 two thirds of humanity will live in urban centres, that cities, local and regional authorities have a crucial role in implementing practical climate actions; welcomes the commitment demonstrated by the World Mayors and Local Governments Climate Protection Agreement, and calls for the EU to promote the engagement of cities, local and regional authorities in the development and implementation of national climate change strategies, including Mitigation Action Plans and Adaptation Programmes of Action;
on seisukohal, et ELi delegatsioonil on nendel kliimamuutusi käsitlevatel läbirääkimistel kanda oluline roll, ja peab seetõttu vastuvõetamatuks, et delegatsiooni Euroopa Parlamendi esindajatel ei olnud võimalik osaleda varasema osaliste konverentsi ELi kooskõlastuskoosolekutel; eeldab, et Euroopa Parlamendi esindajatel on võimalik võtta osa sarnastest kohtumistest Kopenhaagenis vähemalt vaatlejatena sõnavõtuõigusega või ilma;
Believes that the EU delegation plays an important role in these negotiations on climate change, and therefore finds it unacceptable that the Members of the European Parliament that are part of that delegation were unable to attend the EU coordination meetings at the previous Conference of the Parties; expects the European Parliament participants to have access to such meetings in Copenhagen on the basis of observer status at least, with or without speaking rights;
võttes arvesse Lissaboni lepingut, eriti selle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevaid sätteid ja selle uut õigusraamistikku põhiõiguste kaitseks ja liidu kodakondsuse tugevdamiseks, Lissaboni lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 7, Lissaboni lepinguga Euroopa Liidu toimimise lepingusse lisatud protokolli nr 8, mis on seotud liidu ühinemisega inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga, ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, millel on aluslepingutega võrdne õigusjõud;
having regard to the Treaty of Lisbon, in particular its provisions dealing with the area of freedom, security and justice ("the AFSJ") and its new legal framework for the protection of fundamental rights and the strengthening of Union citizenship, Articles 2, 6 and 7 of the Treaty on European Union as modified by the Treaty of Lisbon, Protocol No 8 to the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) as inserted by the Treaty of Lisbon, relating to the accession of the Union to the European Convention on the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms ("the ECHR"), and the Charter of Fundamental Rights of the European Union ("the Charter"), which has the same legal value as the Treaties,
võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatist "Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses" ( KOM(2009)0262 ), milles on esitatud komisjoni esmatähtsad ülesanded kõnealuses valdkonnas aastateks 2010–2014, ning komisjoni Haagi programmi ja tegevuskava hindamist ( KOM(2009)0263 ) ja sellele lisatud rakendamise tulemustabelit ( SEK(2009)0765 ), samuti riikide parlamentide, kodanikuühiskonna ning ELi asutuste ja organite poolset panust;
having regard to the Communication from the Commission of 10 June 2009 entitled "An area of freedom, security and justice serving the citizen" ( COM(2009)0262 ), which outlines its priorities in the AFSJ for 2010-2014, together with its evaluation of the Hague Programme and Action Plan ( COM(2009)0263 ) and the associated implementation scoreboard ( SEC(2009)0765 ), as well as to the contributions made by national parliaments, civil society and EU agencies and bodies,
võttes arvesse nõukogu eesistujariigi 16. oktoobri 2009. aasta dokumendi projekti "Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses" (14449/09);
having regard to the Council Presidency's draft document of 16 October 2009 entitled 'The Stockholm Programme – An open and secure Europe serving the citizen' (14449/09),
võttes arvesse kodukorra artikli 51 kohaseid ühisarutelusid õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning põhiseaduskomisjoni vahel;
having regard to the joint deliberations of the Committee on Legal Affairs, the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the Committee on Constitutional Affairs pursuant to Rule 51 of the Rules of Procedure,
arvestades, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on Amsterdami lepingu jõustumisest alates olnud Euroopa Liidule oluliseks eesmärgiks; arvestades, et on oluline tagasi pöörduda kriminaal- ja tsiviilõiguse aspekte hõlmanud Tampere programmi algse mõtte juurde, mis keskendus õigusriigi põhimõtetele ning austusele inimõiguste ja põhivabaduste vastu;
whereas ever since the entry into force of the Amsterdam Treaty, the AFSJ has been an essential objective of the European Union; whereas it is essential to return to the original spirit of the Tampere Programme, which embraced aspects of criminal and civil law, focusing on the rule of law, respect for human rights and fundamental freedoms,
arvestades, et üleilmastumine ei mõjuta mitte üksnes finantssektorit, vaid üha enam ka vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala; arvestades, et see muudab vajalikuks terviklikuma poliitilise lähenemisviisi, millega kaasnevad meetmed rändega ja varjupaiga andmisega seotud kiireloomuliste küsimuste lahendamiseks, ning eeldab eelkõige justiits- ja siseküsimuste, arengu, rahvusvahelise kaubanduse ja sotsiaalküsimuste valdkondade poliitikas osalejate suuremat omavahelist teadmiste vahetamist ja koostööd,
whereas globalisation affects not only the financial sector but increasingly the AFSJ; whereas it necessitates a more holistic policy approach together with measures to tackle the urgent questions of migration and asylum, and calls especially for deeper exchanges and cooperation between those involved in the policies of justice and home affairs, development, international trade and social affairs,
arvestades, et Lissaboni lepingus, mis parlamendis toimunud hääletuste või referendumite teel hiljuti heaks kiideti, kujundatakse ümber vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika õiguslikud alused, eesmärgid, vahendid ja otsustusmeetodid;
whereas the Treaty of Lisbon, recently approved either through parliamentary vote or a referendum procedure, will reshape the legal bases, objectives, instruments and decision-making methods of AFSJ-related policies,
arvestades, et Lissaboni lepinguga liikmesriikide parlamentidele esmakordselt antud õigustel ja institutsioonilisel rollil on positiivne mõju eelkõige vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arengule ja toimimisele, sest sellega tagatakse eeskätt subsidiaarsuse põhimõtte parem järgimine;
whereas the rights and institutional role assigned to national parliaments for the first time by the Treaty of Lisbon will have a positive impact on the development and functioning of the AFSJ in particular, not least because it will provide a better guarantee that the subsidiarity principle will be respected,
arvestades, et mitmes justiits- ja sisepoliitika valdkonnas ei ole liikmesriikide lahendused enam piisavad, mistõttu tuleb Euroopa Liidu tasandil töötada välja lahendus rände, turvalisuse ja tehnoloogia, sealhulgas info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnast pärinevatele rahvusvahelistele probleemidele;
whereas, in many areas of justice and home affairs policy, national solutions are no longer adequate and there is thus a need to develop European responses to the international challenges of migration, security and technology, including information and communications technology,
arvestades, et kontrolli kaotamine ELi sisepiiridel on Euroopa integratsiooni üks suurimaid saavutusi;
whereas the dismantling of the EU's internal border controls is one of the greatest achievements of European integration,
arvestades, et kodanikud on liidu tasandil otseselt esindatud Euroopa Parlamendis ja liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes ise annavad demokraatlikult aru oma riikide parlamentidele; arvestades, et parlamentarismi vajalik tugevdamine Euroopa Liidus peab seega ühelt poolt toetuma Euroopa Parlamendi volituste laiendamisele kogu liidu otsustamisprotsessi suhtes ja teiselt poolt riikide parlamentide suuremale kontrollile oma riigi valitsuste üle;
whereas citizens are directly represented at Union level in the European Parliament and the Member States are represented in the Council by their respective governments, which themselves are democratically accountable to their national parliaments; whereas, consequently, the necessary parliamentarisation of the European Union must rely, on the one hand, on broadening the European Parliament's powers vis-à-vis all the Union's decision-making and, on the other hand, on greater control of the national governments by their respective parliaments,
arvestades, et ühismeetmed peavad jääma ühenduse pädevuse piiridesse, ning arvestades, et Euroopa Liidu tasandi meetmeid tohib ainult siis rakendada, kui need tõotavad suuremat kasu kui liikmesriikide võetavad meetmed;
whereas joint measures must be confined to the Community's area of competence, and whereas European approaches should be adopted only when they promise to be more successful than national actions,
arvestades, et tuleb säilitada Euroopa Liidu kodanike õigused ja õigused kaitsele, eelkõige õigus kaitsele andmekaitse valdkonnas, ning et parlamendile peab jääma kontroll justiits- ja sisepoliitika üle;
whereas EU citizens" rights and rights of protection, especially data protection, must be preserved, and whereas the common justice and home affairs policy must remain subject to parliamentary supervision,
arvestades, et õigusloomeprotsess peab olema erakordselt läbipaistev ning et riikide parlamentidel ja kodanikel peaks olema võimalik jälgida vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud poliitika määratlemist ja rakendamist ning teostada selle järelevalvet;
whereas transparency in the law-making process must be paramount and whereas national parliaments and citizens should be able to follow and monitor the definition and implementation of AFSJ-related policies,
arvestades, et ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mida näeb ette Lissaboni leping, ei mõjuta põhiõiguste kaitset põhiõiguste hartal ja Euroopa Kohtu praktikal põhinevas liidus ning annab arvestatava võimaluse täiendavaks kaitseks, kuid seejuures on vaja meeles pidada, et tuleb selgelt eristada Euroopa Inimõiguste Kohtu ja Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni;
whereas the accession of the Union to the ECHR, provided for by the Treaty of Lisbon, will not affect the protection of fundamental rights in the Union based on the Charter and the case-law of the Court of Justice, and will constitute a precious element of supplementary protection, while bearing in mind that a clear distinction between the jurisdictions of the European Court of Human Rights and the Court of Justice will have to be established,
arvestades, et organiseeritud kuritegevuse, pettuse ja korruptsiooni vastase tugeva ja õigeaegse võitluse huvides ning ELi finantshuvide kaitsmiseks on vaja tugevdada politsei- ja õigusalast koostööd, kaasata Europoli ning Eurojusti süstemaatilisemalt uurimistesse, asutada Euroopa prokuratuur ja saavutada tõhusaid ja mõõdetavaid tulemusi, ning arvestades, et ELi kodanikud soovivad, et EL etendaks korruptsioonivastases võitluses suuremat rolli;
whereas it is necessary, in the interests of combating organised crime, fraud and corruption in a robust and timely manner, and of protecting the financial interests of the EU, to strengthen police and judicial cooperation, to involve Europol and Eurojust more systematically in investigations, to create the office of European Prosecutor, and to achieve effective and measurable results, and whereas EU citizens want the EU to play an enhanced role in combating corruption,
arvestades, et tsiviilõiguse valdkonnas tuleb järgmise viie aasta prioriteetides arvesse võtta üksikkodanike ja ettevõtete poolt väljendatud vajadusi;
whereas in the field of civil justice the priorities for the next five years must reflect the needs expressed by individual citizens and business,
arvestades, et vastastikune tunnustamine kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala nurgakivi eeldab vastastikust usaldust teiste riikide õigussüsteemide vastu ning et nimetatud väärtusi saab tagada üksnes vastastikuse tundmise ja mõistmise abil, et luua niiviisi Euroopa õiguskultuur;
whereas mutual recognition, as the cornerstone of the AFSJ, requires mutual trust and confidence in other countries' legal systems, and whereas those values can be secured only through mutual knowledge and understanding, thus creating a European judicial culture,
arvestades, et Euroopa õigusruum tuleb rajada õigusala töötajate, s.o kohtunike ja prokuröride, Euroopa õiguskultuurile, mis ei põhine ainult liidu õigusel, vaid mida arendatakse ka riikide kohtusüsteemi vastastikuse tundmise ja mõistmise, ülikoolide õppekavade põhjaliku ümberkujundamise, üliõpilasvahetuste, õppekülastuste ja ühiskoolituse kaudu ning Euroopa õigusalase koolituse võrgustike ja Euroopa Õigusakadeemia aktiivsel toel;
whereas the European judicial area must be built on a European judicial culture among practitioners, the judiciary and prosecutors which is not only based on Union law but developed through mutual knowledge and understanding of the national judicial systems, a root-and-branch revamping of university curricula, exchanges, study visits and common training with the active support of the European Judicial Training Network and the Academy of European Law,
arvestades, et vastastikune usaldus sõltub ka erinevate riiklike süsteemide tõhususe ja tulemuste pidevast hindamisest, mida teostatakse nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil; arvestades, et sellega seoses tuleb viidata Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni hädavajalikule tööle;
whereas mutual trust also depends on an ongoing valuation of the effectiveness and results of the various national systems, conducted at both the national and the European levels; whereas in this connection reference must be made to the invaluable work of the European Commission for the Efficiency of Justice at the Council of Europe,
arvestades, et kohtusüsteemi eri sektorites toimivad Euroopa võrgustikud (Euroopa õigusalase koolituse võrgustik, Euroopa kohtunõunike koostöövõrgustik, Euroopa Liidu Kõrgemate Kohtute Presidentide Ühendus, Eurojusti Euroopa Peaprokuröride Ühendus, tsiviil- ja kohtuasju käsitlev Euroopa kohtute võrk ja õigusala töötajate võrgustikud) peavad mängima aktiivset rolli Euroopa õiguskultuuri edasises elluviimises, ning võttes arvesse oma 10. septembri 1991. aasta resolutsiooni Euroopa Õigusakadeemia loomise kohta EÜT C 267, 14.10.1991, lk 33.
whereas the European networks in the various sectors of the judicial system (the European Judicial Training Network, the European Network of Councils for the Judiciary, the Network of the Presidents of the Supreme Courts of the European Union, the Eurojustice network of European Prosecutors-General, the European Judicial Network in civil and commercial matters, and networks of practitioners) must play an active role in the further realisation of a European judicial culture, and having regard to its resolution of 10 September 1991 on the establishment of a European Law Academy OJ C 267, 14.10.1991, p.
arvestades, et küberkuritegude arv on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, tuues kaasa keerukamaid õigusalaseid küsimusi ja vähendades kohtute tegutsemissuutlikkust; arvestades, et nimetatud arengute tõttu on vaja uurida võimalust asutada Euroopa küberkuritegude kohus, mis spetsialiseeruks küberkuritegevusega seotud küsimustele;
whereas cybercrime has been significantly increasing over the past years, leading to more complex judicial challenges and placing a burden on the capacities of courts; whereas, on account of these developments, it is necessary to examine the setting-up of a European Court of Cyber Affairs specialising in matters related to cybercrime,
märgib, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala uus mitmeaastane programm võetakse tõenäoliselt vastu ja rakendatakse Lissaboni lepingus määratletud uue õigusraamistiku kohaselt ning seetõttu peab see hõlmama kõiki lepingus sisalduvaid uuendusi, mille kohaselt:
Notes that the new multiannual programme in the AFSJ is likely to be adopted and implemented under the new legal framework defined by the Treaty of Lisbon, so that it must already embody all the innovations therein according to which:
Schengeni koostööst, millega tagatakse isikute liikumisvabadus ELis, saab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuumik ning Schengeni piirkonda tuleb veelgi laiendada;
Schengen cooperation, which enshrines the freedom of movement of persons within the EU, is confirmed as the core of the AFSJ and the Schengen area should be further enlarged;
iga isiku põhiõiguste kaitse ja edendamine ning õigustel, õigusel, solidaarsusel ja mitmekesisusel rajaneva Euroopa ülesehitamine on Euroopa poliitika jagamatud põhiväärtused; need on Euroopa tegevuskavas olulisel kohal ning ELi institutsioone kutsutakse üles austama kõigi inimeste võrdsete õiguste põhimõtet;
the protection and promotion of every person's fundamental rights and the building of a Europe of rights, justice, solidarity and diversity are undivided core values of European policies; they are at the top of the European agenda, and the EU institutions will be called upon to respect the principle of equal rights for all people;
otsustamisprotsessi tugevdatakse tavapärase õigusloomemenetluse kasutamisega Euroopa Kohtu täieliku järelevalve all;
the decision-making process will be strengthened by the use of the ordinary legislative procedure, all under the judicial supervision of the Court of Justice;
täiendavad kaitsemeetmed kindlustavad subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete range järgimise vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, tagades selle, et teatud arv riikide parlamente võib algatada nn hoiatusmenetluse ning andes üksikule liikmesriigile õiguse kasutada nn hädapidurit, kui ta on arvamusel, et õigusalase koostööga kriminaalasjades seotud õigusakti eelnõu võib negatiivselt mõjutada tema riigikorra põhikomponente; hädapiduri kasutamine toob tavaliselt kaasa tõhustatud koostöö tuumikrühma riikide vahel, kes soovivad oma poliitikaid integreerida;
additional safeguards will secure strict respect for the principles of subsidiarity and proportionality in the AFSJ by ensuring that a number of national parliaments can launch an "alert procedure" as well as by conferring on a single Member State the right to make use of an "emergency brake" when it considers that a draft legal instrument in the field of judicial cooperation in criminal matters is liable to affect essential elements of its internal national order; the use of the emergency brake will normally lead to enhanced cooperation among a core group of States that wish to integrate their policies;
rõhutab, kui oluline on laiendada igasuguste piiranguteta Euroopa Kohtu pädevust, et võimaldada kohtul teha eelotsuseid kõigis vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seotud küsimustes ning komisjonil algatada rikkumismenetlusi Vastavalt üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 artiklile 10 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 276.
Emphasises the importance of extending without restriction the jurisdiction of the Court of Justice, both in order to deliver preliminary rulings on any question arising from the AFSJ and in order to allow the Commission to launch infringement proceedings Subject to Article 10 of Protocol 36 on transitional provisions and to Article 276 of the TFEU.