natgillin/translations-raw huggingface dataset:
79. rõhutab, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad tegema suuri jõupingutusi energiahinna vähendamiseks majapidamiste eelarves, esiteks tagades turvalise energiavarustuse, et ennetada suuri hinnakõikumisi energiaturul, ning teiseks tugevdades liidu ja liikmesriikide abipoliitikat eluasemete energiatõhususe toetamiseks;
Draws attention to the major effort required of the EU and the Member States to reduce energy costs in household budgets, in the case of the EU by ensuring security of supply so as to protect against significant price fluctuations in the energy market, and in the case of the Member States by strengthening their policies in support of household energy efficiency;
82. palub, et liidu rahastamise planeerimisel, kasutamisel ja kontrollimisel võetaks arvesse puuetega elanikkonna huvisid, eriti hariduse, koolituse, tööhõive ja iseseisva elu (liiklemise ja kommunikatsiooni) toetamise puhul;
Calls for the interests of people with disabilities to be taken into account in the planning, use and monitoring of EU funding, with particular regard to support for education, training, employment and independent living (transport and communication);
86. nõuab erilise tähelepanu pööramist noorte tulevikule ja selget strateegiat, et soodustada noorte juurdepääsu väärikale töökohale, mis vastaks nende koolitusastmele;
Calls for special attention to be given to the future of young people, and for a clear strategy to help young people find a decent first job commensurate with their level of training;
91. rõhutab struktuurifondide, eriti Euroopa Sotsiaalfondi kui peamise vahendi tähtsust, mis aitab liikmesriikidel võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; kutsub liikmesriike üles laiendama meetmete kaasrahastamist, et toetada selliseid teenuseid nagu laste, eakate ja ülalpeetavate hoolekandeasutused;
Emphasises the importance of structural funding, in particular the European Social Fund, as a key tool for helping the Member States to combat poverty and social exclusion; calls on the Member States for more co-funded projects to support services such as care facilities for children, the elderly and dependent persons;
95. soovib, et komisjon subsidiaarsuse põhimõttest täielikult kinni pidades käivitaks konsultatsioonid piisavat ning majanduse arengut võimaldavat miinimumsissetulekut käsitleva seadusandliku algatuse üle, mis võimaldaks vaesust ennetada ja väärikalt elada, ühiskonnaelus täielikult ja piiranguteta osaleda ning otsida töökohta või koolitusvõimalusi ja mis täidaks majanduse automaatse tasakaalustaja rolli, võttes arvesse eri liikmesriikide erinevaid tavasid, kollektiivlepinguid ja seadusi, kusjuures miinimumsissetuleku määratlemine jääb liikmesriigi eesõiguseks; soovib, et komisjon aitaks liikmesriikidel jagada miinimumsissetulekuga seotud häid tavasid, ning ergutab liikmesriike koostama miinimumsissetuleku korda, mis lähtuks vähemalt 60%st liikmesriigi mediaansissetulekust;
Wishes the Commission to launch, in full compliance with the principle of subsidiarity, a consultation on the possibility of a legislative initiative concerning a sensible minimum income which will allow economic growth, prevent poverty and serve as a basis for people to live in dignity, play a full part in society and make headway with finding employment or identifying training opportunities, and which will play an automatic stabilising role for the economy, with due regard for differing practices, and for collective labour agreements and legislation in the various Member States, bearing in mind that the definition of a minimum income remains the prerogative of each Member State; wishes the Commission to help the Member States share best practice in relation to minimum income levels, and encourages the Member States to develop minimum income schemes based on at least 60% of the median income in each Member State;
96. tuletab meelde, et OECD andmetel jääb 20–40% toetustest välja võtmata; kutsub liikmesriike üles hindama oma sissetuleku- ja sotsiaaltoetuste süsteeme, et vältida varjatud vaesuse tekkimist, suurendades läbipaistvust, teavitades sotsiaaltoetuste saajaid tõhusamalt nende õigustest, luues tõhusamad nõustamisteenused, lihtsustades menetlusi ning koostades meetmed ning poliitika, mille eesmärk on võidelda miinimumpalga saamisega seotud häbimärgistamise ja diskrimineerimise vastu;
Points out that, according to the OECD, 20% to 40% of benefits are not taken up; calls on the Member States to evaluate their income support and social security benefit systems in order to avoid the creation of hidden poverty, by increasing transparency, informing benefit recipients more effectively of their rights, establishing more effective advisory services, simplifying procedures and putting in place measures and policies to fight the stigma and discrimination associated with minimum income recipients;
99. on arvamusel, et kõigis liikmesriikides tuleb välja arendada ja uuesti läbi mõelda eakate hooldussüsteemid, et vältida eakate kõrvaletõrjumist ja vaesumist, ning lisab, et eakate eest hoolitsemist perekonnas tuleb ergutada ja võimaluse korral ka rahaliselt toetada kooskõlas jätkusuutliku ühiskonna edendamise eesmärgiga, tugevdades eriti aktiivse vananemise toetamist ning põlvkondadevahelist solidaarsust, ergutades juurdepääsu tagamist ja solidaarsust ning parandades pikaajaliste hooldusteenuste kvaliteeti; palub komisjonil hinnata, kas hooldajapuhkust käsitlev direktiiv võimaldaks sellele kaasa aidata;
Maintains that elderly care programmes, including home care, must be developed and reviewed in all the Member States so as to prevent elderly people falling into exclusion or poverty, and adds that families caring for the elderly should also be provided with support (financial if possible), in line with the objective of promoting a sustainable society and in particular with a view to improving support for active ageing and solidarity between generations, encouraging accessibility and solidarity and improving the quality of long-term care; calls on the Commission to assess whether a directive on carer’s leave could help achieve this;
101. rõhutab poliitiliste ettepanekute koostamise tähtsust liikmesriigi tasandil, et lahendada vaesuse ja tõrjutusega seotud probleeme, nagu kodutus, narkomaania ja alkoholism; kutsub liikmesriike üles nendes valdkondades tõhusamalt parimaid tavasid vahetama;
Stresses the importance of developing policy proposals at Member State level to tackle problems associated with poverty and exclusion, such as homelessness and drug and alcohol addiction; calls for more effective exchanges between Member States of best practice in these areas;
Kuigi Euroopa Liit on üks maailma rikkamatest piirkondadest, elab siin üle 80 miljoni vaesumisohus inimese, kellest 20 miljonit on lapsed ja 8% kuulub tööturul aktiivse elanikkonna hulka.
Although the European Union is one of the richest regions of the world, there are more than 80 million people at risk of poverty, including 20 million children and 8% of the working population.
Selline olukord on vastuolus aluslepingutes kajastuvate euroopalike põhiväärtuste – õigluse ja solidaarsusega.
This situation is incompatible with the European values of justice and solidarity enshrined in the Treaties.
Vaatamata Euroopa Liidu püüetele vaesust ja sotsiaalset tõrjutust vähendada on need viimastel aastatel suurenenud.
However, poverty and social exclusion have increased in recent years despite the Union’s undertakings to reduce them.
2008. aasta majanduskriis ja selle tagajärjed on probleemi veelgi süvendanud, seades kõige kaitsetumad elanikerühmad surve alla.
The impact of the 2008 crisis has further exacerbated the problem by putting pressure on the most vulnerable groups.
Kuigi võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu on põhiosas liikmesriikide valitsuste pädevuses, saab Euroopa Liit siiski täita olulist rolli teadlikkuse tõstmisel, tegevuse koordineerimisel ja rahastamisel.
While the fight against poverty and social exclusion is primarily the responsibility of national governments, the Union can nevertheless play an important role in terms of awareness-raising, coordination and funding.
Kestliku ja kaasava majanduskasvu tagamiseks on hädavajalik tuua kõige kaitsetumad elanikerühmad Euroopa projekti keskmesse, sest vaesuse vähendamine on üks tulevase majanduskasvu liikumapanevatest jõududest.
In order to ensure sustainable, inclusive growth, it is essential to make the most vulnerable groups a central focus of European integration, since poverty reduction will be a driver of future growth.
Euroopa Parlament ja nõukogu kuulutasid 2010. aasta Euroopa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse aastaks, et kinnitada ja tugevdada Euroopa Liidu poolt Lissaboni strateegia vastuvõtmisega võetud poliitilist ülesannet astuda „otsustavaid samme vaesuse kõrvaldamiseks”.
Parliament and the Council designated 2010 as the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion in order to reaffirm and strengthen the initial political commitment made by the EU at the start of the Lisbon Strategy to having ‘a decisive impact on the eradication of poverty’.
2010. aastal võttis Euroopa Parlament muu hulgas vastu raporti miinimumsissetuleku rolli kohta võitluses vaesuse vastu ja sotsiaalse kaasatuse edendamise eest Euroopas.
In the course of the year, Parliament – among other initiatives – adopted a report on the role of minimum income in combating poverty and promoting an inclusive society in Europe.
Euroopa Komisjon avaldas omalt poolt 16. detsembril 2010. aastal teatise „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik”.
The Commission, for its part, published a communication on 16 December 2010 entitled ‘The European Platform against Poverty and Social Exclusion: A European framework for social and territorial cohesion’.
Tegemist on Euroopa 2020. aasta strateegia ühe juhtalgatusega.
This is one of the seven flagship initiatives of the Europe 2020 strategy.
Tegevusprogramm peaks andma liikmesriikidele nn tööraamistiku, mis hõlmab kohandatud lähenemist 2020. aasta strateegia arvulise eesmärgi saavutamiseks – vähendada aastaks 2020 ebakindlas olukorras olevate inimeste arvu 20 miljoni võrra.
The Platform will provide the Member States with a ‘framework for action’ based on a multi-dimensional approach with a view to achieving the specific target set by the Europe 2020 strategy, namely that of lifting 20 million people out of poverty by 2020.
Tegevuskava on osa aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu strateegiast ning edendab eelkõige sotsiaalvaldkonna innovatsiooni ja katsetusi, vaesuse vähendamist kõigis selle erinevates vormides ja kõigis eluetappides, Euroopa rahastamise optimeerimist ja sotsiaalkaitse tõhustamist.
As part of a strategy for smart, sustainable and inclusive growth, the Platform is intended, inter alia, to promote innovation and social experimentation, reduction of poverty – in its various forms – at all stages of life, better use of EU funds and more effective social protection.
Järgnevate kuude jooksul peavad liikmesriigid esitama Euroopa Komisjonile oma riiklikud reformikavad, milles tuleb käsitleda ka plaanitavaid viise sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vastu võitlemiseks.
Over the next few months the Member States will have to submit their national reform programmes to the Commission, including details of how they intend to fight social exclusion and poverty.
Liikmesriigid selgitavad oma algatusi Euroopa 2020. aasta strateegia riiklike aruannete raames.
They will report on their initiatives as part of national reports on the Europe 2020 strategy.
Et vaesus on mitmetahuline nähtus, vajab see integreeritud tegevusplaani, millega kaasatakse erinevad avaliku võimu tasandid Euroopa Liidu tasandist kohalikuni, partnerluses kohalike osalistega.
Given that poverty is a multi-faceted problem, it calls for an integrated response involving the various tiers of public authorities, from European to local level, in partnership with those working on the ground.
See mõte ajendaski koostama raportit, millele sidusrühmad on laialdaselt kaasa aidanud, eriti seoses ettepanekutega, kuidas vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kõrvaldada.
That was the rationale for this report, which is based on a great deal of input from the relevant players, in particular as regards the proposals it puts forward with a view to helping eradicate the scourge of poverty and social exclusion.
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS
OPINION of the committee on budgets
vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta
on the European Platform against poverty and social exclusion
Arvamuse koostaja: Andrea Cozzolino
Rapporteur: Andrea Cozzolino
Eelarvekomisjon palub vastutaval tööhõive- ja sotsiaalkomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
3. kutsub komisjoni üles tagama ELi eelarves piisavad vahendid, et täita nende kesksete algatuste auahneid eesmärke, millest räägitakse komisjoni teatises vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta ja Euroopa 2020. aasta strateegias;
Calls on the Commission to ensure that there are sufficient funds in the EU budget to meet the ambitious objectives of the key initiatives identified in the Commission communication on the European Platform against Poverty and Social Exclusion, as well as in the Europe 2020 strategy;
6. vaesuse vastu võitlemiseks ning sotsiaalse kaasatuse ja tööhõive toetamiseks nõuab paremat kooskõlastamist Euroopa rahastamisvahendite vahel ning nende ja riiklike vahendite vahel; toetab ka struktuurifondide eeskirjade lihtsustamist, et toetada võitlust vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, tagades seejuures tulemustele suunatud lähenemise, ning nõuab läbipaistvaid ja mõõdetavaid tulemuslikkuse kriteeriume;
Calls for an improvement in the coordination among the European instruments for tackling poverty, supporting social inclusion and employment, and for the coordination between them and national resources to be improved; also advocates a simplification of the structural fund rules in order to support the fight against poverty and social exclusion, while ensuring a result-oriented approach, and calls for transparent and measurable effectiveness criteria;
3. palub komisjonil ja liikmesriikidel teha suuremaid jõupingutusi kooli poolelijätmise määra vähendamiseks, pöörata eritähelepanu lastele, kes on sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevatest peredest või tõsiste terviseprobleemide või puudega, ning lisaks edendada hariduse ja töö ning eri koolitussüsteemide lähendamist, et kaotada majanduslikku, sotsiaalset või ükskõik millist muud liiki tõrjutust;
Calls on the Commission and the Member States to make a greater effort to reduce school drop-out rates, paying special attention to children coming from socially disadvantaged families or having serious health problems or disabilities, in addition to promoting the building of bridges between education and work and between training systems, in order to eliminate economic, social, or any other kind of marginalisation;
8. rõhutab, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni kohaselt on igal lapsel ja noorel õigus haridusele, sh ka lapsel ja noorel, kel pole oma asukohariigis elamisluba;
Emphasises that all children and young people have a right to education under the UN Convention on the Rights of the Child, including children and young people who do not have a residence permit in the countries in which they reside;
19. kutsub liikmesriike üles pakkuma naistele pärast töölt eemalviibimise perioodi koolituse ja oskuste täiendamise võimalusi, et tagada nende täielik töökeskkonda reintegreerumine ja vähendada töö kaotamise ohtu;
Calls on the Member States to provide opportunities for training and skills upgrading for women following periods out of employment to ensure that they can fully reintegrate into the work environment and to reduce the risk of them losing their jobs;
– võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artikleid 16, 30 ja 31;
– having regard to the European Social Charter, in particular Articles 16, 30 and 31 thereof,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 15, 21, 31, 34 ja 36,
– having regard to the Charter of Fundamental Rights of the European Union, and in particular Articles 15, 21, 31, 34 and 36 thereof,
– võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni, mis käsitleb naisi ja vaesust Euroopa Liidus,
– having regard to its resolution of 13 October 2005 on women and poverty in the European Union
– võttes arvesse nõukogu järeldusi Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti kohta ajavahemikuks 2011–2020,
– having regard to the Council conclusions on the European Pact for Gender Equality for the period 2011-2020
Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldused, Brüssel.
Council conclusions of 7 March 2011, Brussels. ,
– võttes arvesse naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegiat aastateks 2010–2015
– having regard to the Strategy for Equality between Women and Men 2010-2015
KOM(2010)0491 lõplik. ,
COM(2010) 491 final. ,
– võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni naiste vaesuse olemuse kohta
– having regard to its resolution of 8 March 2011 on the face of female poverty in the European Union
A. arvestades, et äärmine vaesus kujutab endast põhiõiguste rikkumist ja riivab tõsiselt naiste, meeste ja laste inimväärikust;
A. whereas extreme poverty is a violation of fundamental rights and a serious attack on the human dignity of women, men and children;
B. arvestades, et vaeste naiste ja tütarlaste aktiivne arenguprotsessi kaasamine aitab oluliselt kaasa vaesuse edukale vähendamisele vaeste piirkondade ühiskondades;
B. whereas successful poverty reduction in societies in poor regions gains particularly from the active involvement of poor women and girls in the development process;
C. arvestades, et puudega naised on sotsiaalselt ebasoodsas olukorras ning diskrimineerimise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus;
C. whereas women with disabilities find themselves trapped in socially vulnerable situations and exposed to serious risks of discrimination, poverty and social exclusion;
D. arvestades, et vaesus mõjutab erinevalt naisi ja mehi ning poisse ja tütarlapsi, kuna vaestel naistel ja tütarlastel on sageli raskem pääseda sobivate sotsiaalteenuste ja sissetuleku juurde;
D. whereas poverty impacts differently on poor women and men, boys and girls, as poor women and girls often find it more difficult to access suitable social services and income;
E. arvestades, et naiste mõjuvõimu suurendamine nende elutingimuste parandamise ja neil riigi ühiskondlikus ja majanduselus osaleda võimaldamise abil on pikaajalise säästva arengu ning vaesuse vastu võitlemise seisukohast äärmiselt oluline;
E. whereas empowering women by improving their living conditions and enabling them to participate actively in the social and economic life of a country is key to long-term sustainable development and tackling poverty;
F. arvestades, et tegevusprogrammis ei võeta arvesse naisi ja mehi mõjutavaid konkreetseid soospetsiifilisi aspekte ega pöörata piisavalt tähelepanu vaesuse naisekeskseks muutumisele;
F. whereas the Platform does not take into consideration the specific gender-related factors that affect women and men, and insufficient attention is paid to the feminisation of poverty;
G. arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on vastuolus inimväärikuse ja põhiliste inimõigustega, ning et sissetulekutoetuste süsteemide peaeesmärk on aidata inimestel vaesusest pääseda ja inimväärikalt elada, mis on eriti oluline naiste jaoks, kuna vaesus mõjutab neid kõige rohkem;
G. whereas poverty and social exclusion violate human dignity and fundamental human rights, while the key objective of income support schemes is to bring people out of poverty and enable them to live in dignity, this being especially important for women since they are worse affected by poverty;
H. arvestades, et väiksema soolise ebavõrdsusega arenguriikides on vaesuse määr sageli madalam;
H. whereas developing countries with less gender inequality tend to have lower poverty rates;
I. arvestades, et meeste ja naiste palgaerinevused viivad erinevusteni kogu elu jooksul teenitud sissetulekutes, mis tähendab, et naised saavad madalamat pensioni ja on seetõttu meestest suuremas püsiva ja äärmise vaesuse ohus: 65-aastastest ja vanematest naistest on vaesusohus 22 %, kuid meestest on seda vaid 16%;
I. whereas the effect of the gender pay gap on lifetime earning indicates that women will have lower pensions and whereas, as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty: 22 % of women aged 65 and over are at risk of poverty as compared to 16 % of men;
1. palub, et komisjon/Eurostat viiks läbi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse põhjaliku analüüsi ning koostaks kvalitatiivse ja osaluspõhise lähenemise abil soo- ja vanusepõhise statistika, milles väljenduks eakamate naiste vaesusprobleem; loodab, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut hakkab kohe, kui on saavutanud täieliku töövõime, tegelema soopõhiste usaldusväärsete, süsteemsete ja võrreldavate andmete puudumise probleemi lahendamisega;
Calls on the Commission/Eurostat to carry out a comprehensive analysis of poverty and social exclusion and to compile the statistics through a qualitative and participative approach broken down by gender and age, in order to highlight the problem of poverty among older women; hopes that the Institute for Gender Equality will, as soon as it is fully operational, contribute to resolving the problem of inadequate systematic and comparative data broken down by gender;
3. nõuab, et tegevusprogrammis määratletud sotsiaalpoliitikat rakendataks üheaegselt diskrimineerimisvastase poliitikaga, kuna paljude üksikisikute jaoks on vaesuse põhjuseks piiratud võimalused;
Insists that the social policies identified in the Platform should be implemented alongside anti-discrimination policies, since for many individuals the roots of poverty can often be found in restrictions of opportunities;
7. palub, et komisjon võtaks arvesse soovitust 92/441/EMÜ
Calls on the Commission to take account of Recommendation 92/441/EEC
12. rõhutab, et kõigile juurdepääsetavad taskukohased ja kvaliteetsed tugiteenused, nagu lastehoiuasutused on naiste ja meeste võrdse tööturul osalemise ning vaesuse ennetamise ja vähendamise seisukohast väga olulised;
Underlines that universal access and affordable, high-quality support services such as childcare facilities, are important for equal participation of women and men in the labour market and as a means of preventing and reducing poverty;
15. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pidama soopõhisust kogu ühise poliitika ja riiklike programmide üheks põhikomponendiks, et kaotada vaesus ja sotsiaalne tõrjutus; on seisukohal, et lisaks sellele peaksid liikmesriigid arvestama soolist mõõdet ka oma majandussurutisest taastumise kavades;
Invites the Commission and the Member States to take the gender-specific perspective as a key component in all common policies and national programmes in order to eradicate poverty and combat social exclusion; takes the view, furthermore, that Member States should take the gender dimension into account in their plans for recovery from the recession;
18. soovitab pöörata erilist tähelepanu vaesuse ohus olevate haavatavate naisterühmade (eakad, puudega inimesed, maapiirkondades elavad naised, rändajad, vägivalla ja inimkaubanduse ohvrid) konkreetsetele oludele ja vajadustele ning soospetsiifiliste poliitiliste meetmete väljaarendamisele;
Suggests that particular attention should be paid to the specific situation and needs of vulnerable groups of women who are at risk of poverty (the elderly, the disabled, those living in rural areas, migrant, and victims of violence and trafficking), and that gender-specific policy measures should be developed;