natgillin/translations-raw huggingface dataset:
13. nõuab, et ei pooldataks ELi ja Iisraeli assotsiatsioonilepingu laiendamist, arvestades Iisraeli toime pandud rikkumisi; rõhutab, et ELi ja Iisraeli suhete arendamisel tuleks rangeks tingimuseks seada, et järgitakse inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust (tehakse lõpp humanitaarkriisile Gazas ja Palestiina okupeeritud aladel ning pühendutakse tõeliselt üldise rahukokkulepe saavutamisele);
Demands that no upgrading of the EU – Israel Association Agreement be conceded, given the violations committed by Israel; reaffirms that the development of the EU-Israel relations must be strongly conditioned on respect for human rights and the international humanitarian law,(on the end of the humanitarian crisis in Gaza and in the Occupied Palestinian Territories, on real commitments to a comprehensive peace settlement)
17. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida nelikule, Iisraeli valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile, Knessetile ja Palestiina seadusandlikule kogule.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the UN Secretary-General, the Quartet, the Israeli Government, the President of the Palestinian Authority, the Knesset and the Palestinian Legislative Council.
3.3.2010 B7-0147/2010 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK suuliselt vastatavate küsimuste B7‑0009/2010 ja B7‑0010/2010 alusel
3.3.2010 B7-0147/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0009/2010 and B7‑0010/2010
Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu konverentsi väljavaated
on the prospects of the Non-Proliferation Treaty conference
PE433.008v01-00 B7‑0147/2010 Euroopa Parlamendi resolutsioon tuumarelva leviku tõkestamise lepingu konverentsi väljavaadete kohta
PE433.008v01-00 B7‑0147/2010 European Parliament resolution on the prospects of the Non-Proliferation Treaty conference
A. võttes arvesse ja kinnitades oma varasemaid resolutsioone tuumadesarmeerimise kohta;
A. taking into account and reiterating its previous resolutions on nuclear disarmament,
B. rõhutades, et Euroopa julgeolekustrateegia ja ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia, nagu need on laienenud ELis vastu võetud, rõhutavad tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise tähtsust;
B. underlining that the European Security Strategy and the EU’s Strategy against the proliferation of weapons of mass destruction (WMD), as adopted by the enlarged EU, emphasise the importance of nuclear non-proliferation and disarmament,
C. tunnistades, et kõik ELi liikmesriigid on tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (NPT) osalisriigid ja kaks ELi liikmesriiki on NPT määratluse kohaselt tuumariigid;
C. recognising that all the Member States are States Parties to the Treaty on the Non‑Proliferation of Nuclear Weapons (NPT) and that two Member States are nuclear-weapon states as defined in the NPT,
D. tunnistades, et rahvusvaheline üldsus on lähenemas punktile, kus tuumarelva leviku tõkestamise korra nõrgenemine võib muutuda pöördumatuks ja põhjustada tuumarelva kontrollimatu leviku;
D. recognizing that the international community is approaching a point at which the erosion of the non-proliferation regime could become irreversible and result in a cascade of proliferation,
E. tunnistades, et NATO nägemuse kohaselt on tuumasõjaoht endiselt päevakorral, võttes arvesse julgeolekualase olukorra ebakindlust, ja et paljud uued NATO Euroopa liikmed pidasid seda kaitsemeedet oma ühinemisotsuse tegemisel ülioluliseks,
E. recognizing that NATO continues to see that nuclear deterrence is still relevant, given the uncertainty of the security environment, and that many of the new European members of the Alliance perceived this safeguard as crucial in their decision of joining it,
8. rõhutab, et teadmatus Iraani tuumaprogrammi olemuse suhtes ohustab tuumarelva leviku tõkestamise süsteemi ning nimetatud piirkonna ja kogu maailma stabiilsust;
Underlines that the uncertainties about the nature of the Iranian nuclear programme are endangering the non-proliferation system and stability in the region and the world;
15. kutsub nõukogu ja komisjoni üles esitama ettepanekut, et veenda kolmandaid riike ja ELi liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, allkirjastama ja ratifitseerima IAEA lisaprotokolle;
Calls on the Council and the Commission to come forward with a proposal to persuade third states and those Member States which have not yet done so to sign and ratify the IAEA Additional Protocols;
21. rõhutab, et mistahes riigi julgeolekut ähvardavate ohtude vältimiseks on vajalik rahvusvahelise üldsuse kohustumine; rõhutab vajadust tugevamate piirkondlike ja mitmepoolsete julgeolekustruktuuride järele Lähis-Idas ning Lõuna- ja Kirde-Aasias, et vähendada survet tuumarelvade leviku suunas ja saavutada tuumaprogrammide hülgamine;
Stresses that preventing threats to the security of any country requires a commitment by the international community; emphasises the need for stronger regional and multilateral security structures in the Middle East, the Indian subcontinent and North-East Asia in order to reduce the pressure for nuclear proliferation and to achieve the abandonment of nuclear programmes;
3.3.2010 B7-0148/2010 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK suuliselt vastatavate küsimuste B7‑0011/2010 ja B7‑0012/2010 alusel
3.3.2010 B7-0148/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0011/2010 and B7‑0012/2010
Investeerimine vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava)
on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan)
Teres Riera Madurell
Teresa Riera Madurell
PE433.010v01-00 B7‑0148/2010 Euroopa Parlamendi resolutsioon vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava)
PE433.010v01-00 B7‑0148/2010 European Parliament resolution on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan)
– võttes arvesse nõukogu 28. veebruari 2008. aasta järeldusi;
– having regard to the Council conclusions of 28 February 2008,
– võttes arvesse komisjoni teatist vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) ( KOM(2009)0519 ) ning töödokumenti, millega koostatakse nn tehnoloogia teekaardid Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava rakendamiseks aastatel 2010–2020 ( SEK(2009)1295 ), ja töödokumenti esmatähtsatesse tehnoloogiatesse tehtavate teadus- ja arendustegevuse investeeringute kohta ( SEK(2009)1296 );
– having regard to the Commission’s Communication on Investing in the Development of Low Carbon Technologies (SET-Plan) ( COM(2009)0519 ) and the Working Papers drawing up the technology roadmaps 2010-2020 for the implementation of the SET Plan ( SEC(2009)1295 ) and the R&D investment in the priority technologies ( SEC(2009)1296 ),
– võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava kohta ( 2008/2005(INI) ) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0354 .
– having regard to its resolution of 9 July 2008 on the European Strategic Energy Technology Plan ( 2008/2005(INI) ) Texts adopted of that date, P6_TA(2008)0354 .
– võttes arvesse komisjoni 10. jaanuari 2007. aasta teatist „Euroopa energiapoliitika”, milles püstitatakse ELi põhieesmärkideks energiavaldkonnas säästvus, konkurentsivõime ja energiajulgeolek ( KOM(2007)0001 );
– having regard to the Commission’s Communication of 10 January 2007 on Energy Policy for Europe, which defines the EU’s core objectives for energy as sustainability, competitiveness and energy security ( COM(2007)0001 ),
– võttes arvesse oma 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP15) tulemuste kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0019 .
– having regard to its resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference on Climate Change (COP 15) Texts adopted of that date, P7_TA(2010)0019 .
– võttes arvesse 12. veebruari 2010. aasta küsimusi vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) ( O-0015/2010 – B7-0011/2010 , O-0016/2010 – B7-0012/2010 );
– having regard to the questions of 12 February 2010on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan) ( O-0015/2010 – B7‑0011/2010 , O-0016/2010 – B7‑0012/2010 ),
A. arvestades, et Euroopa Liit suudab saavutada 2020. aastaks eesmärgi vähendada kasvuhoonegaaside heidet 20% võrra – ja 30% võrra rahvusvahelise kokkuleppe korral –, vähendada energiatarbimist 20% võrra ja toota vähemalt 20% energiat taastuvatest energiaallikatest ainult siis, kui ta suurendab jõupingutusi vähese süsihappegaasiheitega taskukohaste, puhaste, tõhusate ja säästvate energiatehnoloogiate valiku väljatöötamisel;
A. whereas the European Union can only achieve its target of reducing greenhouse gas emissions by 20%, and by 30% in the event of an international agreement, reducing energy consumption by 20% and reaching a figure of at least 20% of energy produced from renewable sources by 2020, if it increases its efforts to develop a portfolio of affordable, clean, efficient and sustainable low carbon energy technologies,
B. arvestades, et sellised tehnoloogiad võivad olla osa lahendusest probleemile, kuidas asjakohaselt reageerida kliimamuutusele, et kindlustada ELi energiavarustus ja tagada meie riikide majanduse konkurentsivõime;
B. whereas such technologies can be part of the solution to properly address the challenges of climate change, to secure EU energy supply and to ensure the competitiveness of our economies,
C. arvestades, et avaliku ja erasektori energiaalaste teadusuuringute eelarved on alates 1980. aastatest vähenenud; arvestades, et vahendite praegune tase ei vasta vähese süsihappegaasiheitega säästva energiasüsteemi suunas liikumise ülesande ulatusele;
C. whereas public and private energy research budgets have decreased since the 1980s; whereas the current level of resources does not match the scale of the challenges in moving towards a sustainable low carbon energy system,
D. arvestades, et rahastamine on ELis energiavaldkonna uuenduste edendamisel üks raskemaid ülesandeid;
D. whereas financing is one of the major challenges in driving forward innovation in the field of energy in the EU,
E. arvestades, et kuue Euroopa tööstusalgatuse raames on komisjoni andmetel järgmise kümne aasta jooksul vaja avaliku ja erasektori investeeringuid järgmiselt: 6 miljardit eurot tuuleenergiale, 16 miljardit eurot päikeseenergiale, 2 miljardit eurot elektrivõrkudele, 9 miljardit eurot bioenergiale, 13 miljardit eurot süsinikdioksiidi kogumisele ja säilitamisele, 7 miljardit eurot tuumalõhustamisele ning 5 miljardit eurot kütuseelemente ja vesinikku käsitlevale ühisele tehnoloogiaalgatusele;
E. whereas in the field of the six European Industrial Initiatives (EIIs) the Commission identifies a need for public and private investment over the next 10 years of EUR 6 billion for wind energy, EUR 16 billion for solar energy, EUR 2 billion for electricity networks, EUR 9 billion for bio-energy, EUR 13 billion for carbon capture and storage (CCS), EUR 7 billion for nuclear fission and EUR 5 billion for the Joint Technology Initiative (JTI) on fuel cells and hydrogen,
F. arvestades, et energiatehnoloogia strateegilise kava eesmärk on muuta EL uuenduslikuks majanduseks ning luua järgmisel kümnendil sadu tuhandeid uusi kvalifitseeritud töökohti ja anda tõuge kiiresti kasvavale tööstusharule, ning et kava abil on võimalik see eesmärk ka saavutada;
F. whereas the SET Plan has the objective, and the potential, of turning the EU into an innovative economy, thereby creating hundreds of thousands of new skilled jobs in the next decade and pushing forward a fast growing industrial sector,
G. arvestades, et hädavajalik energiaparadigma muutumine eeldab riskijagamisel põhinevat lähenemisviisi, mille puhul kõik asjaomased avaliku ja erasektori osalejad peavad võtma osa riskist, mis tähendab ühtlasi vajadust suurendada avaliku sektori rahalist toetust, aga ka seda, et tööstus, pangad ja erainvestorid peavad võtma suurema tehnoloogilise ja tururiski;
G. whereas the urgently needed shift in the energy paradigm calls for a risk-sharing approach, in which all relevant actors, public and private, have to take on a part of the risk, which implies the need for more public financial support, but also the need for industry, banks and private investors to take greater technological and market risks,
H. arvestades, et alusuuringud on ELis olnud pidevalt alarahastatud;
H. whereas research is chronically underfunded in the EU,
4. kutsub nii avaliku kui ka erasektori sidusrühmi üles eraldama viivitamatult lisavahendeid kokkulepitud teekaartide elluviimiseks, seejuures peaks põhiosa tulema erasektorist ning oluliselt tuleks suurendada avaliku sektori investeeringute osa nii ELi kui ka riikide tasandil;
Calls on both public and private stakeholders to allocate immediately additional resources to the implementation of the agreed roadmaps, whereby the major part has to come from the private sector with a substantive increase in the portion of public investment both at EU and at national level;
7. kutsub lisaks nõukogu ja komisjoni üles kasutama arutelu praeguse finantsperspektiivi vahekokkuvõtte ja järgmise finantsperspektiivi üle, et viia ELi praegused ja tulevased eelarved paremini vastavusse ELi poliitiliste prioriteetidega, eriti seoses teadusuuringute, kliimameetmete ja energiavarustuse kindlusega;
Calls, furthermore, on the Council and the Commission to take advantage of the debate on the mid-term review of the current financial perspectives and on the debate of the next financial perspectives, in order to better align the current and future EU budgets with EU policy priorities, notably as regards research, climate action and security of energy supply;
13. rõhutab, et ELi teadusbaasi mahtu tuleb suurendada ning täiendav koolitus ja täiendusõpe on olulised, et tagada avanevate uute tehnoloogiliste võimaluste täielikuks ärakasutamiseks vajalik arv vajaliku kvaliteediga inimressursse;
Stresses that the capacity of the EU research base needs to be enlarged and that further education and training is essential to provide the quantity and quality of human resources required to take full advantage of the new technology opportunities opening up;
19. tunneb muret asjaolu pärast, et Euroopa Teadusnõukogu ei kavanda konkreetseid energeetikaalaseid programme, ja on arvamusel, et see näitab ebapiisavat investeerimist alusuuringutesse;
Expresses its concern at the fact that the European Research Council (ERC) is not planning any specific energy-related programmes, thereby demonstrating the lack of proper investment in basic research;
3.3.2010 B7-0149/2010 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK suuliselt vastatavate küsimuste B7‑0011/2010 ja B7‑0012/2010 alusel
3.3.2010 B7-0149/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Questions for Oral Answer B7‑0011/2010 and B7‑0012/2010
PE433.011v01-00 B7‑0149/2010 Euroopa Parlamendi resolutsioon vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava)
PE433.011v01-00 B7‑0149/2010 European Parliament resolution on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan)
– võttes arvesse 12. veebruari 2010. aasta küsimusi vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamisse investeerimise kohta (Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava) ( O-0015/2010 – B7-0011/2010 , O-0016/2010 – B7-0012/2010 );
–– having regard to the questions of 12 February 2010 on investing in the development of low carbon technologies (SET-Plan) ( O‑0015/2010 – B7‑0011/2010 , O‑0016/2010 – B7‑0012/2010 ),
H. arvestades, et alusuuringud on ELis olnud pidevalt alarahastatud,
H. whereas research is chronically underfunded in the EU,
3.3.2010 B7-0150/2010 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK suuliselt vastatava küsimuse B7‑0000/2010 alusel
3.3.2010 B7-0150/2010 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0000/2010
11. veebruaril 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametliku kohtumise järelmeetmete alusel
to wind up the debate on the follow-up of the informal European Council of 11 February 2010
EL 2020
on EU 2020
PE433.012v01-00 B7‑0150/2010 Euroopa Parlamendi resolutsioon EL 2020 kohta
PE433.012v01-00 B7‑0150/2010 European Parliament resolution on EU 2020
– võttes arvesse 11. veebruaril 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametlikku kohtumist EL 2020 teemal;
– having regard to its debate on the Informal Council meeting concerning EU2020 on 11 February 2010,
– võttes arvesse komisjoni 24. novembril 2009. aastal avaldatud töödokumenti EL 2020 kohta;
– having regard to the European Commission's EU2020 consultation document, which was published on 24 November 2009,
– võttes arvesse vastuste esimest ülevaadet, mille komisjon avaldas 2. veebruaril 2010;
– having regard to the first overview of responses, which was published by the European Commission on 2 February 2010,
– võttes arvesse komisjoni 2. veebruari 2010. aasta töödokumenti „Lissaboni strateegia hindamine”;
– having regard to the European Commission's Lisbon Strategy evaluation document, which was published on 2 February 2010,
– võttes arvesse 23. veebruari 2010. aasta küsimust komisjonile põllumajanduse ja ELi 2020. aasta strateegia kohta ( O-0023/2010 – B7-0000/2010);
– having regard to the question of 23 February 2010 to the Commission on Agriculture and the future ‘EU 2020’ Strategy ( O-0023/2010 – B7-0000/2010),
A. arvestades, et komisjoni töödokumendis Lissaboni strateegia hindamise kohta on öeldud, et mõned Lissaboni strateegia olulisemad eesmärgid, sh 70% tööhõive ning teadus- ja arendustegevuse kulutuste osakaal 3% SKTst jäid saavutamata;
A. whereas the European Commission's evaluation document on the Lisbon Strategy states that some of the key targets of the Lisbon Strategy including 70 per cent employment and 3 per cent of GDP spending on R&D were not met,
B. arvestades, et on neli esmatähtsat reformivaldkonda: teadusuuringud ja innovatsioon, investeeringud inimestesse ja tööturgude ajakohastamine, ettevõtluspotentsiaali ärakasutamine, eelkõige VKEde puhul, ning energeetika ja kliimamuutus;
B. whereas there are four priority areas for reform, including research and innovation, investing in people/modernising labour markets, unlocking business potential, particularly of SMEs, and energy and climate change,
C. arvestades, et reformid Lissaboni strateegia raames ettevõtete halduskoormuse vähendamiseks rohkem kui 400 miljardi euro väärtuses on teretulnud;
C. whereas reforms in the context of the Lisbon Strategy to reduce administrative burdens on businesses worth more than EUR 400 billion are welcomed,
D. arvestades, et seire liikmesriikides on tähtis, et tagada eesmärkide saavutamine;
D. whereas surveillance in Member States is important to ensure objectives are met,
E. arvestades, et ettevõtete seisukohast on ülioluline, et nõukogu kiirendaks ühenduse patendi loomist, et täita tähtsamad innovatsioonieesmärgid;
E. whereas the need for the Council to speed up the establishment of a Community Patent in order to fulfil key innovation targets is crucial for businesses,
F. arvestades, et Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja komisjon peaksid üheskoos tagama, et eesmärgid saavutatakse;
F. whereas the European Parliament, European Council and European Commission should together ensure that the objectives are met,
G. arvestades, et mitte üldised eesmärgid, vaid selged ja mõõdetavad eesmärgid ja meetodid, sh avatud koordineerimise meetod, on olulised, et saavutada ELi 2020. aasta strateegia eesmärgid;
G. whereas clear and measurable objectives and methods, including the Open Method of Co-ordination, are crucial for success in achieving the goals of the EU2020 strategy, rather than general objectives,
H. arvestades, et tuleks arutada uuendatud Lissaboni strateegias sisalduvate juhtimisega seotud võimaluste – nagu integreeritud suunised, riiklikud reformikavad, riikidele esitatud soovitused, ühenduse Lissaboni kava, komisjoni iga-aastane eduaruanne ning avatud koordineerimise meetud – tõhususe ja koordineerimise üle;
H. whereas the effectiveness and coordination of the options in relation to governance included in the renewed Lisbon strategy, including the Integrated Guidelines, National Reform Programmes, Country Specific Recommendations, the Community Lisbon Programme, the Commission's Annual Progress Report and the Open Method of Coordination, should be debated,
I. arvestades, et tööhõive- ja sotsiaalpoliitikas tuleks järgida subsidiaarsuse põhimõtet, sest need valdkonnad kuuluvad riikide valitsuste pädevusse;
I. whereas subsidiarity should be respected in relation to employment and social policies since they remain in the domain of national governments,
J. arvestades, et Euroopa Parlament on juba väljendanud seisukohta, et tuleks kiiresti luua institutsioonidevaheline süsteem tähtsamate poliitikateemade pikaajaliste suundumuste tuvastamiseks;
J. whereas the European Parliament has already expressed its view that an inter-institutional system to identify long-term trends on major policy issues should be rapidly established,
K. arvestades, et komisjon ja nõukogu peavad uue tööhõive ja majanduskasvu strateegia koostamisel põhjalikult analüüsima, miks mõned Lissaboni strateegia tähtsamad eesmärgid jäid saavutamata;
K. whereas the Commission and Council must fully analyse why some of the key objectives of the Lisbon Strategy failed when developing a new jobs and growth strategy,
3. rõhutab mõõdetavate eesmärkide seadmise tähtust: kohustuslikud mõjuhinnangud, mis hõlmavad „VKE, ühtse turu ja innovatsiooni katseid” koos sidusrühmadega parema konsulteerimise ja sõltumatu pakkumiskonkurentsiga, aitaksid tuvastada, kas ettepanekud annavad „ELi lisandväärtust”, ning rakendamisjärgne mõjuhinnang Euroopa Parlamendi, ülemkogu ja komisjoni poolt on hädavajalik nn aruka reguleerimise poole püüdlemisel; rõhutab, et Euroopa konkurentsivõime huvides on vaja aastaks 2012 vähendada halduskoormust 25% võrra;
Stresses the importance of setting measurable targets: mandatory impact assessments including "SME, Single Market and Innovation Tests", with increased stakeholder consultation and independent adjudications, would establish whether proposals bring "EU value added", and post-implementation impact assessments by the European Parliament, European Council and European Commission are crucial in the drive towards "Smart Regulation"; highlights the importance of achieving a 25 per cent reduction in administrative burdens to Europe's competitiveness by 2012;
8. tuletab meelde, et ühise põllumajanduspoliitika peamine eesmärk on tagada varustuskindlus, stabiilsed turud ja mõistlikud tarbijahinnad, ning rõhutab, et selles valdkonnas on vaja teha edusamme, et saada üle kriisist ning tagada jätkusuutlik ja keskkonnasõbralik ELi toidupoliitika, pöörates samas tähelepanu põllumajandustoodete säästlikkusele, ohutusele ja kvaliteedile;
Recalls that the primary goal of the Common Agriculture Policy is to guarantee supply security, market stabilisation and reasonable prices for consumers and underlines the need for development in this area in order to overcome the crisis and ensure a sustainable, environmentally friendly EU food policy, while respecting the sustainability, security and quality of agricultural products;
10. peab palkade paindlikkust hädavajalikuks, sest Euroopa majandus on tööturu mikrotasandi regulatsiooni tõttu äärmiselt jäik; seetõttu peaks riikide ja ELi poolne sekkumine olema piiratud;
Considers wage flexibility crucial since Europe suffers from extremely rigid economies due to regulation of the labour market at micro level; state and EU intervention should therefore be limited;
12. on seisukohal, et haridusprogrammid peaksid noori tööturu jaoks paremini ette valmistama ning ettevõtete ja ülikoolide koostöö on ainult üks võimalus, mida peaks toetama õpetamise kvaliteedi ja oskuste arendamise kaudu;
Educational programmes should better prepare youngsters for the labour market, and business-university cooperation is just one way forward which should be supported by improvements in the quality of teaching and skills development;