natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kehtestada paindlik töökorraldus, et suurendada organisatsioonilist suutlikkust ja maksimeerida naiste panust; paindlikku töökorraldust peab toetama ja selle nimel koostööd tegema kogu töötajaskond; selleks peab juhtkond muutma kultuurilisi hoiakuid ja traditsioonilisi hea äri põhimõtteid ning kohaldama uusi mõtteviise sellistel teemadel nagu meeste ja naiste roll ühiskonnas, jätkusuutlik personaliplaneerimine, sotsiaalne kapital ja vastutus kogukonna ees;
introduce flexible work practices to enhance organisational capacity and maximise women's contribution; such practices must gain support and cooperation from across the workforce; leadership is therefore needed to challenge cultural attitudes and traditional principles of good business and to usher in new ways of thinking about the role of men and women in society, sustainable workforce planning, social capital and responsibility towards the community;
innustab ettevõtete juhte tõstma oma töötajate teadlikkust naiste ja meeste karjääri edendamisest ning tegelema isiklikult naistele suunatud karjääri järelevalve- ja toetusprogrammidega oma ettevõttes;
Encourages senior corporate managers to raise their staffs' awareness of the career patterns of men and women and to become personally involved in career monitoring and support programmes for female executives in their companies;
esitada niipea kui võimalik täielik ülevaade nii naiste esindatusest Euroopa Liidu igat tüüpi ettevõtetes kui ka majandussektori võetud kohustuslikest ja mittekohustuslikest meetmetest ning meetmetest, mida hiljuti on kasutusele võtnud liikmesriigid naiste esindatuse suurendamiseks;
present, as soon as possible, comprehensive current data on female representation within all types of companies in the EU and on the compulsory and non-compulsory measures taken by the business sector as well as those recently adopted by the Member States with a view to increasing such representation,
selle uuringu lõpus ja juhul, kui selgub, et liikmesriikide ja ettevõtete võetud vabatahtlikud meetmed osutuvad ebapiisavaks, teha 2012. aastaks sookvoote hõlmav õigusakti ettepanek naiste esindatuse suurendamiseks ettevõtete juhtorganites 30%-ni 2015. aastaks ning 40%-ni 2020. aastaks, võttes seejuures arvesse nii liikmesriikide pädevust kui nende majanduslikke, struktuurilisi (ettevõtete suurus), õiguslikke ja piirkondlikke eripärasid;
following this exercise, and if the steps taken by companies and the Member States are found to be inadequate, to propose legislation, including quotas, by 2012 to increase female representation in corporate management bodies to 30% by 2015 and to 40% by 2020, while taking account of the Member States' responsibilities and of their economic, structural (i.e. company-size related), legal and regional specificities;
kutsub komisjoni üles esitama tegevuskava, millega kehtestataks konkreetsed, mõõdetavad ja saavutatavad eesmärgid tasakaalustatud esindatuse saavutamiseks iga suurusega ettevõtetes ja palub komisjonil koostada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks eraldi juhend;
Invites the Commission to present a road map setting out specific, measurable and attainable targets for the achievement of balanced representation in enterprises of all sizes, and calls on the Commission to draw up a specific guide for small and medium-sized enterprises;
palub komisjonil luua kõnealuses valdkonnas häid tavasid käsitlev võrgulehekülg, et levitada ja vahetada parimaid tavasid; rõhutab, kui tähtis on luua kommunikatsioonistrateegia avalikkuse ja tööturu osapoolte tulemuslikuks teavitamiseks selliste meetmete tähtsusest; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles algatama sihipäraseid teavituskampaaniaid;
Calls on the Commission to set up a website dedicated to good practice in this area, with a view to disseminating and exchanging best practice; stresses the importance of establishing a communication strategy in order to inform the public and the social partners effectively about the significance of such measures; therefore invites the Commission and Member States to launch targeted information campaigns;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission,and the governments of the Member States.
Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta resolutsioon finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi kohta: soovitused vajalike meetmete ja algatuste kohta ( 2010/2242(INI) )
European Parliament resolution of 6 July 2011 on the financial, economic and social crisis: recommendations concerning the measures and initiatives to be taken ( 2010/2242(INI) )
, mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 184;
on setting up a special committee on the financial, economic and social crisis (‘the CRIS Committee’), and its powers, numerical composition and term of office, adopted under Rule 184 of its Rules of Procedure,
võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta otsust pikendada finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni volitusi 31. juulini 2011;
having regard to its decision of 16 June 2010 to prolong the mandate of the CRIS Committee until 31 July 2011,
võttes arvesse oma 8. märtsi 2011. aasta resolutsiooni uuendusliku rahastamise kohta maailma ja Euroopa tasandil Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0080 .
having regard to its resolution of 8 March 2011 on innovative financing at global and European level Texts adopted, P7_TA(2011)0080 .
võttes arvesse Euroopa Liidu jätkuvat seadusandlikku tööd, eelkõige seoses aluslepingu muutmise, majanduse juhtimise, ühtse turu akti ja energiapoliitikaga;
having regard to the ongoing legislative agenda of the European Union, notably with regard to Treaty change, economic governance, the Single Market Act and energy policies,
võttes arvesse oma järeldusi, mis tehti pärast 2013. aasta järgse jätkusuutliku Euroopa Liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite erikomisjoni ettepanekuid uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta;
having regard to its conclusions following the proposals of its Special Committee on the Policy Challenges and Budgetary Resources for a Sustainable European Union after 2013 (SURE) concerning the new multiannual financial framework,
võttes arvesse panust, mille on andnud järgmised liikmesriikide parlamentaarsed organid: Austria Liidunõukogu, Austria Rahvusnõukogu, Belgia Senat ja Esindajatekoda, Bulgaaria Rahvuskogu, Tšehhi Vabariigi Senat ja Esindajatekoda, Taani Folketing, Soome Eduskunta, Prantsusmaa Rahvusassamblee, Saksamaa Liidupäev, Saksamaa Liidunõukogu, Kreeka Esindajatekogu, Ungari Rahvusassamblee, Itaalia Esindajatekoda, Itaalia Vabariigi Senat, Läti Seim, Leedu Seim, Madalmaade Esindajatekoda, Poola Seim, Poola Senat, Portugali Vabariigi Kogu, Rumeenia Esindajatekoda, Rumeenia Senat, Slovakkia Rahvusnõukogu, Sloveenia Vabariigi Rahvusassamblee, Rootsi Riksdag ning Ühendkuningriigi Parlamendi Ülem- ja Alamkoda;
having regard to the contributions received from the following national parliamentary bodies: the Austrian Bundesrat, the Austrian Nationalrat, the Belgian Senate and House of Representatives, the National Assembly of Bulgaria, the Senate of the Czech Republic, the Chamber of Deputies of the Czech Republic, the Danish Folketinget, the Finnish Eduskunta, the French Assemblée Nationale, the German Bundestag, the German Bundesrat, the Greek Vouli Ton Ellinon, the National Assembly of Hungary, the Italian Chamber of Deputies, the Italian Senato della Repubblica, the Latvian Saeima, the Lithuanian Seimas, the House of Representatives of the Netherlands, the Polish Sejm, the Polish Senate, the Assembly of the Republic of Portugal, the Romanian Chamber of Deputies, the Romanian Senate, the National Council of Slovakia, the National Assembly of the Republic of Slovenia, the Swedish Riksdagen, and the UK House of Lords and House of Commons,
võttes arvesse finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjoni raportit ( A7-0228/2011 ),
having regard to the report of the Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis ( A7-0228/2011 ),
arvestades, et kriisi sotsiaalkulud on suured – ELis langes tööhõive 1,8%, mistõttu tööta jäi 23 miljonit majanduslikult aktiivset inimest (9,6% kogu tööjõust), noorte töötuse määr on 21%, tööhõive taastumise väljavaated on ebakindlad ning 17% ELi kodanikest on vaesusse langemise ohus Eurostat, Statistics in focus, 9/2010, Population and social conditions http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF ja Euroopa Komisjon, Employment in Europe 2010 (http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).
whereas the social costs of the crisis are high, with employment falling in the EU by 1.8%, resulting in unemployment for 23 million economically active people (9.6% of the total), a youth unemployment rate of 21 %, uncertain prospects of an upturn in employment levels and 17% of EU citizens at risk of falling into poverty Eurostat, Statistics in focus, 9/2010, Population and social conditions http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF and European Commission, Employment in Europe 2010 (http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).
arvestades, et kolm aastat pärast investeerimispanga Lehman Brothers kokkuvarisemist on võetud mõningaid meetmeid finantskriisiga võitlemiseks; arvestades, et siiski on vaja jätkata tööd, et luua kestlik finantssektor, mis suudaks lahendada ülemäärase spekuleerimise probleemi ja rahastada reaalmajandust, eelistatavalt pikaajaliste investeerimisvajaduste rahastamise ja töökohtade loomise teel; arvestades, et majanduse juhtimise reformidega ei ole piisavalt lahendatud tasakaalustamatuse probleemi ülemaailmsel ja ELi tasandil;
whereas three years after the collapse of Lehman Brothers, some steps have been taken to counter the financial crisis; whereas, however, further work is needed to establish a sustainable financial sector able to cope with excessive speculative behaviour and to finance the real economy, preferably through funding long-term investment needs and the creation of jobs; whereas the economic governance reforms have not sufficiently addressed the issue of imbalances at global and EU level,
arvestades, et finantskriis on esile kutsunud majandusliku ja sotsiaalse kriisi, mis on mõnedes riikides viinud poliitilise kriisini,
whereas the financial crisis has triggered an economic and social crisis leading in some countries to a political crisis,
arvestades, et aastaks 2013 väheneb majanduskasv eeldatavasti umbes 4,8% võrra SKPst ning järgmise kümne aasta jooksul on see oluliselt väiksem kui viimase 20 aasta jooksul Euroopa Komisjon, Impact of the current Economic and Financial crisis on potential output, Occasional Papers 49, juuni 2009, tabel V, lk 33 (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).
whereas output is forecast by the European Commission to fall by about 4.8% of GDP by 2013 and, over the next decade, to be significantly lower than over the last 20 years European Commission, Impact of the current Economic and Financial crisis on potential output, Occasional Papers 49, June 2009, Table V, Page 33 (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).
arvestades, et kriisi tõttu on selgunud, et ELis on puudus usaldusest, eneseusaldusest ja tulevikukavadest;
whereas the crisis reveals a lack of trust, confidence and vision within the EU,
arvestades, et jätkuv toetumine sotsiaalsele turumajandusele ja selle väärtustele on Euroopa Liidu oluline eesmärk;
whereas further building on the social market economy and its values is an essential goal of the European Union,
arvestades, et suhtelises heaolus elavate inimeste arv on kasvanud, kuid majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused on samal ajal suurenenud;
whereas the number of people living in relative prosperity has increased, but economic and social gaps have at the same time widened,
arvestades, et ülemaailmne finantskriis on tõsiselt mõjutanud aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, eeskätt eesmärki vähendada ülemaailmset vaesust 2015. aastaks poole võrra;
whereas the global financial crisis has had a severe impact on progress towards achieving the Millennium Development Goals (MDGs), and, in particular, the goal of halving global poverty by 2015,
arvestades, et kriis on teinud ilmseks vajaduse liikuda liidu majanduse toimiva juhtimise suunas, mis hõlmab süstemaatiliselt koondatud poliitikameetmeid, mille eesmärk on tagada püsiv majanduskasv, head ja stabiilsed töökohad, eelarvedistsipliin, makromajanduse liigse tasakaalustamatuse vähendamine, Euroopa majanduse konkurentsivõime ja tootlikkus, finantsturu rangem reguleerimine ja järelevalve ning asjakohane mehhanism finantskriisi lahendamiseks;
whereas the crisis has made clear the need for progress towards establishing a genuine economic governance of the Union, consisting of a systematic set of policies designed to ensure sustainable growth, good stable jobs, budgetary discipline, the correction of excessive macro-economic imbalances, competitiveness and productivity in the EU's economy, and stricter regulation and supervision of financial markets, as well as a suitable mechanism for resolving the financial crisis,
arvestades, et Euroopa Parlament märkis selgesti oma 8. juuni 2011. aasta resolutsioonis tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel, et hoolimata teostatavatest säästudest ei ole ELi eelarve, mis moodustab praegu üldisel tasemel 1% kogurahvatulust, võimeline katma täiendavat rahastamisvajadust, mis tuleneb aluslepingust ja praegustest poliitilistest prioriteetidest ja võetud kohustustest; arvestades, et Euroopa Parlament on seepärast veendunud, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahendite summa peab olema 2013. aasta tasemest vähemalt 5% suurem;
whereas the European Parliament, in its resolution of 8 June 2011 on ‘Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe’, clearly stated that regardless of realisable savings, the EU budget, at its current overall level of 1 % of GNI, is not capable of closing the financing gap deriving from additional financing needs arising from the Treaty and from existing policy priorities and commitments; whereas the European Parliament is therefore convinced that an increase of at least 5 % in resources is needed for the next MFF as compared to the 2013 level,
arvestades, et samas resolutsioonis märgib Euroopa Parlament, et omavahendite ülemmäära ei ole muudetud 1993. aastast saadik; on arvamusel, et omavahendite ülemmäära võib olla vaja järk-järgult kohandada, kuna liikmesriigid annavad liidule uusi pädevusi ja rohkem eesmärke; on seisukohal, et omavahendite ülemmäär, mille nõukogu kehtestas ühehäälselt, annab küll piisava eelarvelise tegevusruumi, et täita liidu kõige kiireloomulisemad ülesanded, kuid oleks siiski ebapiisav selleks, et ELi eelarve võiks saada kasulikuks vahendiks Euroopa majanduse juhtimisel või olla suureks abiks ELi tasandil Euroopa 2020. aasta strateegiasse investeerimisel;
whereas in the same resolution, the European Parliament notes that the own resources ceiling has been unchanged since 1993; believes that the own resources ceiling might require some progressive adjustment as Member States confer more competences on, and fix more objectives for the Union; considers that while the current ceiling of own resources set unanimously by the Council provides sufficient budgetary leeway to meet the most pressing Union challenges but that it would still be insufficient for the EU Budget to become a real tool for European economic governance or to contribute in a major way to investing in the Europe 2020 strategy at EU level,
arvestades, et säästva kasvu tagamiseks liidus ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks tuleb paigutada kasutamata maksete assigneeringud kasvu, konkurentsivõime ja tööhõive ühisprogrammidesse, võimendada EIP laene ja luua projektivõlakirjade turg, mis tõmbaks ligi nii avalikke kui erainvestoreid ja mida saaks kasutada kogu liidule huvi pakkuvate projektide finantseerimiseks (konkreetseteks projektideks ette nähtud võlakirjad);
whereas in order for sustainable growth to be guaranteed in the Union and for the objectives of the Europe 2020 strategy to be achieved, it is necessary to redeploy unused payment appropriations to joint programmes targeting growth, competitiveness and employment, and to leverage EIB loans and set up a project bond market that attracts public and private investors and can be used to fund joint projects of interest to the Union as a whole (bonds for specific projects),
Euroopa riikide võla- ja eurokriis, sealhulgas riigivõlakirjade ja eurovõlakirjade vastastikune väljastamine
European sovereign debt and the euro crisis, including the mutual issuance of public debt and Eurobonds
tuletab meelde vastastikku seotud nõrkuste kolmnurka, kus mõne liikmesriigi tasakaalustamata eelarvepoliitika suurendas kriisieelset riigivõla paisumist ja finantskriis õhutas oluliselt riigivõlgade edasist suurenemist, millele järgnesid pinged mõnede liikmesriikide riigivõlakirjaturgudel;
Recalls the triangle of inter-linked vulnerabilities, whereby the unbalanced fiscal policy of some Member States has amplified the pre-crisis public deficits and the financial crisis has contributed significantly to a further ballooning of those deficits, followed by tensions in sovereign debt markets in some Member States;
toonitab, et Kreeka, Iirimaa, Portugali ja Hispaania riigivõla klassi alandamine reitinguagentuuride poolt põhjustas kogu eurotsoonis edasikandumisefekti, spekuleerimise suurenemist ja investorite riskikartlikku käitumist ning seepärast on jätkusuutliku intressimääraga turupõhine rahastamine muutunud Kreekale, Iirimaale ja Portugalile kättesaamatuks, mistõttu neile tuleb anda finantsabi ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi programmidest;
Stresses that, following the downgrading of the sovereign debt of Greece, Ireland and Portugal by credit rating agencies, there has been a spill-over effect across the eurozone countries and a shift in portfolios reflecting speculative and risk-averse behaviour by investors and that, as a consequence of this, market funding at sustainable rates has become inaccessible to Greece, Ireland and Portugal, resulting in the provision of financial assistance under EU-IMF programmes;
on seisukohal, et Rahvusvaheline Tööorganisatsioon (ILO) tuleks kaasata EL-IMFi finantsabiprogrammidesse;
Considers that the International Labour Organization (ILO) should be involved in the EU-IMF financial assistance programmes;
tuletab meelde, et krediidireitinguagentuurid täitsid kriisi väljakujunemisel olulist osa puudulike reitingute määramisega struktureeritud rahastamisvahenditele, mida tuli kriisi ajal alandada; nõustub finantsstabiilsuse nõukogu 2010. aasta oktoobris sätestatud põhimõtetega, millega antakse üldsuunised, kuidas vähendada sõltuvust väliskrediidireitingutest, ning palub komisjonil võtta nõuetekohaselt arvesse avalikku arutelu, mis lõppes 2011. aasta jaanuaris;
Recalls that credit rating agencies played a significant role in the build-up to the financial crisis through the assignment of faulty ratings to structured finance instruments which had to be downgraded; agrees with the principles set out by the Financial Stability Board in October 2010 giving general guidance on how to reduce reliance on external credit ratings, and calls on the Commission to take into due consideration the public consultation that ended in January 2011;
nõuab valitsemissektori võla avalikku ja demokraatlikku auditit, et teha kindlaks selle päritolu ja tuvastada võlaväärtpaberite peamised omanikud ning asjassepuutuvad summad;
Calls for a transparent audit of public debt to be carried out in order to determine its origin and to ascertain the identity of the main holders of debt securities and the amounts involved;
märgib, et liikmesriikide kahe- ja mitmepoolsed lähenemisviisid ohustavad majanduslikku integratsiooni, finantsstabiilsust ja euro usaldusväärsust, ja väljendab heameelt eelarve- ja majanduspoliitika koordineerimisel kasutatava Euroopa poolaasta põhimõtte üle, mille eesmärgiks on ületada liigne sisemine tasakaalustamatus ELis;
Notes that bilateral or multilateral approaches by Member States pose a threat to economic integration, financial stability and the credibility of the euro, and welcomes the principle of the European semester of economic policy coordination, the aim of which is to overcome excessive internal imbalances within the EU;
toonitab asjaolu, et riigivõlakriis paljastas Euroopa sisemise tasakaalustamatuse ohud; rõhutab, et EL peab reageerima üksmeelselt, töötama välja eelarvepoliitika palju parema kooskõlastamise ning võimaluse korral ühise eelarvepoliitika, mille aluseks oleks piisav ELi eelarve, mida osaliselt rahastatakse omavahenditest, ning kehtestama nõuetekohased sätted kriisiohjamiseks ja majanduslikuks lähenemiseks;
Underlines the fact that the sovereign debt crisis has revealed the risks posed by intra-European imbalances; stresses the need for the EU to react as one, to develop a much closer coordination of fiscal policies and, where appropriate, a common one with a sufficient EU budget funded partly through own resources, and to put in place adequate provisions for crisis management and economic convergence;
rõhutab vajadust ratsionaliseerida liikmesriikide kulutused ELi eelarve kaudu, eriti valdkondades, kus EL pakub suuremat lisaväärtust kui riiklikud eelarved;
Highlights the need to rationalise Member States' expenditures through the EU budget, notably in areas where the EU has more added value than national budgets;
rõhutab, et liikmesriikide majanduskasvu väljavaateid tuleks pidada riigivõlaga seotud intressimäärade suhtelise taseme määratlemisel otsustavaks aspektiks, eeskätt seoses toetusega, mida pakub Euroopa finantsstabiilsusvahend ja 2013. aastast alates Euroopa stabiilsusmehhanism;
Underlines that Member States' growth perspectives should be seen as a crucial element for the definition of the relative level of interest rates attached to that sovereign debt, in particular with respect to the assistance provided by the European Financial Stability Facility (EFSF) and, from 2013, by the European Stability Mechanism (ESM);
tunnustab jõupingutusi, mida suurtes võlgades liikmesriigid teevad eelarve konsolideerimiseks ja struktuurireformide teostamiseks;
Recognises the efforts which the highly indebted Member States are making to bring about budget consolidation and structural reforms;
rõhutab, et euroala liikmesriikidest pärit emapankadel lasub samuti osa vastutusest vastutustundetu laenupraktika osas, mida järgisid nende tütarpangad teistes ELi liikmesriikides ning mis aitasid kaasa muu hulgas kinnisvaramullile Hispaanias, Iirimaal ja Lätis ning eelarvelistele raskustele, mis selle tagajärjel nimetatud liikmesriikides on tekkinud; seepärast märgib, et finantsabi pakkumine neile võlgades liikmesriikidele – kui see osutub vajalikuks – ei oleks üksnes kõnealuste riikide, vaid ka nende euroala liikmesriikide huvides, kelle emapangad ei suutnud oma tütarpankades vastutustundlikku laenupraktikat välja töötada;
Stresses that parent banks originating in Member States also bear their share of responsibility for the irresponsible lending practices engaged in by their subsidiary banks in other EU Member States, which contributed inter alia to the real-estate bubbles in Spain, Ireland and Latvia, and the resulting budgetary difficulties which are currently being experienced by those Member States; notes, therefore, that the provision of financial assistance to those indebted Member States, were it to become necessary, would serve not only their particular interests but also the interests of those Member States in which the parent banks failed to develop responsible lending practices in their subsidiary banks in the first place;