natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvab, et komisjoni rohelises raamatus ei ole piisavalt arvestatud soolist aspekti; nõuab sellest tulenevalt, et seda arvestataks järjekindlalt vaimse tervise edendamiseks kavandatud meetmetes, ennetavas tegevuses ja uuringutes, kuna need on sel alal olnud siiamaani ebapiisavad ja ebaadekvaatsed lausa sel määral, et vaimsete haiguste ennetamise ja ravi alal tehtud edusammud on palju väiksemad kui muude haiguste puhul;
Considers that the gender dimension has not been duly taken into account in the Green Paper; calls, therefore, for this dimension to be systematically considered in the measures proposed to promote mental health, in preventive measures and in research, in which studies have to date been insufficient and inadequate, to such an extent that progress on the prevention and cure of mental illness has been significantly less great than in the case of other diseases;
peab arstide rolli patsientide järelevalves ülimalt oluliseks;
Considers the role of doctors in monitoring patients to be of paramount importance;
leiab, et hea vaimne tervis on Euroopa kodanike üldise tervise ja heaolu ning ELi majandusliku suutlikkuse eeldus; õhutab ja toetab kõiki meetmeid, mille eesmärk on aidata kaasa vaimsete häirete ennetamisele;
Believes that good mental health is a prerequisite for the overall health and well-being of European citizens and for a healthy economic performance in the EU; encourages and supports all measures which aim to help prevent mental disorders;
rõhutab vajadust kaaluda, kuidas saaks ELi vaimse tervise alaste uuringute toetamise suutlikkuse loomiseks kõige paremini kasutada ühenduse vahendeid, näiteks teadusuuringute seitsmendat raamprogrammi;
Stresses the need to think about the best way to use the available Community instruments, such as the 7th research framework programme, in order to build up a capacity capable of supporting research into mental health in the Union;
leiab, et kõik tulevased komisjoni poolt vaimse tervise kohta esitatud ettepanekud peaksid puudutama partnerlust ja nõupidamist inimestega, kes on kogenud või kogevad vaimse tervise häireid, nende perede ja hooldajate ning nende huvisid esindavate VVOdega, pereliikmete ühenduste ja teiste huvitatud osapooltega ning nende osalemist, et otsustamisprotsess oleks kaasavam ja nende huvid oleksid seal paremini esindatud, ning edendama psühhiaatriliste patsientide pereliikmete võrgustikke;
Believes that any future proposal by the Commission relating to mental health should involve partnership and consultation with and the participation of those who have experienced or are experiencing mental health problems, their families and carers and advocacy NGOs, associations of family members and other interested parties, so as to make decision-making processes more representative and inclusive, and should promote networking among members of the families of psychiatric patients;
rõhutab vaimse tervisega seotud kulutuste olulisi erinevusi eri liikmesriikides, vaadelduna nii absoluutse summana kui ka tervishoiukulude kogusumma osana;
Highlights the sizeable differences in mental health expenditure in individual Member States, both in terms of the absolute amount and as a proportion of health care expenditure as a whole;
leiab samuti, et kolme eesmärgi – vaimse tervise edendamise, vaimse tervise parandamise ja vaimsete häirete ennetamise – saavutamiseks on vaja erinevaid meetmeid; leiab, et selliste meetmete eesmärk peaks olema kohase teabe andmine, asjakohaste teadmiste hankimine ning sobivate hoiakute ja oskuste arendamine, et kaitsta vaimset ja füüsilist tervist ning parandada Euroopa kodanike elukvaliteeti;
Believes that different actions will be needed to achieve the three aims of mental health promotion, mental health improvement and mental disorder prevention; believes that the aims of such actions should be to provide appropriate information, to obtain relevant knowledge and to develop appropriate attitudes and skills in order to safeguard the mental and physical health and improve the quality of life of European citizens;
rõhutab selliste mõistete nagu "halb vaimne tervis", "vaimsed häired", "raske vaimuhaigus" ja "isiksusehäire" ettevaatliku kasutamise vajadust;
Stresses the need for careful use of terms such as "Mental Ill Health", "Mental Health Disorders", "Severe Mental Illness" and "Personality Disorder";
rõhutab olulist vajadust varajaste sõeluuringute, avastamise, diagnoosimise ja ühtse individuaalse ravi järele;
Stresses the importance of the need for early screening, detection and diagnosis and of integrated, tailor-made treatment;
rõhutab vajadust võidelda vastavate meetmetega vaimuhaiguste ravi ilmse ebavõrdsuse vastu;
Stresses the need to combat, through appropriate action, inequalities in the treatment of mental diseases which are evident in this field;
nõuab, et kõikidesse tulevastesse strateegiatesse kaasataks õpiraskustega inimesed, kuna nad puutuvad kokku sarnaste probleemidega, mis vaimuhäiretega inimesed, sealhulgas sotsiaalne tõrjutus, institutsionaliseerimine, inimõiguste rikkumine, diskrimineerimine, häbimärgistamine ja toetuse puudumine nendele ja nende peredele ning hooldajatele; nõuab samas kognitiivselt andekate laste ja noorte paremat tunnustamist ja toetamist;
Calls for people with learning disabilities to be included within any future strategy, as they face similar issues as people with mental disorders, including social exclusion, institutionalisation, abuse of human rights, discrimination, stigma and lack of support for themselves and their families and carers; calls, at the same time, for greater efforts to recognise cognitively gifted children and young people as such and to provide better support for them;
rõhutab vastastikuse abi olulisust ning inimeste ravi, haiguse ja paranemisega seotud kogemuste juhtivat rolli;
Stresses the importance of mutual help and the leading role played by people's experience of treatment, illness and recovery;
tervitab asjaolu, et komisjon tõstab esile lapsi, töötajaid, vanemaid inimesi ja ebasoodsas olukorras ühiskonnaliikmeid kui võtmetähtsusega sihtrühmi, kuid laiendaks seda ka näiteks inimestele, kes kannatavad raske vaimuhaiguse, pikaajaliste ja fataalsete haiguste all, puuetega inimestele, vangidele, etnilistele ja muudele vähemusrühmadele, kodututele, migrantidele, ebakindla tööga inimestele, töötutele ja arvukatele vaimse tervise ja hoolduse probleemidele, mis puudutavad eriti naisi;
Welcomes the Commission's highlighting of children, employees, older people and disadvantaged members of society as key target groups, but would extend this to include, for example, those with severe mental illness, those with long-term and terminal illnesses, the disabled, prisoners, ethnic and other minority groups, rough sleepers, migrants, persons in precarious jobs and the unemployed, and the range of mental health and care issues of specific reference to women;
tunnistab, et isiksusehäire on diagnoosi, ravi ja hoolduse seisukohalt eriti problemaatiline, kuna nõuab rohkem uuringuid ja selgepiirilist poliitikat; palub komisjonil pöörata tähelepanu ka agressiivsusele, agressiivse käitumise määravatele teguritele ja selle psühholoogilistele tagajärgedele;
Recognises that personality disorder presents particular challenges of diagnosis, treatment or management and care, requiring more research and distinct policies; calls on the Commission also to devote attention to aggression, the determinants of aggressive behaviour and its psychological consequences;
tunnistab, et meestel ja naistel võivad olla erinevad vaimse tervisega seotud vajadused ja nõuab põhjalikumaid uuringuid eeskätt sundusliku haiglaravi ja enesevigastuste vahelise seose ning psühhotroopsete ravimite sagedasema väljakirjutamise kohta naiste puhul;
Acknowledges that men and women may have different mental health needs, and calls for more research particularly into the link between compulsory in-patient care and self-harm and the higher rate of prescription of psychotropic drugs among women;
rõhutab vajadust uurida meeste ja naiste aju ehituse ja tegevuse tõendatud erinevusi, et töötada välja erinevad lähenemised ja ravi kahe sugupoole vaimuhaigustele;
Stresses the need for research into the proven variations in structure and activity between the brains of men and women, in order to develop separate approaches and treatments for the two sexes in the field of mental health;
nõuab, et emadele antaks enne ja pärast sünnitust abi, et hoida ära depressiooni või muid psühhopatoloogilisi ilminguid, mida on selles olukorras sageli täheldatud;
Calls for support for mothers during the prenatal and postnatal periods in order to prevent depression or other psychopathological conditions which manifest themselves in significant numbers of cases in these situations;
leiab, et emade ja vanemate hea vaimne tervis aitab lastel takistusteta areneda ning sirguda terveteks täiskasvanuteks;
Believes that good mental health of mothers and parents helps children to develop without hindrance and grow into healthy adults;
nõuab multidistsiplinaarse ja mitut asutust hõlmava lähenemisviisi kasutamist vaimuhaigustega seotud keerukate situatsioonide lahendamiseks, näiteks küsimus, kuidas toetada arengu- või käitumisprobleemide või söömishäiretega lapsi või noorukeid ja/või neid lapsi või noorukeid, kelle vanemad kannatavad sageli ise halva vaimse tervise all (või keda hoitakse pikaajalise hoolduse asutustes);
Calls for a multi-disciplinary and multi-agency response to tackling complex mental ill health situations, such as how best to support children or adolescents with developmental or behavioural problems or eating disorders, and/or whose parents in many cases themselves suffer from mental ill health (or are kept in long-term institutions);
toonitab, et tütarlaste ja naiste keha ühiskondlikult määratletud ideaalkuvand mõjutab nende vaimset tervist ja heaolu, tuues kaasa toitumishäirete sagenemise;
Notes that socially-defined images of how girls' and women's bodies should look have an impact on women's and girls' mental health and well-being, resulting inter alia in an increase in eating disorders;
juhib tähelepanu sellele, et halva vaimse tervise ja vaimsete häirete juured on tavaliselt varases lapsepõlves, ja rõhutab tervisliku varase lapsepõlvega seotud uuringute olulisust;
Points out that mental ill health and mental disorders commonly have their roots in early childhood and stresses the importance of research into a healthy early childhood;
rõhutab järgmiste vahendajate jätku- ja täiendusõppe olulisust: õpetajad, hooldustöötajad, sotsiaal- ja õigusteenuste osutajad ning tööandjad;
Stresses the importance of continuing training and in-service training of the intermediaries: teaching staff, care workers, social and judicial services and employers;
tervitab rohelise raamatu tõdemust, et inimeste vaimset tervist mõjutavad ka ühiskondlikud ja keskkonnategurid, nagu isiklikud kogemused, perekond ja ühiskondlik toetus; elutingimused, nagu vaesus, elu suurlinnades ja maapiirkondade isoleeritus; ning töötingimused, nagu tööalane ebakindlus, töötus ja pikad töötunnid; rõhutab, et vaimsed häired on üks põhjus ennetähtaegselt pensionile ja invaliidsuspensionile jäämisel;
Welcomes the fact that the Green Paper recognises that social and environmental factors, such as personal experiences, family, and social support; living conditions such as poverty, living in big cities, and rural isolation; and working conditions, such as job insecurity, unemployment, and long working hours, play a role in the mental health of people; stresses that mental disorders are one of the reasons for early retirement and disability pensions;
on seisukohal, et head töötingimused aitavad hoida vaimset tervist ning nõuab, et tööandjad teeksid poliitilisi algatusi "Vaimne tervis töökohal", mis on nende tervishoiu ja tööohutusega seotud kohustuste vajalik osa, et tagada vaimsete häiretega inimestele võimalikult head töökohad ja võimalikult hea tööturule kaasamine ning nõuab algatuste avalikustamist ja jälgimist olemasolevate tervishoiu ja ohutusega seotud õigusaktide raames, arvestades samas ka töötajate vajadusi ja arvamust;
Considers that good working conditions contribute to mental health and calls for employers to introduce "Mental Health at Work" policies as a necessary part of their health and safety at work responsibility, with a view to ensuring the 'best possible jobs' for and best possible incorporation into the labour market of persons with mental disorders, and that these should be published and monitored within existing health and safety legislation, while also taking workers' needs and views into account;
tervitab ühiskondlikke algatusi sotsiaalpoliitika ja tööhõivepoliitika raames, et soodustada vaimselt haigete inimeste mittediskrimineerivat kohtlemist, vaimsete puuetega inimeste sotsiaalset integreerumist ja stressi vältimist töökohas;
Welcomes the social initiatives within social policy and employment policy to promote the non-discriminatory treatment of individuals with mental ill health, the social integration of individuals with mental disabilities, and the prevention of stress in the workplace;
rõhutab ELi tööhõivestrateegiat silmas pidades vaimse tervise mõju tööhõivele, samuti töötuse mõju inimeste vaimsele tervisele;
With regard to the EU employment strategy, emphasises the influence of mental health on employment as well as the influence of unemployment on people's state of mental health;
usub, et liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et leida ja rakendada tulemuslikke strateegiaid enesetappude vähendamiseks, eriti noorte inimeste ja muude riskirühmade seas;
Believes Member States should work together to find and implement effective strategies to reduce suicide, particularly among young people and other at risk groups;
nõuab, et tunnistataks laialdasemalt diskrimineerimise, vägivalla ja vaimsete häirete vahelist seost, järelikult ka vajadust võidelda vaimse tervise ennetava edendamise strateegia raames igasuguse vägivalla ja diskrimineerimise vastu;
Calls for greater recognition of the connection between discrimination, violence, and poor mental health, which underlines the importance of combating all forms of violence and discrimination as part of the strategy for the promotion of mental health through prevention;
näeb ühe suurema vaimse tervisega seotud väljakutsena Euroopa elanikkonna vananemist ja nõuab tungivalt, et suuremat rõhku pandaks neurodegeneratiivsete ning seenioride muude psühhiaatriliste haiguste mehhanismide ja põhjuste uurimisele ja ennetamisele, aga ka nende ravile (sh uute ravimeetodite väljatöötamisele);
Sees one of the greatest challenges in mental health as being the ageing of Europe's population and urges that more emphasis is given to research into the mechanisms and causes of neurodegenerative diseases or other psychiatric illnesses in the elderly and to their prevention as well as their care, including the development of new therapies;
leiab ka, et rõhutada tuleb seost alkoholi ja narkootikumide tarbimise ning vaimsete häirete vahel; arvab, et alkoholism ja narkomaania põhjustavad tõsiseid vaimse ja füüsilise tervise probleeme ning probleeme kogu ühiskonnale; palub komisjonil viivitamata uurida, millised võõrutusprogrammid ja raviviisid on kõige tõhusamad;
Further believes that emphasis should be placed on the link between the consumption of alcohol and illegal drugs and mental disorders; considers that alcohol and drug addiction cause serious mental and physical health problems and problems for society as a whole; calls on the Commission to review without delay what detoxification programmes and methods of treatment are the most effective;
rõhutab, et vaimsete häiretega inimesi tuleks ravida ja hooldada väärikalt ning inimlikult ning et ravi ja abiteenused peaksid olema tulemuslikud, kvaliteetsed, kõikehaaravad ja kõikidele kannatajatele kättesaadavad; et tuleb selgelt mõista nende õigust olla või mitte olla ravitud; et neid tuleks võimaluse korral alati kaasata nende ravi puudutavate otsuste langetamisse ja et nendega tuleks pidada kollektiivselt nõu teenuste üle; et väljakirjutatud ravimitel peaks olema võimalikult vähe kõrvalmõjusid; et ravimi tarvitamisest turvaliselt loobuda soovijatel oleks teavet ja nõuandeid;
Stresses that people with mental disorders should be treated and cared for with dignity and humanity and that medical care and support services should be effective and of a high quality, accessible to all sufferers and universal; that there should be a clear understanding as to their rights to be or not to be treated; that they should be empowered wherever possible to participate in decisions about their own treatment and consulted collectively on services; that, when prescribed medicines, they should have the fewest possible side effects; and that there should be information and advice for those who wish to withdraw safely from medication;
leiab, et jõu kasutamine, nagu ka ravimite sunniviisiline manustamine, takistab eesmärkide saavutamist; leiab, et igat liiki haiglaravi ja ravimite sunniviisiline manustamine peaks olema võimalikult lühiajaline ning kui seda tehakse, tuleb selline otsus korrapäraselt üle vaadata ja see peaks toimuma võimaluse korral patsiendi nõusolekul või selle puudumisel vastavate asutuste loal ainult viimase võimalusena;
Believes that the use of force is counterproductive, as is compulsory medication; believes that all forms of in-patient care and compulsory medication should be of limited duration and should, wherever possible, be regularly reviewed and subject to the patient's consent or, in the absence of such consent, to authorisation by the appropriate authorities used only as a last resort;
on arvamusel, et isiklike vabaduste igasugust piiramist tuleb vältida, eelkõige füüsilist ühiskonnast eraldamist, mis nõuab individuaalsete õiguste tagamise eest vastutavate demokraatlike asutuste järelevalvet, kontrolli ja valvsust, et vältida väärkohtlemist;
Takes the view that any restriction of personal freedoms should be avoided, with particular reference to physical containment, which requires monitoring, verification and vigilance by democratic institutions responsible for upholding individual rights, in order to guard against abuses;
nõuab häbimärgistamise kaotamise seadmist kõigi tulevaste strateegiate keskmesse (nt iga-aastaste vaimse tervise küsimustega seotud kampaaniate korraldamine, et võidelda teadmatuse ja ebaõiglusega), kuna halva vaimse tervisega seotud häbimärgistamine viib ühiskonnapoolse tõrjumiseni igas valdkonnas tööturust perekonnani ja kogukonnast tervishoiutöötajateni; arvab ka, et patsientide vaimse tervise ja olukorra parandamiseks tuleb tagada põhilised sotsiaalsed ja kodanikuõigused, nagu õigus eluasemele ja majanduslikule toetusele, kui inimene ei suuda töötada, ning õigus abielluda ja ise oma asju ajada; leiab ka, et häbimärgistamine on üks diskrimineerimise vorm ja sellega tuleb tegeleda diskrimineerimisvastastes õigusaktides;
Calls for the defeat of stigma to be at the heart of any future strategy, e.g. by establishing annual campaigns on mental health issues in order to combat ignorance and injustice, as the stigma attached to mental ill health leads to rejection by society in every field from employment to family, and from community to health professionals; considers furthermore that with a view to improving the mental health and conditions of patients, basic social and civil rights should be guaranteed, such as the right to housing and economic support for those unable to work and the right to marry and manage one's own affairs; further believes that stigma is in fact a form of discrimination and should be tackled by anti-discrimination laws;
möönab, et häbimärgistamise üks osa on laialt levinud arusaam, et vaimse tervise häired on ägedad ja kestavad kogu elu, ent on oluline rõhutada, et sobiva abiga võivad mõned inimesed paraneda, teiste seisund võib oluliselt paraneda või suudetakse saavutada piisav funktsionaalsus või stabiilsus;
Recognises that an element of the stigma is a widespread perception that mental health disorders are acute and lifelong, whereas it is important to stress that, with appropriate help, people can recover, while others will achieve remission or a sufficient level of functionality or stability;
rõhutab vajadust reformida vaimse tervise raviteenuseid, nii et need põhineksid kõrge kvaliteediga kogukonnahooldusel, mis toimub kodus või hooldekodus, kus on juurdepääs vajalikule tervislikule ja sotsiaalsele hooldusele; kus toimub regulaarne järelevalve ja hindamine; kus toimub vaimsete häiretega inimeste ja nende hooldajate perioodiline hooldus; kus kasutatakse "kõik ühest kohast" lähenemist tervishoiule, sotsiaalkindlustusele, elamumajandusele, koolitusele, transpordile, soodustustele ja muudele teenustele; rõhutab, et seda tuleks toetada laialdaste patsienditeenustega ägedate, krooniliste või turvalisusega seotud vajaduste jaoks, kuid et alati tuleb kõiki inimesi, kes saavad sunduslikku haiglaravi, sõltumatult kontrollida;
Emphasises the need to reform mental health services so that they are based on high-quality community care at home or in sheltered accommodation with access to proper health and social care; with regular monitoring and assessment; with respite care for people with mental health problems and their carers; with a one-stop-shop approach to accessing health, social, housing, training, transport, benefits and other services; stresses that this should be backed up by a range of in-patient services for acute, chronic or secure needs but always with independent monitoring of anyone who receives compulsory in-patient care;
rõhutab seda silmas pidades vajadust toetada psühhiaatriliste patsientide kooperatiive ja kõiki tegevusi, mille eesmärk on kaasata kasutajaid ja varasemaid patsiente ning eraldada ressursse töötajate koolitamiseks, et nad saaksid arvestada psühhiaatriliste patsientide kõiki vajadusi;
Stresses, with this in mind, the need to support cooperatives formed by psychiatric patients and all activities geared to the inclusion of users and former patients and to earmark resources for the training of staff, so as to enable them to take account of all the needs of psychiatric patients;
rõhutab vajadust üld- ja perearstide ning teiste esmatasandi tervishoiuteenuseid osutavate töötajate jätkuõppe järele vaimse tervise küsimustes;
Stresses the need for continuous training on mental health matters for general and family practitioners and other professionals in primary health care services;
tunnistab, et kohalikul omavalitsusel on oluline roll hea vaimse tervise edendamises, halva vaimse tervisega inimese toetamises kohalikus elukeskkonnas ning mitut asutust hõlmava lähenemise eri osade ühendamises vaimse tervisega seotud teenuste osutamisel;
Recognises that local government has an integral role to play in promoting good mental health, supporting those in poor mental health within their local communities and bringing together the various strands of a multi-agency approach to mental health service delivery;
usub, et vaimsete häirete ja sõltuvusprobleemidega inimeste kahekordse diagnoosiga peaks normaaljuhul kaasnema ravi;
Believes that dual diagnosis of people with mental health and addiction problems should normally lead to concurrent treatment;
rõhutab, et tervise vaimsed ja füüsilised aspektid on omavahel seotud, et vaimsetel häiretel võivad olla bioloogilised, sotsiaalsed, emotsionaalsed või ajaloolised põhjused, millega tuleb tegeleda, et teised lähenemised saaksid olla edukad, ning et mõni psühhiaatriline ravim võib probleemi aluseks olevat bioloogilist seisundit hoopis halvendada;
Stresses that mental and physical aspects of health are interlinked, that mental disorders can have a biological, social, emotional or historical basis which must be addressed in order for other approaches to be successful, and that some psychiatric medicines can actually worsen the underlying biological condition;