natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab ELilt tungivalt, et ta kasutaks kahepoolsete või piirkondlike lepingute laiaulatuslikke keskkonnaalaseid sätteid arengut toetava vahendina, rõhutades vajadust rakendada nõuetekohaselt keskkonnaalaseid sätteid ja koostöömehhanisme, mis soodustaksid tehnosiiret, tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist;
Urges the EU to use the comprehensive environmental provisions in bilateral and regional trade agreements as a development tool, emphasising the need for proper implementation of environmental clauses and cooperation mechanisms to promote technology transfer, technical assistance and capacity building;
kutsub komisjoni üles süstemaatiliselt lisama kolmandate riikidega sõlmitud kaubanduslepingutesse keskkonnaalased klauslid, pöörates erilist tähelepanu süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisele ja vähesaastavale tehnoloogiale;
Calls on the Commission systematically to include environmental clauses in trade agreements concluded with non-EU countries, with particular regard to reducing CO2 emissions and the transfer of low-emission technology;
tunneb heameelt kliimamuutuse mõõtme lisamise üle kaubanduslepingute säästvuse mõju hindamisse; märgib siiski, et mõnel juhul, näiteks Euroopa – Vahemere piirkonna vabakaubanduslepingu puhul, on säästvuse mõju hindamine näidanud, et lepingul on kliimale negatiivne mõju, mida enne lepingu sõlmimist ei uuritud; on seisukohal, et kaubanduslepingud ei tohiks mingil juhul kahjustada mitmepoolseid keskkonnalepinguid;
Welcomes the introduction of the climate change dimension in Sustainability Impact Assessments (SIA) of trade agreements; takes note, however, of the fact that in some cases, such as the Euro-Mediterranean Free Trade Agreement, the SIA shows that the agreement will have adverse climate impacts which were not addressed prior to its conclusion; considers that trade agreements should not in any way undermine multilateral environmental agreements (MEAs);
on seisukohal, et üldise soodustuste süsteemi reformi käigus tuleb kasutusele võtta keskkonnakriteeriumid;
Takes the view that environmental criteria must be introduced in the reform of the GSP;
on seisukohal, et komisjon peaks kaubandus- ja keskkonnapoliitikat käsitlevate läbirääkimiste strateegiates järgima kooskõlastatud raamistikku, et mitte anda partneritele põhjust muretseda kaubandustõkete pärast, kuid samal ajal tagama kliimamuutuste vastu võitlemise siduvate eesmärkide täitmine;
Takes the view that the Commission should follow a harmonised framework in its negotiating strategies in respect of trade and environmental policy, so as not to give partners any cause for concern about trade barriers, while at the same time ensuring compliance with its binding targets for combating climate change;
on seisukohal, et ELi kaubandussuhetes riikidega, kes ei ole seotud mitmepoolsete keskkonnakaitselepingutega, tuleks kliimadiplomaatiat arendada jõulisemalt ja järjekindlamalt;
Considers that ‘climate diplomacy’ should be pursued with greater vigour and consistency in the EU's trade relations with States which are not bound by multilateral environmental protection agreements;
tunnistab, et ELi kaubandus- ja kliimapoliitika kooskõlastamist võivad partnerriigid kasutada ja mõista kaudse impordi vähendamise ja ekspordi suurendamise viisina;
Recognises that efforts to make European Union trade and climate policies consistent can be used or perceived by partner countries as a roundabout way of reducing our imports and increasing our exports;
rõhutab seega vajadust pidada nende riikidega läbirääkimisi kõigi meetmete üle, mida EL võib võtta, eelkõige piiride kohandamise ja ELi vajaduse üle pidada kinni võetud kohustusest toetada arengumaid kliima valdkonnas;
Insists therefore on the importance of negotiations with these countries on all measures that the EU might take, in particular border adjustment measures, and on the need for the EU to abide by its climate aid commitments to developing countries;
väljendab seetõttu muret asjaolu pärast, et Kopenhaagenis toimunud kliimaalasel tippkohtumisel ELi riikide ennatlikult lubatud rahastamine tuleneb osaliselt ametliku arenguabi raames võetud kohustustest ja antakse laenudena, mis on vastuolus Euroopa Parlamendi nõudmistega; palub komisjonil koostada aruanne rahastamisvahendite kohta, et hinnata vastavust tegelikkuse, võetud kohustuste ja parlamendi nõuete vahel; kutsub üles koordineerima paremini rahastamisvahendite temaatilist ja geograafilist kasutamist;
Is thus concerned that part of the ‘prompt start’ funding promised by European countries at the climate summit in Copenhagen comes from commitments made in the framework of official development aid and is delivered in the form of loans, contrary to Parliament's requests; asks the Commission to compile a report on this funding to assess whether the real situation matches the commitments made and Parliament's requests; calls also for the better coordination of funding in terms of its thematic and geographical use;
tuletab meelde tööstusriikide, sh Euroopa Liidu liikmesriikide kohustust mõelda innovaatiliste rahastamisvahendite peale, et võidelda kliimamuutuste vastu;
Recalls the commitment made by industrialised countries, including the EU Member States, to reflect on innovative funding to combat climate change;
on veendunud, et võitlus kliimamuutusega peab rajanema tööstus- ja arengumaade vahelisel solidaarsuspõhimõttel ning võimaluse korral tihedamal koostööl ÜRO, WTO ja muude Bretton Woodsi institutsioonidega; seepärast nõuab, et arengumaad, areneva majandusega suurriigid ja tööstusriigid töötaksid koos välja üldise strateegia heitkogustega kauplemise ning energeetika ja kasvuhoonegaaside heite maksustamise jaoks, et ühelt poolt ennetada ettevõtluse ümberpaigutamist (kasvuhoonegaaside heite ülekandumine) ning teisalt luua finantsvahendeid võitluseks kliimamuutuse vastu ja selle tagajärgede vähendamiseks ja nendega kohandumiseks;
Is convinced that measures to combat climate change must be based on the principle of solidarity between industrialised and developing countries and possibly in closer cooperation with UN, WTO and the other Bretton Woods institutions; calls, therefore, for an overall strategy for emission trading and the taxation of energy and greenhouse gas emissions to be devised jointly with developing countries, emerging countries and industrialised countries in order, on the one hand, to prevent an exodus by businesses (carbon leakage) and, on the other hand, to generate funding for measures to combat climate change and to reduce and adjust to its consequences;
rõhutab, et suurem tehnosiire arenguriikidesse süsinikulekkega võitlemise meetmena on 2012. aasta järgse kliimakokkuleppe oluline aspekt; taunib asjaolu, et tehnosiire moodustab ametlikust arenguabist vaid väikese osa; nõuab tungivalt, et liikmesriigid annaksid arenguriikidele täiendavat tehnilist ja rahalist abi kliimamuutuse tagajärgedega toimetulekuks, kliimastandardite täitmiseks ning selliste eelnevate hinnangute arvessevõtmiseks, mis käsitlevad standardite, märgistamise ja sertifitseerimise mõju arengule;
Stresses that increasing technology transfer to developing countries as a means to address carbon leakage will be a critical component of a post-2012 climate regime; deplores the fact that technology transfer makes up only a small share of official development aid; urges Member States to deliver additional technical and financial assistance for developing countries to face the consequences of climate change, to meet climate-related standards and to include upfront development impact assessments of standards, labelling and certification;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide paralamentidele ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni täitevsekretärile ja 16. osaliste konverentsile (COP 16).
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the national parliaments, the Executive Secretary of the UN Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the 16th Conference of the Parties (COP 16).
Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsioon ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes ( 2009/2201(INI) )
European Parliament resolution of 25 November 2010 on corporate social responsibility in international trade agreements ( 2009/2201(INI) )
võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 12, 21, 28, 29, 30, ja 31;
having regard to Articles 12, 21, 28, 29, 30 and 31 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6;
having regard to Articles 2, 3 and 6 of the Treaty on European Union,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 ja 218;
having regard to Articles 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 and 218 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
võttes arvesse OECD suuniseid hargmaistele ettevõtetele, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, Maailma Terviseorganisatsiooni ja Maailmapanga egiidi all kokku lepitud toimimisjuhendeid ning ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi egiidi all tehtud jõupingutusi ettevõtete tegevuse õiguslikuks reguleerimiseks arenguriikides;
having regard to the OECD Guidelines for Multinational Enterprises, the International Labour Organisation's (ILO) tripartite declaration of principles concerning multinational enterprises and social policy, the codes of conduct agreed under the auspices of international organisations such as the FAO, the WHO and the World Bank, and the efforts made under the auspices of UNCTAD to regulate the activities of enterprises in developing countries,
võttes arvesse 2000. aasta septembris käivitatud ÜRO globaalse kokkuleppe algatust (Global Compact), ÜRO peasekretäri 10. augusti 2005. aasta aruannet „Üleilmsete partnerluste suunas – tõhusam koostöö ÜRO ja kõigi asjaomaste, eelkõige erasektori, partnerite vahel” (05-45706 (E) 020905), ÜRO globaalse kokkuleppe ja globaalse aruandluse algatuse 9. oktoobri 2006. aasta teadaannet ning põhimõtteid, millest juhindutakse 2006. aasta jaanuaris ÜRO käivitatud vastutustundliku investeerimise algatuses, mida koordineeritakse ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) rahastamisalgatuse ja ÜRO globaalse kokkuleppe raames;
having regard to the Global Compact initiative launched by the United Nations in September 2000, the report of the United Nations Secretary-General of 10 August 2005 entitled ‘Towards global partnerships – Enhanced cooperation between the United Nations and all relevant partners, in particular the private sector’ (05-45706 (E) 020905), the announcement of the United Nations Global Compact and Global Reporting initiatives on 9 October 2006, and the principles governing responsible investment launched in January 2006 by the United Nations and coordinated by the UNEP Finance Initiative and the UN Global Compact,
võttes arvesse 1997. aastal käivitatud globaalse aruandluse algatust www.globalreporting.org
having regard to the Global Reporting Initiative (GRI) launched in 1997 www.globalreporting.org
võttes arvesse 2002. aastal Johannesburgis toimunud ÜRO säästva arengu tippkohtumise tulemusi, eriti üleskutset algatuste tegemiseks ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas, ja nõukogu 3. detsembri 2002. aasta järeldusi tippkohtumise järelmeetmete kohta http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement.
having regard to the outcome of the United Nations Summit on Sustainable Development held in 2002 in Johannesburg, and, in particular, the call for initiatives in the area of corporate social responsibility (CSR), and the Council conclusions of 3 December 2002 on the follow-up to the Summit http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N02/636/94/PDF/N0263694.pdf?OpenElement
võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 15. veebruari 2005. aasta aruannet rahvusvaheliste korporatsioonide ja teiste äriühingute inimõigustealaste kohustuste kohta (E/CN.4/2005/91, 2005);
having regard to the report by the United Nations High Commissioner on Human Rights on the responsibilities of transnational corporations and related business enterprises with regard to human rights of 15 February 2005 (E/CN.4/2005/91, 2005),
võttes arvesse ÜRO peasekretäri inimõiguste, hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute küsimustega tegeleva eriesindaja 7. aprilli 2008. aasta aruannet kõigi inim-, kodaniku-, poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste, sh arenguõiguse kaitsmise edendamise kohta (A/HRC/8/5 2008) ning tema järgmise, 2011. aastal esitatava aruandega seotud käimasolevat tööd;
having regard to the report by the Special Representative of the Secretary-General of the United Nations on the issue of human rights and transnational corporations and other business enterprises, entitled ‘Promotion and protection of all human rights, civil, political, economic, social and cultural rights, including the right to development’, of 7 April 2008 (A/HRC/8/5, 2008), and the ongoing work on the next report planned for 2011,
võttes arvesse ÜRO peasekretäri inimõiguste, hargmaiste ettevõtete ja teiste äriühingute küsimustega tegeleva eriesindaja John Ruggie 9. aprilli 2010. aasta aruannet ettevõtete ja inimõiguste ning järgmiste sammude kohta raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada” elluviimisel (A/HRC/14/27);
having regard to the report by the Special Representative of the Secretary-General on the issue of human rights and transnational corporations and other business enterprises: Business and Human Rights: Further steps toward the operationalisation of the ‘protect, respect and remedy’ framework, by John Ruggie, of 9 April 2010 (A/HRC/14/27),
võttes arvesse võrdlusaluseid ja sertifitseerimis- ja märgistamismehhanisme, mis näitavad ettevõtete käitumist säästva arengu, kliimamuutuse või vaesuse vähendamise valdkonnas, näiteks standardit SA 8000, mis puudutab laste töö keelustamist, ning AFNORi ja ISO standardeid säästva arengu kohta;
having regard to the benchmarks and certification and labelling schemes which deal with the behaviour of corporations in the areas of sustainable development, climate change and poverty reduction, such as the SA 8000 standard, which relates to the ban on child labour, and the AFNOR and ISO standards on sustainable development,
võttes arvesse Kimberley protsessi töötlemata teemantide kaubanduse kontrollimise üle;
having regard to the Kimberley process on the monitoring of the trade in raw diamonds,
võttes arvesse mitmete liikmesriikide algatusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamiseks ja eriti asjaolu, et Taanis loodi ettevõtete sotsiaalse vastutuse riiklik keskus, mis koordineerib valitsuse õigusloomega seotud algatusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse soodustamisel ja töötab välja praktilisi vahendeid ettevõtetele http://www.csrgov.dk
having regard to the initiatives taken in the various Member States to promote corporate social responsibility, in particular the establishment in Denmark of the Government CSR Centre, which coordinates governmental legislative initiatives to foster CSR and devises practical tools for undertakings http://www.csrgov.dk
võttes arvesse rahvusvahelisi keskkonnakonventsioone, nagu osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokoll (1987), ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon (1999), Cartagena bioohutuse protokoll (2000) ja Kyoto protokoll (1997);
having regard to the international agreements on the environment, such as the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer (1987), the Basel Convention on the Control of Transboundary Movements of Hazardous Wastes (1999), the Cartagena Protocol on Biosafety (2000) and the Kyoto Protocol (1997),
võttes arvesse Regioonide Komitee 14. märtsi 2003. aasta arvamust rohelise raamatu „Ettevõtte sotsiaalse vastutuse raamistiku edendamine Euroopas” kohta;
having regard to the opinion of the Committee of the Regions of 14 March 2003 on the Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’,
võttes arvesse multilateraalse Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse foorumi 29. juuni 2004. aasta lõpparuannet ja soovitusi, sealhulgas seitsmendat soovitust, mis toetab meetmeid asjakohase õigusraamistiku loomiseks;
having regard to the final report and the recommendations of the European Plurilateral Forum on CSR of 29 June 2004, including the seventh recommendation supporting measures to establish an appropriate legal framework,
võttes arvesse 1968. aasta Brüsseli konventsiooni, mida täiendati nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.
having regard to the 1968 Brussels Convention, as consolidated by Council Regulation (EC) No 44/2001 of 22 December 2000 on jurisdiction and the recognition and enforcement of judgments in civil and commercial matters OJ L 12, 16.1.2001, p.
võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Ettevõtete sotsiaalse vastutuse raamistiku edendamine Euroopas” ( KOM(2001)0366 ), mis võeti üle valgesse raamatusse „Komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta: äriühingute panus säästvasse arengusse” ( KOM(2002)0347 );
having regard to the Commission Green Paper entitled ‘Promoting a European framework for Corporate Social Responsibility’ ( COM(2001)0366 ), subsequently incorporated into the White Paper entitled ‘Communication from the Commission concerning Corporate Social Responsibility: A business contribution to Sustainable Development’ ( COM(2002)0347 ),
(teatavaks tehtud numbri K(2001)1495 all);
(notified under document No C(2001)1495),
võttes arvesse komisjoni 18. mai 2004. aasta teatist „Globaliseerumise sotsiaalne mõõde – ELi poliitiline panus hüvede loomiseks kõigile” ( KOM(2004)0383 );
having regard to the Communication from the Commission of 18 May 2004 entitled ‘The Social Dimension of Globalisation – the EU's policy contribution on extending the benefits to all’ ( COM(2004)0383 ),
võttes arvesse komisjoni 22. märtsi 2006. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks” ( KOM(2006)0136 );
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament, the Council and the European Economic and Social Committee of 22 March 2006 entitled ‘Implementing the partnership for growth and jobs: making Europe a pole of excellence on corporate social responsibility’ ( COM(2006)0136 ),
võttes arvesse alates 1. jaanuarist 2006 kehtivat üldist soodustuste režiimi (GSP), millega võimaldatakse tollimaksuvaba juurdepääs või tollitariifide vähendamine suuremale hulgale kaupadele ja mis sisaldab ka uut soodustust eriliste kaubandus-, finants- või arenguvajadustega haavatavatele riikidele;
having regard to the generalised system of preferences (GSP), which has been in force since 1 January 2006 and which provides for duty-free access or reductions in duties for a wide range of products and also incorporates a new incentive scheme to assist vulnerable countries which have specific commercial, financial or development needs,
võttes arvesse 2009. aasta oktoobris sõlmitud ELi ja Lõuna-Korea vabakaubanduslepingu 13. peatükki, mille kohaselt „lepinguosalised püüavad toetada ja edendada kauplemist säästvale arengule kaasa aitavate kaupadega, sealhulgas kaupadega, mille suhtes kohaldatakse selliseid kavasid nagu õiglane ja eetiline kaubandus, ning kaupadega, millega kaasneb äriühingute sotsiaalne vastutus ja aruandluskohustus”;
having regard to Chapter 13 of the free trade agreement concluded between the European Union and South Korea in October 2009, which states that ‘the Parties shall strive to facilitate and promote trade in goods that contribute to sustainable development, including goods that are the subject of schemes such as fair and ethical trade and those involving corporate social responsibility and accountability’,
võttes arvesse 2010. aasta märtsis allkirjastatud ELi ning Kolumbia ja Peruu vabakaubanduslepingu artikli 270 lõiget 3, mille kohaselt on lepinguosalised kohustatud edendama ettevõtete sotsiaalse vastutusega seotud häid tavasid, ja artikli 270 lõiget 4, milles lepinguosalised tõdevad, et paindlikud, vabatahtlikkusel põhinevad ja stimuleerivad mehhanismid võivad aidata kaasa sidususe parandamisele kaubandustavade ja säästva arengu eesmärkide vahel;
having regard to Article 270(3) of the free trade agreement concluded between the European Union and Colombia and Peru in March 2010, which states that ‘the Parties agree to promote best business practices related to corporate social responsibility’, and to Article 270(4) of the agreement, which states that ‘the Parties recognise that flexible, voluntary and incentive-based mechanisms can contribute to coherence between trade practices and the objectives of sustainable development’,
võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2010. aasta järeldusi laste töö kohta 10937/1/10.
having regard to the Council conclusions of 14 June 2010 on child labour 10937/1/10.
, milles soovitatakse koostada toimimisjuhendi näidis koos Euroopa jõustamismehhanismiga;
, which recommends the establishment of a model code of conduct backed by a European enforcement mechanism,
, milles nõutakse, et WTO järgiks Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhilisi sotsiaalseid standardeid ja tunnustaks ILO otsuseid, sealhulgas võimalikke üleskutseid kehtestada põhiliste sotsiaalsete standardite tõsise rikkumise eest karistused;
, which calls on the WTO to endorse the ILO's basic labour standards and to accept ILO decisions, including calls for the imposition of sanctions, linked to serious violations of core labour standards,
, milles paluti lisada Euroopa Liidu kaubanduskokkulepetesse, eelkõige kahepoolsetesse kokkulepetesse sotsiaalsed standardid inimväärse töö tagamiseks;
, which calls for labour standards to be incorporated into trade agreements, in particular bilateral agreements, concluded by the EU, with a view to promoting decent work,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi korraldatud kuulamist 23. veebruaril 2010 „Ettevõtete sotsiaalne vastutus rahvusvahelises kaubanduses”;
having regard to the hearing on ‘Corporate social responsibility in international trade’ held by Parliament on 23 February 2010,
võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust ( A7-0317/2010 ),
having regard to the report of the Committee on International Trade and the opinion of the Committee on Employment and Social Affairs ( A7–0317/2010 ),
arvestades, et ettevõtetel ja nende filiaalidel on oluline osa majanduse üleilmastumises ja rahvusvahelises kaubanduses;
whereas corporations and their subsidiaries are one of the major players in economic globalisation and international trade,
arvestades OECD 2000. aasta suuniseid hargmaistele ettevõtetele, mida on ajakohastatud 2010. aastal, ja soovitusi, mille valitsused annavad ettevõtetele ja milles kehtestatakse vastutustundliku käitumise vabatahtlikud standardid, mis on kooskõlas kehtivate õigusaktidega eelkõige tööhõive, sotsiaalpartnerite suhete, inimõiguste, keskkonna, tarbijate huvide, korruptsioonivastase võitluse ja maksudest kõrvalehoidumise valdkonnas;
whereas the 2000 OECD Guidelines for Multinational Enterprises, as updated in 2010, are recommendations which governments address to corporations setting out voluntary standards for responsible behaviour consistent with the applicable laws, in particular in the areas of employment, relations with the social partners, human rights, the environment, consumer interests, the fight against corruption and tax evasion,