natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. arvestades, et vastavalt mõnele hinnangule moodustavad naised 70% kogu maailma vaestest, töötavad kaks kolmandikku tööajast, kuid omavad vähem kui 1% varast ja neil on seetõttu keerulisem kliimamuutusega kohaneda ning nad on kliimamuutuse ees kaitsetumad;
J. whereas according to some estimates women represent 70% of the poor worldwide, work two-thirds of the working hours but own less than 1% of property, and are therefore less able to adapt, and more vulnerable, to climate change;
K. arvestades, et Cancúni kokkulepete artiklis 7 rõhutatakse, et „sooline võrdõiguslikkus ja naiste ning põliselanike tõhus osalemine on oluline kõikide kliimamuutuse tahkudega seotud tulemuslike meetmete jaoks”;
K. whereas Article 7 of the Cancun Agreements stresses that ‘gender equality and the effective participation of women and indigenous peoples are important for effective action on all aspects of climate change’;
L. arvestades, et maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) kohta ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel aruandmise ja LULUCFi kohta Kyoto protokolli alusel aruandmise vahel eksisteerivad olulised erinevused ulatuses, struktuuris ja kujunduses, mis õõnestab osaliste jõupingutusi kliimamuutuse leevendamiseks;
L. whereas substantial differences in scope, structure and design exist between Land Use, Land-Use Change and Forestry (LULUCF) reporting under the UNFCCC Convention and LULUCF accounting under the Kyoto Protocol, undermining Parties’ climate change mitigation efforts;
M. arvestades, et aruandlus „metsa majandamise” kohta, millest on põhjustatud enamik LULUCFi valdkonna heitkoguseid, on Kyoto protokolli alusel vabatahtlik;
M. whereas accounting for ‘forest management’ activity, which is responsible for the majority of LULUCF sector emissions, is voluntary under the Kyoto Protocol;
N. arvestades, et Maailmapanga 2010. aasta arenguaruandes esitatud hinnangute kohaselt moodustavad kliimamuutuse mõju leevendamise ja sellega kohanemise lisakulud vaestes riikides 2030. aastaks kokku 170–275 miljardit USA dollarit aastas;
N. whereas the 2010 World Development Report estimates that the overall incremental cost of mitigation and adaptation in poor countries will be between USD 170 billion and USD 275 billion per year by 2030;
O. arvestades, et kliimamuutust käsitlev mis tahes kokkulepe peaks võtma arvesse nii rahvusvahelisel tasandil (aastatuhande arengueesmärgid ja abi tõhusust käsitlev Pariisi deklaratsioon) kui ka siseriiklikul tasandil (riiklikud kohanemiskavad) käimasolevaid arenguprotsesse;
O. whereas any climate-change agreement should take into account existing development processes both at international level (namely the MDGs and the Paris Declaration on aid effectiveness) and at national level (National Adaptation Programmes of Action);
P. arvestades, et ELi abi peaks aitama arenguriikidel järk-järgult loobuda suure süsinikuheitega arenguteest ja rajada vähese süsinikuheitega infrastruktuuri, ning arvestades, et ELi abi peaks ühtlasi toetama kohaliku majanduse arengut, keskkonnahoidlikke töökohti ja vaesuse vähendamist ega tohi olla seotud ELi ettevõtete osalemisega või mõeldud nende rahaliseks toetamiseks;
P. whereas EU aid should help developing countries to phase out high-carbon development and build up low-carbon infrastructure, and whereas EU aid should also support local economic development, green jobs and poverty reduction and must not be tied to the involvement of or used to subsidise EU businesses;
Q. arvestades, et Maailmapanga praegune fossiilkütustest energia tootmise toetamiseks ette nähtud laenude maht peab olema kooskõlas kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgiga;
Q. whereas the current scale of the World Bank’s lending to support fossil fuel-powered energy generation must be in line with the objective of reducing greenhouse gas emissions;
R. arvestades, et parlamendiliikmed, eeskätt arenguriikide parlamentides, saavad võtta ja peaksid võtma selle eesmärgi saavutamisel juhtrolli, tagades valitsuste aruandluskohustuse täitmise ja tulemuslikkuse ning moodustades olulise teadmusliku ühenduslüli kõigi osaliste vahel, sest mõlemad aspektid on riigi kliimamuutusele vastupidavuse tagamiseks olulised;
R. whereas parliamentarians, especially from developing countries, can and should play a crucial role in this agenda, ensuring government accountability and effectiveness as well as providing a vital knowledge link with constituents, both aspects being important in ensuring a country’s resilience to climate change;
S. arvestades, et olemasolevad rahastamismehhanismid on keerukad ja killustunud; arvestades, et enamik rahastajariike ei ole pidanud kinni kohustusest eraldada 0,7% kogurahvatulust ametlikuks arenguabiks, et saavutada aastatuhande arengueesmärgid; arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni rahastamismehhanismid sõltuvad rahastajariikide vabatahtlike sissemaksete laekumisest;
S. whereas the existing financial mechanisms are complex and fragmented; whereas the commitment to provide 0.7 % of GNP for ODA in order to achieve the MDGs has not been honoured by most donor countries; and whereas the financial mechanisms of the UNFCC depend on replenishments through voluntary contributions from donors;
T. arvestades, et raadamise jätkuvaks vähendamiseks on vaja tingimata parandada metsahaldust; arvestades, et kliimaläbirääkimistel tuleb võtta arvesse varasemaid jõupingutusi raadamise ja metsa seisundi halvenemise probleemide lahendamiseks, nagu ELi FLEGT-tegevuskava, mille eesmärk on võidelda ebaseadusliku metsaraie vastu tõhusa metsahalduse abil;
T. whereas improvements in forest governance are a fundamental prerequisite for lasting reductions in deforestation; whereas climate negotiations need to reflect previous efforts to address problems of deforestation and forest degradation, such as the EU FLEGT Action Plan designed to curtail illegal logging by addressing forest governance;
U. arvestades, et usaldusväärse ja läbipaistva rahastamissüsteemi tagamiseks tuleks luua kõigi kohanemismeetmete rahastamiseks ette nähtud vahendite ühine järelevalvesüsteem;
U. whereas a common system to monitor the whole range of instruments available for adaptation funding should be set up in order to ensure an accountable and transparent funding system;
3. nõuab tungivalt, et EL kinnitaks avalikult ja sõnaselgelt oma tugevat pühendumist Kyoto protokollile ja võtaks kõik vajalikud meetmed, et hoida ära vahe Kyoto protokolli kohustuste perioodide vahel; kutsub ELi seetõttu üles kuulutama enne Durbani konverentsi avalikult, et ta on valmis Kyoto protokolli teise kohustuste perioodiga jätkama, ning määratlema lisaks konkreetsed sammud, et ületada nn gigatonni lõhe, s.t erinevus eesmärkide praeguse taseme ja selle taseme vahel, mida on vaja, et hoida globaalne soojenemine alla 2 °C; kutsub ELi üles tagama, et see lõhe selgitatakse Durbanis välja ja määratakse kindlaks selle suurus, ning nõudma meetmeid lõhe ületamiseks;
Urges the EU publicly and unequivocally to confirm its strong commitment to the Kyoto Protocol and to take all necessary steps to avoid any gap between Kyoto Protocol commitment periods; calls, therefore, on the EU to declare openly prior to Durban that it is ready to continue with the second commitment period of the Kyoto Protocol and, further, to define concrete steps to bridge ‘the gigatonne gap’, i.e. the difference between the current ambition levels and those required to keep global warming below 2ºC; calls on the EU to ensure that the gap is identified and quantified in Durban and to press for measures to close the gap;
5. nõuab tungivalt, et kõik rahvusvahelised partnerid kaotaksid nn gigatonni lõhe, mis eksisteerib teaduslike andmete ja osaliste praeguste kohustuste vahel, võtaksid endale ühise, kuid erineva vastutuse põhimõttel Kopenhaageni kokkuleppes sisalduvatest ambitsioonikamad heitkoguste vähendamise kohustused ja meetmed ning tegeleksid rahvusvahelise lennunduse ja meretranspordi heitkoguste ja fluorosüsivesinikega, et tagada kooskõla 2 °C eesmärgiga; märgib, et üksikasjalik osaliste teavitamine sellest, milleni meid viivad praegused kohustused ja mida on veel vaja teha, on oluline samm osaliste teadlikkuse tõstmise ja kõrgemate kohustuste tagamise suunas;
Urges all international partners to close the gigatonne gap which exists between the scientific findings and the current Parties’ pledges, to come up with commitments and actions for emissions reductions which are more ambitious than those contained in the Copenhagen Accord, based on the principle of a ‘common but differentiated responsibility’, and to address emissions from international aviation and maritime transport and HFCs in order to ensure consistency with the 2ºC objective; notes that the detailed communication to Parties of where current pledges take us, and what more needs to be done, is an important step towards raising awareness among Parties and securing higher pledges;
12. palub ELil ja selle liikmesriikidel töötada välja nn kliimaõigluse põhimõte; toonitab, et kui EL kliimamuutuse vastu ei võitle, sünnib palju ebaõiglust, sest kõige enam kannatavad just vaesed inimesed vaestes riikides;
Calls on the EU and its Member States to develop a principle of ‘climate justice’; insists that the greatest injustice would occur if the EU did not tackle climate change, because poor people in poor countries would suffer in particular;
ELi strateegia
EU Strategy
16. palub, et Euroopa Liit haaraks juhtrolli ja toetaks kaugeleulatuvat ELi kliimapoliitikat, mis vähendab kliimamuutust, et näidata sellise poliitika eeliseid ning julgustada teisi riike eeskuju järgima;
Calls on the European Union to take the lead and push for an ambitious EU climate policy which reduces climate change in order to demonstrate the advantages of such a policy and encourage other countries to follow suit;
20. on arvamusel, et suutlikkuse suurendamine – mitte ainult tehnosiirde osas, vaid ka üldiselt – on eluliselt tähtis ja nõuab terviklikku lähenemisviisi ning sujuvat institutsionaalset ülesehitust, mis ergutab koostoimeid ja kooskõlastamist;
Is of the opinion that capacity-building - not only with regard to technology transfer, but in general - is of vital importance and that it requires an integrated approach and a streamlined institutional architecture encouraging synergies and coordination;
Cancúni kokkulepete edasiarendamine Durbani konverentsil
Building on the Cancún Agreements at the Durban Conference
27. rõhutab, et Durbani konverentsil tuleb teha täiendavaid jõupingutusi kohustuste ja meetmete läbipaistvussätete väljaarendamiseks ning leppida nende osas kokku konkreetses töökavas, mis hõlmaks mõõtmise, aruandluse ja kontrolli süsteeme;
Highlights the need for further efforts to be made at the Durban Conference to develop the transparency provisions for commitments and actions and the need to agree on a clear work programme in relation thereto, including Measurement, Reporting and Verification Systems (MRVs);
32. rõhutab, et vaja on mitmeid erinevaid allikaid, ja kutsub osalisi üles otsima edasisi pikaajalise rahastamise allikaid, mis tagaksid vajalikud uued, täiendavad, piisavad ja prognoositavad rahavood;
Emphasises that a variety of sources is required, and calls on the Parties to explore further sources for long term-financing that will provide the required new, additional, adequate and predictable financial flows;
36. kutsub osapooli üles viima Rohelist Kliimafondi Durbani konverentsil täielikku töövalmidusse ja arendama seda nii, et oleks tagatud uue fondi suutlikkus toetada üleminekut vähese CO 2 -heitega ja kliimamuutusele vastupidavale arengule arenguriikides;
Calls on the Parties to bring the Green Climate Fund into full operation at the Durban Conference and to develop it in a way that ensures that the new fund is capable of supporting transformational changes towards low-carbon and climate-resilient development in developing countries;
46. palub rahastajariike täita oma kohustus ja kanda üle summad Ülemaailmsesse Keskkonnafondi, pöörates seejuures endiselt esmatähelepanu Aafrika riikidele ning eraldades rahalised vahendid vastavalt riikide vajadustele ja prioriteetidele;
Calls on donors to pledge the amount of funds for replenishment of the Global Environment Facility and, within this framework, to continue to give high priority to African countries and to allocate financial resources based on the needs and priorities of countries;
63. toonitab Euroopa ja vähim arenenud riikide vahelise koostöö tihendamise tähtsust; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama varakult enne Durbani konverentsi ideid alternatiivsete energiaallikate alaste ühisprogrammide ja selle kohta, kuidas EL saaks ergutada arenenud ja arenguriikide koostööd erinevates tööstussektorites, pöörates erilist tähelepanu Aafrikale;
Highlights the importance of building closer cooperation between Europe and LDCs; calls, therefore, on the Commission to come forward in good time before Durban with ideas for common research programmes on alternative energy sources and on how the EU can encourage cooperation within various industrial sectors between developed and developing countries, with a specific focus on Africa;
68. leiab, et kliimaläbirääkimistel on äärmiselt tähtis see, et tööstusriigid täidaksid oma Kopenhaagenis ja Cancúnis võetud rahastamiskohustused; nõuab Pittsburghi G 20 eesmärgi kiiret ja rahvusvaheliselt koordineeritud rakendamist, et järk-järgult keskpika ajavahemiku jooksul kaotada ebaefektiivsed fossiilsete kütuste subsiidiumid, sest see näitaks olulist panust kliimakaitsesse ja oleks eriti asjakohane praeguses mitme riigi avaliku sektori puudujäägi kontekstis;
Considers it of the utmost importance for climate negotiations that industrialised countries fulfil their financing commitments undertaken in Copenhagen and Cancun; calls for a swift and internationally coordinated implementation of the Pittsburgh G-20 objective to phase out inefficient fossil fuel subsidies over the medium term which would demonstrate an important contribution to climate protection and would be particularly relevant within the current context of public deficits in many countries;
Maakasutus, maakasutuse muutus ja metsandus (LULUCF)
Land Use, Land Use Change and Forestry (LULUCF)
74. kutsub komisjoni, liikmesriike ja kõiki osalisi töötama teaduse ja tehnika küsimustes nõustavas organis ja muudes rahvusvahelistes foorumites selle nimel, et luua bioomi põhjal ÜRO uus metsade määratlus, mis peegeldaks laiaulatuslikke erinevusi bioloogilises mitmekesisuses ja eri bioomide süsinikuväärtustes ning teeks samas selgelt vahet kohalike metsade ja nende vahel, milles domineerivad metsa monokultuurid ja võõrliigid;
Calls on the Commission, the Member States and all Parties to work in the Subsidiary Body for Scientific and Technological Advice as well as other international fora to establish a new UN definition of forests on a biome basis, reflecting the wide-ranging differences in biodiversity as well as carbon values of different biomes, while clearly distinguishing between native forests and those dominated by tree monocultures and non-native species;
76. ergutab looma fondi, mille vahenditest saaks tunnustada või stimuleerida heitkoguste vähendamist säästvate maamajandamisviisidega, nagu metsakaitse, metsa säästev majandamine, raadamisest hoidumine, metsastamine ja säästev põllumajandus;
Encourages the establishment of a fund to reward or provide incentives for reducing emissions through sustainable land-management practices, including forest conservation, sustainable forest management, the avoidance of deforestation, afforestation and sustainable agriculture;
Raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine
Reduced Emissions from Deforestation and Forest Degradation
Meretransport ja rahvusvaheline lennundus
Maritime transport and international aviation
88. tunnistab ühise, kuid diferentseeritud vastutuse põhimõtet ning pooldab rahvusvaheliste vahendite kasutuselevõttu seoses üldiste heitkoguste vähendamise eesmärkidega, et vähendada rahvusvahelise lennunduse ja meretranspordi mõju kliimale;
Recognises the principle of ‘common but differentiated responsibilities’ and advocates the introduction of international instruments with global emission reduction targets to curb the climate impact of international aviation and maritime transport ;
7.11.2011 B7-0572/2011 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK suuliselt vastatava küsimuse B7‑0641/2011 alusel
7.11.2011 B7-0572/2011 MOTION FOR A RESOLUTION further to Question for Oral Answer B7‑0641/2011
Avatud internet ja võrgu neutraalsus Euroopas
on the open internet and net neutrality in Europe
PE472.777v01-00 B7‑0572/2011 Euroopa Parlamendi resolutsioon avatud interneti ja võrgu neutraalsuse kohta Euroopas
PE472.777v01-00 B7‑0572/2011 European Parliament resolution on the open internet and net neutrality in Europe
– võttes arvesse komisjoni 19. aprilli 2011. aasta teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Avatud internet ja võrgu neutraalsus Euroopas” ( KOM(2011)0222 lõplik),
– having regard to the Commission Communication to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions ( COM(2011)0222 final) of 19 April 2011 on the open internet and net neutrality in Europe,
– võttes arvesse 12. oktoobri 2011. aasta küsimust nõukogule avatud interneti ja võrgu neutraalsuse kohta Euroopas ( O-000243/2011 – B7 0641/2011),
– having regard to the question of 12 October 2011 to the Council on the open internet and net neutrality in Europe ( O-000243/2011 – B7‑0641/2011 ),
– võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta deklaratsiooni Interneti erapooletuse kohta (2009/C 308/02),
– having regard to the Commission declaration on net neutrality (2009/C 308/02) of 18 December 2009,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/140/EÜ (millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta) artikli 1 lõike 8 punkti g,
– having regard to Article 1(8)(g) of Directive 2009/140/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directives 2002/21/EC, on a common regulatory framework for electronic communications networks and services, 2002/19/EC on access to, and interconnection of, electronic communications networks and associated facilities, and 2002/20/EC on the authorisation of electronic communications networks and services,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/136/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta) artikli 20 lõike 1 punkti b, artikli 21 lõike 3 punkti c ja d ning artikli 22 lõiget 3,
– having regard to Articles 20(1)(b), 21(3)(c) and (d) and 22(3) of Directive 2009/136/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directive 2002/22/EC on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services, Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector and Regulation (EC) No 2006/2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1211/2009, millega luuakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo,
– having regard to Regulation (EC) No 1211/2009 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 establishing the Body of European Regulators for Electronic Communications (BEREC) and the Office,
– võttes arvesse oma 6. juuli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa lairibaühenduse kohta: investeering digitaalvaldkonnale tuginevasse majanduskasvu,
– having regard to its resolution of 6 July 2011 on European Broadband: investing in digitally driven growth,
– võttes arvesse komisjoni 19. mai 2010. aasta teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” ( KOM(2010)0245 lõplik),
– having regard to the Commission Communication ( COM(2010)0245 final) of 19 May 2010 entitled ‘A Digital Agenda for Europe’,
– võttes arvesse nõukogu 31. mai 2010. aasta järeldusi Euroopa digitaalse tegevuskava kohta,
– having regard to the Council Conclusions of 31 May 2010 on ‘Digital Agenda for Europe’,
– võttes arvesse tippkohtumist „Avatud internet ja võrgu neutraalsus Euroopas”, mille Euroopa Parlament ja komisjon korraldasid 11. novembril 2010 Brüsselis,
– having regard to the summit on ‘The open internet and net neutrality in Europe’ co‑organised by Parliament and the Commission in Brussels on 11 November 2010,
– võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni 2011. aasta mai uuringut „Võrgu neutraalsus: väljakutsed ja nendele reageerimine ELis ja USAs” (IP/A/IMCO/ST/2011-02),
– having regard to the Committee on Internal Market and Consumer Protection study entitled ‘Network Neutrality: challenges and responses in the EU and in the US’ (IP/A/IMCO/ST/2011-02), of May 2011,
– võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 7. oktoobri 2011. aasta arvamust võrgu neutraalsuse, andmeliikluse haldamise ning eraelu ja isikuandmete kaitse kohta,
– having regard to the Opinion of the European Data Protection Supervisor (EDPS), of 7 October 2011, on net neutrality, traffic management and the protection of privacy and personal data,
A. arvestades, et nõukogu (transport, telekommunikatsioon ja energeetika) kavatseb oma 13. detsembri 2011. aasta kohtumisel vastu võtta järeldused avatud interneti ja võrgu neutraalsuse kohta Euroopas;
A. whereas the Council is planning to adopt conclusions on the open internet and net neutrality in Europe at the Transport, Telecommunications and Energy Council on 13 December 2011;
B. arvestades, et ELi liikmesriigid oleksid pidanud 25. maiks 2011 rakendama ELi telekommunikatsiooni reformipaketi ning et komisjon on juba astunud vajalikke samme, et tagada ELi lepingu ja ühenduse õigustiku põhimõtete järgimine;
B. whereas Member States should have complied with the 2009 EU ‘Telecoms’ reform package by 25 May 2011, and the Commission has already taken necessary steps to ensure that the principles of the EU Treaty and the acquis communautaire are respected;
C. arvestades, et Euroopa Parlament on kutsunud komisjoni üles kaitsma interneti neutraalsuse ja avatuse põhimõtteid ning edendama lõppkasutajate võimet saada ja jagada teavet ning kasutada vabalt valitud teenuseid ja rakendusi;
C. whereas Parliament has called on the Commission to safeguard the principles of the neutrality and openness of the internet and to promote end users’ ability to access and distribute information and run applications and services of their choice;
D. arvestades, et komisjon on palunud elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ametil (BEREC) uurida operaatori vahetamise takistusi, interneti andmeside blokeerimist või piiramist ning teenuse läbipaistvust ja kvaliteeti liikmesriikides;
D. whereas the Commission has asked BEREC to investigate the barriers to switching operators, the blocking or throttling of internet traffic, and transparency and quality of service in Member States;