natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Moldova on taotlenud ELi rahalist abi uuteks algatusteks, et arendada õigusriiki – nt õiguskoolituskeskuse asutamiseks – ja komisjon vaagib neid taotlusi.
Moldova has also requested EU financial support for further initiatives to consolidate the rule of law, such as the establishment of a judicial training centre, and these requests are under consideration by the Commission.
Demokraatia, õigusriik ja inimõigused on eelseisvas Moldova koostöönõukogus mõistagi kesksel kohal.
Democracy, the rule of law and human rights will naturally feature prominently at the forthcoming Cooperation Council with Moldova.
ENP tegevuskava poliitiliste ja majandusreformide eesmärke saab saavutada üksnes hästi toimiv demokraatia.
A well functioning democracy is fundamental for obtaining the goals of the ENP action plan towards political and economic reform.
Ilma õigusriigi ülimuslikkuseta on edasiminek teistes valdkondades, sh majandusareng võimatu.
If the rule of law does not prevail, it is impossible to move forward in other areas, including in economic development.
Lisaks tähendab Moldova kuulumine Euroopa Nõukogusse ja OSCEsse, et õigusriigi ja inimõiguste põhimõtteid peab järgima.
In addition, it follows from Moldova’s membership of the Council of Europe and the OSCE that standards of democracy, the rule of law and human rights must be followed.
KIRJALIK KÜSIMUS E-1681/06
WRITTEN QUESTION E-1681/06
Esitaja (d) : Andres Tarand (PSE) ja Reino Paasilinna (PSE)
by Andres Tarand (PSE) and Reino Paasilinna (PSE)
(20. aprill 2006)
(20 April 2006)
Teema: Läänemere kaitsmine naftareostuse eest
Subject: Protecting the Baltic Sea from oil spills
2006. aasta jaanuaris ja märtsis leidsid Soome lahes aset kaks tõsist naftareostuse juhtu, mis avaldasid Eesti ökosüsteemidele laastavat mõju.
January and March 2006 saw two major oil spills in the Gulf of Finland, with devastating effects on Estonia's ecosystems.
Nimetatud sündmused toimusid osaliselt nafta ja naftatoodete transpordi kiire kasvu tõttu Läänemeres.
These events occurred partly because of the rapid increase in transport of oil and oil products in the Baltic Sea.
Aastaks 2010 on Soome lahes oodata naftatoodete transpordi kasvu 100–120 miljoni tonnini (arvestades, et 2000. aastal oli see näitaja 40 miljonit tonni), eelkõige Venemaa naftatoodete osas suurenenud nõudluse tõttu.
The transport of oil products in the Gulf of Finland is expected to increase to 100‑120 million tons by 2010, whereas the level in 2000 was 40 million tons, most of it due to increased demand for Russian oil products.
Samal ajal ei ole Läänemere-äärsete liikmesriikide, eriti uute liikmesriikide tehnilised võimalused piisavad, et naftareostust tõhusalt likvideerida ja täita oma rahvusvahelisi kohustusi.
At the same time the technical capabilities of the Member States surrounding the Baltic Sea, particularly the new Member States, are not on a level which enables them to deal effectively with the oil spills and fulfil their international commitments.
Läänemeri on üks tundlikumaid ökosüsteeme maailmas.
The Baltic Sea has one of the most sensitive ecosystems in the world.
Milliseid ennetusmeetmeid võiks võtta, et vähendada naftareostuse riski Läänemeres?
What preventive measures could be taken to reduce the risk of oil spills in the Baltic Sea?
Kas komisjon usub, et üks ennetusmeede võiks olla kohustuslike proovide võtmine laevadelt enne kai äärest lahkumist ja nende proovide säilitamine teatud aja jooksul?
Does the Commission believe that one preventive measure could be to take obligatory samples from vessels before they leave dock and to keep these samples for a certain period of time?
Mida arvab komisjon ettepanekust luua laevade jaoks spetsiaalne lootsiteenus või kontrollseade, mis võimaldaks asjaomastel asutustel laevadega seotud tegevust kontrollida ja sõltumatult registreerida.
What is the opinion of the Commission on the proposal to establish a special pilotage service or a monitoring device for the vessels that would allow the respective authorities to monitor and register independently the operations of vessels?
Kuidas kavatseb komisjon tagada Venemaa täieliku osalemise naftareostuse riskide vähendamise protsessis Läänemeres?
How is the Commission planning to ensure the full participation of Russia in the process of reducing the risks of oil spills in the Baltic Sea?
KIRJALIK KÜSIMUS E-4016/06
WRITTEN QUESTION E-4016/06
Esitaja (d) : Tunne Kelam (PPE-DE)
by Tunne Kelam (PPE‑DE)
Teema: Väike- ja keskettevõtete (VKE-de) osalusvõimalused EL uutes programmides
Subject: Opportunities for participation by SMEs in new EU programmes
Uuendustegevuse raamprogrammis (CIP) on kavandatud suured summad nii innovatsiooni kui VKE-de programmidele.
Under the competitiveness and innovation framework programme (CIP), there are plans for allocating large sums both to innovation and to SME programmes.
Mida võtab komisjon ette selleks, et tagada traditsiooniliste ja mitte-kõrgtehnoloogiliste VKE-de proportsionaalsed osalusvõimalused CIPi finantsinstrumentide kasutamisel?
What will the Commission do to ensure that traditional and non-high-technology SMEs have proportional opportunities to obtain funding under the CIP?
Kes hakkab liikmesriikides ja liikmesriigiti korraldama raamprogrammi Jeremie juhtimist?
Who will organise the management of the framework programme Jeremie in the Member States and per Member State?
Kas on kavandatud vahendite jaotus liikmesriigiti?
Who has planned the allocation of the funding among the Member States?
Kuidas tagatakse, et uutes liikmesriikides see programm kiiresti käivitub ja VKE-de taotluste läbivaatamine on otstarbekalt korraldatud?
What will be done to ensure that the programme begins quickly in the new Member States and that the examination of applications from SMEs is organised effectively there?
Komisjoni nimel vastanud D. Hübner
Answer given by Ms Hübner on behalf of the Commission
(21. detsember 2006)
(21 December 2006)
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammist (CIP) 1639/2006/EÜ (ELT L 310, 9.11.2006). on kasu nii tavapärastel väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel (VKE) kui ka uuenduslikel, suure kasvupotentsiaaliga VKEdel.
The competitiveness and innovation framework programme (CIP) 1639/2006/EC, OJ L 310, 9.11.2006. will serve both traditional small and medium-sized enterprises (SMEs) and innovative SMEs with high-growth potential.
CIPi rakendamisel ei tehta mingit ilmset vahet kahe VKEde kategooria vahel, vaid selle eesmärk on parandada kõigi ettevõtete uuendusvõimet.
Indeed, there is no obvious distinction between the two categories of SME in the CIP, which aims to improve the innovation capacity of all business.
Suurema osa CIPi meetmete puhul järgitakse põhimõtet “mõtle esmalt väikestele”.
Most CIP actions will work on the principle of ‘think small first’.
Erilist tähelepanu pööratakse sellele, et teha kõik CIPi vahendid väikestele ettevõtetele kergemini juurdepääsetavaks, ning tehakse kättesaadavaks kasutusjuhend, et VKEd saaksid hõlpsasti välja selgitada, kuidas asjakohastele vahenditele juurde pääseda.
Particular attention is being paid to making all CIP instruments more easily accessible to small enterprises and a ‘user guide’ will be available to ensure that SMEs can easily find out how to access relevant instruments.
Rahaliste vahendite eraldamine CIPi kolmele eriprogrammile on sätestatud õiguslikus aluses (1. lisa), mille kohaselt ettevõtluse ja uuendustegevuse programm saab 60%, info- ja sidetehnoloogia poliitika programm 20% ning aruka energiakasutuse programm 20% eelarvelistest assigneeringutest.
The allocation of financial resources to the three specific programmes of the CIP is set out in the legal base (Annex 1) which states that the enterprise and innovation programme will receive 60 %; the ICT policy programme 20 %, and the intelligent energy programme 20 % of the total budget allocation.
See tähendab, et ettevõtluse ja uuendustegevuse programmile on seitsmeks aastaks eraldatud 2165 miljonit eurot.
This means that EUR 2165 million is allocated to the enterprise and innovation programme over the seven years.
Selle kogu­­summa piires sõltuvad assigneeringud iga-aastasest eelarvemenetlusest ja aastastest programmidest.
Within this total, the budgetary allocations will depend on the annual budgetary procedure and on annual programming.
Komisjon lähtub oma kavades siiski järgmistest, komisjoni algsele ettepanekule lisatud finantsaruande struktuuril põhinevatest ligikaudsetest soovituslikest summadest (miljonites eurodes):
However, the Commission is planning on the basis of the following approximate and indicative figures, based on the structure of the financial statement which accompanied the original Commission proposal (million EUR):
VKEdele ettenähtud võrguteenused on kavandatud kergesti kättesaadavatena kõigile VKEdele nende oma asukohtades ja piirkondades.
Network services for SMEs are designed to be easily accessible to SMEs of all kinds in their own localities and regions.
Kui innovatsiooni leviteenused võivad rohkem huvi äratada uuenduslikes äriühingutes, siis euroinfokeskused pakuvad ühtse turu ja Euroopa õigusküsimustega seotud teavet ja nõuandeid väiksematele äriühingutele, kellel puuduvad nende küsimuste lahendamiseks sisemised ressursid.
Whilst innovation relay services may be of more interest to innovative companies, Euro Info Services provide information and advice in relation to single market and European regulatory issues to smaller companies that do not have the internal resources to address them.
Innovatsiooni edendav tegevus pakub muidugi huvi uuenduslikele äriühingutele.
Actions to promote innovation will naturally be of interest to innovative companies.
CIPi puhul siiski selgitatakse, et see programm hõlmab mitte üksnes tehnoloogilist, vaid ka organisatsioonilist, ärialast, logistilist või halduslikku “innovatsiooni”.
However, the CIP clarifies that it covers not only technological, but also organisational, commercial, logistical or managerial ‘innovation’.
CIPi rahastamisvahendid (VKEde tagatissüsteem, suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike ettevõtete süsteem (GIF) ning suutlikkuse arendamise kava) on tihedalt seotud vahenditega, mida praegu kasutatakse ettevõtjate ja ettevõtluse mitmeaastase programmi alusel (2001–2006) (MAP).
The CIP Financial Instruments (SME Guarantee Facility, High Growth and Innovative Company Facility (GIF) and Capacity Building Scheme) are closely related to the instruments currently operated under the multiannual programme for enterprise and entrepreneurship (2001‑06) (MAP).
Need riskikapitali ja laenutagatiste kombineerimisel põhinevad vahendid on suunatud nii kõrgtehnoloogilistele kui ka tavapärasematele ettevõtjatele.
These instruments, working with a mix of risk capital and loan guarantees, target both high tech and more traditional enterprises.
Komisjon peab VKEde tagatissüsteemi sihtrühmana jätkuvalt silmas tavapärasemaid ettevõtjaid, niisiis ei näe ta niisuguste ettevõtete kõrvalejäämise ohtu.
The Commission will continue to target more traditional enterprises under the SME Guarantee Facility, so it does not see any risk of these enterprises being sidelined.
Kuni 30. juunini 2006 on saanud MAPi VKEde tagatissüsteemist toetust 154 111 VKEd, kellest valdav enamus on väikesed või mikroettevõtted.
As at 30 June 2006, 154111 SMEs had benefited under the MAP SME Guarantee Facility, the vast majority of which are small or micro-enterprises.
Eeldatakse, et CIPi VKEde tagatissüsteemi alusel võib see arv kasvada 400 000 VKEni, mis tähendab, et tavapärasemate sektorite ettevõtted on jätkuvalt peamised kasusaajad nendest vahenditest.
It is expected that this figure will rise to around 400000 SMEs under the CIP SME Guarantee Facility, which means that enterprises in traditional sectors will continue to be the major beneficiaries of the instruments.
Seoses algatusega JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väike- ja keskmistele ettevõtetele) tuleb öelda, et kui liikmesriigid või struktuurifondi programmide korraldusasutused otsustavad rakendada JEREMIE-tüüpi meetmeid VKEde kasuks, peavad nad valima spetsialiseerunud finantsinstitutsiooni, kes tegutseks haldusfondina.
As far as Jeremie is concerned (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises Initiative), where Member States or managing authorities of Structural Fund programmes decide to implement Jeremie type actions in favour of SMEs, they have to select a specialised financial institution to act as a holding Fund.
Tihedas koostöös asjaomase korraldusasutusega ning selle asutuse juhtimisel ja vastutusel peab nimetatud haldusfond korraldama ja jälgima JEREMIE meetmete rakendamist piirkondades, mida asjaomase programmiga toetatakse.
This holding Fund will have to organise and monitor the implementation of Jeremie actions in the regions supported by the operational programme concerned, in close cooperation and under the guidance and responsibility of the related managing authority.
Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25). artiklis 44 on liikmesriikidele ja korraldusasutustele pakutud võimalus usaldada JEREMIE haldusfondi ülesanded Euroopa Investeerimisfondile (EIF), andes talle rakenduskavast rahalist otsetoetust.
Article 44 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions of the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999, OJ L 210, 31.7.2006. offers Member States and managing authorities the possibility to entrust the Jeremie holding Fund tasks to the European Investment Fund (EIF) by awarding it a direct financial contribution from the operational programme.
EIF koostab praegu analüüsi turuprobleemide kohta VKEde investeeringute rahastamisel struktuurifondide toetatavates piirkondades kõikides liikmesriikides.
The EIF is currently carrying out an analysis of market failures in financing investments by SMEs in regions supported by the Structural Funds in all Member States.
Selle analüüsi alusel, mida nimetatakse JEREMIE hindamiseks, määratakse edaspidi kindlaks JEREMIE kasutamise ulatus ning seda jälgitakse ja kohandatakse kogu rakendusjärgu vältel aastatel 2007–2015.
This analysis, called ‘Jeremie Evaluation’, will be the basis for defining the extent to which Jeremie is used, and this will be monitored and adjusted throughout the implementation phase 2007‑15.
Seetõttu JEREMIE vahendite eeljaotamist liikmesriikide ja piirkondade vahel ei toimu.
There is therefore no ex-ante distribution of resources for Jeremie among Member States and regions.
KIRJALIK KÜSIMUS E-4212/06
WRITTEN QUESTION E-4212/06
Esitaja (d) : Charles Tannock (PPE-DE) ja Marianne Mikko (PSE)
by Charles Tannock (PPE‑DE) and Marianne Mikko (PSE)
(10. oktoober 2006)
(10 October 2006)
Teema: Viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtuleping Moldovaga
Subject: Visa facilitation and readmission agreement with Moldova
ELi-Moldova suhete edasine areng on ohus, kuna komisjon viivitab läbirääkimistel Moldovaga viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtulepingu üle.
EU‑Moldovan relations are in danger of not progressing due to the Commission stalling on talks with Moldova on visa facilitation and readmission agreements.
Sellest erineb märgatavalt edukas viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtulepingu sõlmimine Venemaaga.
This contrasts markedly with the successful conclusion of a visa facilitation and readmission agreement with Russia.
Praegune viisaläbirääkimiste seisak Moldovaga võib kaasa tuua ettenägematuid ja kahetsusväärseid tagajärgi nii ELile kui ka Moldovale.
The current freeze on visa talks with Moldova will produce unfortunate unforeseen events for both the European Union and Moldova.
Separatistliku Transnistria piirkonna elanikud, kes reisivad peamiselt Vene passiga, hakkavad maksma ELi viisa eest vähem kui Moldova passi omanikud.
People from the separatist Transnistrian Region who mainly travel with Russian passports will pay less for a visa to the EU than Moldovan passport holders.
Lisaks tähendab viisarežiimi lihtsustamise lepingu puudumine Moldovaga seda, et Vene passi omavad Transnistria kodanikud saavad ELis hõlpsamalt reisida kui moldovalased.
Furthermore, no agreement with Moldova over visa facilitation will mean that Russian passport-holding Transnistrian citizens will be able to travel within the EU with more ease than Moldovans.
See suurendab pingeid Transnistria piirkonnaga ning ei soodusta ELi prioriteediks kuulutatud vaidluse lahendamist.
This will increase tensions over the Transnistrian Region and disincentivate a settlement of the dispute, which is a declared EU priority.
Paljudele moldovalastele oleks ka motiveeriv taotleda nüüd Vene, Ukraina ja isegi Rumeenia passi perekondlike sidemete alusel, mis annaks neile ikkagi võimaluse reisida ELi, olenemata Moldovat transiitriigina kasutavate kolmandatest riikidest pärit ebaseaduslike ümberasujate EList tagasisaatmist käsitleva olulise tagasivõtulepingu sõlmimisest.
It will also be an incentive for many Moldovans to now apply by virtue of family ties for Russian, Ukrainian or even Romanian passports which will achieve the result of Moldovans being able to travel to the EU anyway without the vital readmission agreement being signed to return from the EU illegal third country migrants transiting through Moldova.
Lisaks ei ole paljudel ELi liikmesriikidel Moldovas konsulaate, mis raskendab veelgi olukorda, sest viisa tuleb hankida Rumeenia kaudu.
In addition, many EU states do not have consulates in Moldova, which means obtaining a visa has to be achieved through Romania, further complicating matters.
Moldova väikesearvuline elanikkond ei kujuta endast ka ELile suurt sisserände riski.
The small population of Moldova also does not impose a great migratory risk to the EU.
Kas komisjon võiks selgitada, miks viivitatakse viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtulepingu teemalistel läbirääkimistel Moldovaga, kui on olemas nendepoolne tahe kiirelt lepinguid sõlmida?
Will the Commission explain why visa facilitation and readmission talks have stalled with Moldova, when there is good will on their side to speedily conclude agreements?
KIRJALIK KÜSIMUS E-4213/06
WRITTEN QUESTION E-4213/06
ELi-Moldova suhete edasine areng on ohus, kuna komisjon viivitab läbirääkimistel Moldovaga viisarežiimi lihtsustamise ja tagasi­võtulepingu üle.
EU‑Moldovan relations are in danger of not progressing due to the Commission stalling on talks with Moldova on visa facilitation and readmission agreements.
Komisjoni nimel vastanud pr Ferrero-Waldner
Answer given by Ms Ferrero-Waldner on behalf of the Commission
(3. november 2006)
(3 November 2006)
Komisjon tunnistab inimestevaheliste kontaktide tähtsust ning mõistab, et viisaküsimus on Moldova jaoks oluline.
The Commission recognises the importance of people-to-people contacts and understands that visa issues are of importance to Moldova.
Komisjon tervitab Moldova otsust vabastada alates 1. jaanuarist 2007 ELi kodanikud viisakohustusest.
The Commission has welcomed the abolition by Moldova of the visa obligation for EU citizens as of 1 January 2007.
Komisjon on teadlik, et Moldova kodanikud taotlevad endale Ukraina, Venemaa, Rumeenia või Bulgaaria passi, sest loetletud riikide kodanikele kehtib või hakkab peagi kehtima lihtsustatud viisarežiim; lisaks on komisjon teadlik Transnistriaga seotud probleemidest ja sellest, et Chişinăus on vähe ELi liikmesriikide konsulaate ning et alates 1. jaanuarist 2007 maksab euroviisa 60 eurot.
The Commission is well aware of the concerns regarding the Moldovan citizens acquiring Ukrainian, Russian, Romanian and Bulgarian passports due to visa facilities the citizens of these countries have or will have shortly, the problem of Transnistria, the low number of EU consulates in Chisinau and the new visa fee of EUR 60 as of 1 January 2007.
7. juunil 2006 korraldati Moldovaga tehniline koosolek, et arutada Euroopa naabruspoliitika tegevuskava raames Schengeni acquis' kohase lihtsustatud viisarežiimi kohaldamise võimalusi.
Therefore, a technical meeting with Moldova on the possibilities of visa facilitation in compliance with the Schengen acquis took place on 7 June 2006 in the context of the European neighbourhood policy (ENP) action plan.
Lähtudes justiits- ja siseküsimuste nõukogu 2006. aasta juulis esitatud taotlusest valmistas komisjon ette mitteametliku analüüsi viisarežiimi lihtsustamise ühises lähenemisviisis sätestatud tingimuste kohta ja konsulteeris liikmesriikidega nõukogu pädevates töörühmades.
Following the invitation by the July 2006 Justice and Home Affairs (JHA) Council, the Commission prepared a non-paper analysing the criteria set out in the common approach on visa facilitation and undertook consultations with the Member States within different Council working groups.
2006. aasta oktoobris taotles justiits- ja siseküsimuste nõukogu, et komisjon esitaks ELi-Moldova viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtmislepingute läbirääkimisvolituste eelnõud.
The October 2006 JHA Council invited the Commission to table the draft negotiating mandates for the EC‑Moldova visa facilitation and readmission agreements.
Komisjon on alustanud kõnealuste eelnõude koostamist.
The Commission has started to prepare these mandates.
Samal ajal julgustab komisjon liikmesriike looma katseprojekti raames Chişinăus ühtse viiskeskuse, mis lahendaks mõned Moldova ametiasutuste mured.
In parallel, the Commission continues to encourage Member States to establish a common visa application centre in Chisinau as a pilot project, which would solve some concerns of the Moldovan authorities.
KIRJALIK KÜSIMUS E-3650/07
WRITTEN QUESTION E-3650/07
Esitaja(d): Nikolaos Sifunakis (PSE) , Dimitrios Papadimoulis (GUE/NGL) , Maria Badia i Cutchet (PSE) , Giovanni Berlinguer (PSE) , Lissy Gröner (PSE) ja Marianne Mikko (PSE)
by Nikolaos Sifunakis (PSE) , Dimitrios Papadimoulis (GUE/NGL) , Maria Badia i Cutchet (PSE) , Giovanni Berlinguer (PSE) , Lissy Gröner (PSE) and Marianne Mikko (PSE)
(17. juuli 2007)
(17 July 2007)
Teema: Eressose muuseumi taasavamine Lesbose saarel
Subject: Re-opening of Eressos Museum on the island of Lesbos
1965. aastal rajati antiikaja lüürilise poeedi Sapho kodusaarele Lesbosele Eressose linna arheoloogiamuuseum, kuhu paigutati alates XIX sajandi lõpust kogutud arheoloogiakollektsioon, mida seni oli hoitud Eressose põllumajanduskoolis.
In 1965 the Archaeological Museum of Eressos was founded in Eressos on Lesbos, the birthplace of the lyric poet Sappho, to house the archaeological collection which had been gathered from the end of the 19th century which had been kept until then in Eressos Agricultural College.
Muuseum, mis oli loodud rahva osavõtul ja elanike annetuste teol, suleti 2001. aastal arheoloogia talituse (kohaliku omavalitsuse klassikalise antiigi ja eelajaloo talitus) soovitusel, et võimaldada seal eksponeeritud hoonete ja esemete restaureerimist.
The Museum which is the achievement of local people who contributed financially to it, closed in 2001 following a decision by the Archaeological service (10th Inspectorate of Classical and Prehistoric Antiquities) in order to allow the buildings and exhibits to be restored.
Alates sellest ajast on muuseum vaatamata Eressose linnavalitsuse, kohalike ühingute ja elanike jõupingutustele see uuesti avada, suletud olnud.
It has remained closed since then, despite the efforts of the Municipality of Eressos, local associations and inhabitants to have it reopened.
Arvestades, et viimaste aastate jooksul on ühenduse vahenditest rahastatud mitmete teiste muuseumide, näiteks loodusloomuuseumi “Kivistunud mets” ja õlitööstusemuuseumi rajamist Lesbosele, paluksime komisjonil selgitada: 1.
Bearing in mind the fact that over the last few years Community funds have been used to found other museums on Lesbos, such as the Natural History and Petrified Forest Museum and the Olive Oil Industry Museum, will the Commission say: 1.