natgillin/translations-raw huggingface dataset:
meenutab, et sotsiaaldialoog selle erinevates vormides moodustab liikmesriikide traditsioonide olulise osa ja et vastavalt riigi kommetele ja tavadele peaks sotsiaalsüsteemide iga edukas reform kaasama kõik huvirühmad, eriti sotsiaalpartnerid; nõuab sotsiaalse dialoogi uuendamist kõikidel tasanditel, nii riiklikul kui Euroopa tasandil ja trialoogi olulisema rolli arendamist Euroopa tasandil;
Recalls that social dialogue in its various manifestations is an essential element in the traditions of the Member States and, in accordance with national customs and practices, that any successful reform of social systems should involve all stakeholders, in particular the social partners; calls for the renewal of the social dialogue at both national and European level and the development of a greater role for the trialogue at European level;
tunnustab positiivset rolli, mida ettevõtete sotsiaalne vastutus võib mängida sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel läbi selle, kuidas ettevõtete käitumine mõjutab nende kogukondade igapäevaelu, millesse nad on kaasatud, ja ettevõtete aruandekohustuse parandamisel osanike ees; soovitab sotsiaalsete ja keskkonnaalaste aruandluse nõuete ja selliste riikliku poliitika meetmete kasutamist nagu riigihanked, selleks et ergutada ettevõtteid vastutustundlikult käituma;
Recognises the positive role that corporate social responsibility can play in promoting social cohesion through the way in which companies' behaviour impacts upon the daily life of the communities in which they are involved and in enhancing companies' accountability to their stakeholders; recommends the use of social and environmental reporting requirements and public policy measures such as public procurement, in order to stimulate responsible behaviour on the part of companies;
nõuab, et sotsiaalsüsteemide uuendamise keskse elemendina teeksid komisjon ja liikmesriigid koostööd selliste konkreetsete programmide ja algatuste loomisel, mis keskenduvad elu- ja töötingimuste ning inimressursside säästva arengu parandamisele, näiteks sihtmärkide seadmine ja standardite kehtestamine parema tervishoiu saavutamiseks;
Insists that as a central element of the modernisation of social systems the Commission and the Member States cooperate in the setting up of concrete programmes and initiatives focused on the improvement of working and living conditions and the sustainable development of human resources, such as the setting of targets and standards for improved healthcare;
nõuab laiaulatusliku arutelu algatamist seoses iga inimese vastuvõetaval tasemel pensionile; tunnistab ohtu, mille kohaselt paljudes liikmesriikides algatatud pensionireformid suurendavad juba vaesuses elavate pensionäride arvu; rõhutab tungivat vajadust positiivsete meetmete järele, et ergutada ja võimaldada vanemaid töötajaid jääma või uuesti sisenema tööturule, tagada õiglane juurdepääs ning suurem paindlikkus vanadus- ja muu pensionisüsteemi valikul; palub komisjonil uurida riikide jõupingutusi mõju käsitlemisel, mida demograafiline vananemine avaldab pensionide jätkusuutlikkusele ja pensionäride vaesusele ning jälgida tõhusamalt vanuse alusel diskrimineerimise vastaste kehtivate õigusaktide rakendamist;
Calls for a broad debate concerning the right of all people to a pension of an acceptable level; recognises the fear that pension reforms, begun in many Member States, will increase the number of pensioners already living in poverty; highlights the urgent need for positive action to encourage and enable older workers to remain in or re-enter the labour market, grant fair access and more flexibility in the choice of pension and retirement schemes; calls on the Commission to study national efforts to address the impact of demographic change on pension sustainability and pensioner poverty, and to monitor more effectively the implementation of existing age-discrimination legislation;
juhib tähelepanu naiste olukorrale, kelle pensioniõigusi ei tohiks vähendada nende perekonnaseisu või sünnitus- või vanemapuhkuse tõttu katkenud töösuhte või lapsehoolduspuhkuste tõttu;
Draws attention to the situation of women whose pension entitlement should not be diminished because of their marital status or interruptions in employment due to maternity or parental leave, or child-care breaks;
märgib ära globaliseerumisega kohanemise fondi loomise kui võimaliku täiendusena Euroopa Sotsiaalfondile, ning liikmesriikide jõupingutused riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et pakkuda konkreetset toetust töötajatele uute või paremate töökohtade otsimisel;
Notes the creation of a Globalisation Adjustment Fund as a potential complement to the European Social Fund, as well as the Member States' efforts at national, regional and local level to provide specific support to workers seeking new or better jobs;
tuletab meelde, et sooline ja rassiline võrdõiguslikkus ning mittediskrimineerimise põhimõte nagu sätestatud EÜ asutamislepingu artiklis 13, mis annab õigusliku aluse, et võidelda diskrimineerimisega soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, peavad sisalduma süsteemselt igasuguses sotsiaalpoliitikas; on seisukohal, et ELi arenev integratsioonipoliitika on tegelikult sotsiaalpoliitika üks kindel vorm, mida tuleks edasi arendada; usub, et selle kindlustamine, et kõik naised, mehed, vähemusrühmad ja sisserändajad on hästi integreerunud, toob kasu ühiskonnale ja tagab töökohale sotsiaaltoetusi ühtekuuluvuse ja valmisoleku näol;
Recalls that gender and race equality and the principle of non-discrimination under Article 13 of the EC Treaty, which provides a legal basis for appropriate action to combat discrimination based on sex, racial or ethnic origin, religion or belief, disability, age or sexual orientation, must be systematically included in all social policies; considers that emerging EU policies on integration are in fact a concrete form of social policy that should be developed; believes that ensuring that everyone, women, men, minority groups, and immigrants, are well integrated delivers benefits to society and social benefits in terms of cohesion and preparedness for the workplace;
eesmärgiga soodustada võitlust diskrimineerimise vastu ning pakkuda sissetulekut, sõltumatust, isikliku arengu võimalusi ja integratsiooni seda vajavatele inimestele, mis oleks sotsiaalse kaitse asendus või täiend;
, with a view both to taking practical action to combat discrimination and to providing those concerned with a means of securing an income, independence, personal development and integration, either as an alternative to or in conjunction with welfare assistance;
rõhutab, et sotsiaalkaitsesüsteemid peaksid olema tõhusad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamise ning nende vastu võitlemise eesmärkide saavutamisel, eelkõige on rõhk vaesuse lõksude kõrvaldamisel;
Emphasises that social protection systems should be efficient in achieving their goals of preventing and combating poverty and social exclusion, with particular emphasis on eliminating poverty traps;
on seisukohal, et tööhõive on otsustavalt tähtis tegur sotsiaalse kaasatuse saavutamisel; nõuab seetõttu reforme, mis suunavad riigi kulutused tööhõivemäärade ja tööle naasmise määrade suurendamisse ning esitavad tööstiimulid vaesuse lõksude ja teiste sotsiaalse tõrjutuse vormide kõrvaldamiseks ja asuvad kiireloomulise küsimusena tegelema töötute naiste ja mõnda etnilisse vähemusse kuuluvate inimestega, kellest paljud on tööturule sisenemisel vastamisi ühiskondlike ja/või strukturaalsete barjääridega; uurida etnilistesse vähemustesse kuuluvate ning sisserändajatest naiste eriprobleeme ning nendega tegeleda.
Considers that employment is a decisive factor in achieving social inclusion; therefore, calls for reforms that direct public spending towards raising employment rates and return-to-work rates and provide incentives to work by eliminating poverty traps and other forms of social exclusion, and address as a matter of urgency the numbers of women and of persons from some ethnic minorities who are unemployed, many of whom face societal and/or structural barriers to entering the labour market; further considers that the specific problems faced by women from ethnic minorities and immigrant women should be studied and addressed;
tunnistab, et paindlikkust ja turvalisust käsitlevas lähenemises on piisavate sotsiaalkaitsemehhanismide loomine ja hoidmine paindlikkuse vältimatu eeltingimus, nagu seda on ka kindel kaitse ebaõiglase vallandamise eest;
Recognises that, in the 'flexicurity' approach, creating and maintaining adequate social protection mechanisms is an indispensable prerequisite of flexibility, as is firm protection against unfair dismissal;
kinnitab veel kord kindlalt, et vaid siis, kui EL säilitab oma majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, suudab ta edukalt kaitsta ELi huve rahvusvahelisel tasandil;
Reaffirms that only if the EU can preserve its economic and social cohesion will it be able successfully to defend EU interests at international level;
tunnistab, et vaatamata selle positiivsetele mõjudele, tekitab globaliseerumine majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust, tekitades seeläbi sügavat vastumeelsust Euroopa kodanikes, eelkõige suure tööpuuduse määraga liikmesriikides ja nendes piirkondades, mida ettevõtete ümberpaigutamised kõige enam mõjutavad; kutsub vastavalt liikmesriike üles korraldama struktuurireforme, mis on vajalikud, kui EL kavatseb jääda kvaliteetsete toodete ja teenustega maailmalaval atraktiivseks;
Recognises that, despite its positive effects, globalisation is producing economic and social imbalances, thus arousing deep apprehension in the citizens of Europe, especially in Member States with high unemployment rates and the regions most affected by company relocations; calls on the Member States, accordingly, to undertake the structural reforms that are needed if the EU is to remain attractive on the world stage, with high-value products and services;
rõhutab, et EL peaks veendunult edendama oma solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse sotsiaalseid väärtusi kaubandus- ning arenguläbirääkimisel ja -kokkulepetes;
Stresses that the EU should confidently promote its social values of solidarity and social justice in all trade and development negotiations and agreements;
palub ELil ja liikmesriikidel võtta poliitilised meetmed seoses nende kolmandate riikidega, kellel on suur majanduskasv (Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina), et saavutada arengumudel, mis näeb ette inimõiguste austamise, demokraatia, vabaduse, tööjõu- ja keskkonnastandardid ning sotsiaalse õigluse; palub tungivalt ELil neid abistada majanduskasvu ning kõrgete sotsiaalsete ja keskkonnastandardite vahel üldise tasakaalu leidmisel;
Calls on the EU and the Member States to adopt political actions in relation to third countries with high economic growth (Brazil, Russia, India and China) in order to attain a development model which provides for the respect of human rights, democracy, freedom, labour and environmental standards and social justice; urges the EU to help in finding a global equilibrium between economic growth and high social and environmental standards;
palub komisjonil ja liikmesriikidel ILO, OECD ja mitmepoolsete keskkonnaagentuuride taolistes foorumites ühtsete põhimõtete järgimist; usub eelkõige, et ILO tegevus peaks olema tihedamalt integreeritud WTO lepingutesse, ja on seisukohal, et ILO põhilised tööstandardid peaksid olema integreeritud WTOd ja kahepoolseid läbirääkimisi puudutavatesse ELi strateegiatesse; kutsub komisjoni üles läbi kahepoolsete lepingute tagama, et vähemalt ILO standardeid järgitaks, et tagada lapstööjõu kaotamine ja inimlikud töötingimused;
Calls on the Commission and the Member States to adopt a consistent line in fora such as the ILO, the OECD, and multilateral environmental agencies; believes, in particular, that the work of the ILO should be more closely integrated into WTO agreements and considers that ILO core labour standards should be integrated into EU strategies towards WTO and bilateral negotiations; calls on the Commission to ensure, through bilateral agreements, that ILO standards are, as a minimum, respected so that child labour is eliminated and humane working conditions are guaranteed;
tervitab üldise soodustuste süsteemi (GSP+) kehtestamist, mis toob kaasa kõrgemaid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid soodustavad stiimulid, ja nõuab niisuguse lähenemise laiendamist kahepoolsetele kaubanduslepingutele; märgib, et komisjon peab täpselt jälgima nimetatud süsteemi rakendamist kindlustamaks selle vastavusseviimist nimetatud standarditega;
Welcomes the introduction of the Generalised System of Preferences Plus (GSP+) scheme, which provides incentives for higher social and environmental standards, and calls for this approach to be extended to bilateral trade agreements; notes the need for the Commission to monitor closely the implementation of the scheme with a view to ensuring that compliance with these standards is being achieved;
Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine ( 2006/2058(INI) )
Towards a strategy on mental health for the European Union ( 2006/2058(INI) )
võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut "Elanikkonna vaimse tervise parandamine.
having regard to the Green Paper from the Commission - "Improving the mental health of the population.
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2, 13 ja 152;
having regard to Articles 2, 13 and 152 of the EC Treaty,
võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni Euroopa ministrite konverentsi 15. jaanuari 2005. aasta deklaratsiooni vaimse tervisega seotud väljakutsetele lahenduste leidmise kohta;
having regard to the declaration of the WHO European Ministerial Conference of 15 January 2005 on facing the challenges of mental health in Europe and building solutions,
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi ( A6-0249/2006 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0249/2006 ),
arvestades, et iga neljas eurooplane kogeb elu jooksul vähemalt ühte tõsist vaimuhaiguse juhtumit; arvestades, et halb vaimne tervis mõjutab kas otseselt või kaudselt kogu ELi ja igal aastal kannatab hinnangute järgi 18,4 miljonit 18–65aastast Euroopa Liidu elanikku raske depressiooni all; arvestades, et hea vaimne tervis võimaldab kodanikel realiseerida oma intellektuaalset ja emotsionaalset potentsiaali ning leida oma koht ühiskondlikus, haridus- ja tööelus; arvestades, et halb vaimne tervis põhjustab seevastu kulusid, sotsiaalset tõrjutust ja häbistamist;
whereas one in four people in Europe experience at least one significant episode of mental ill health during their lives; whereas mental ill health affects everyone in the EU either directly or indirectly, and during the course of any one year 18.4 million people in the European Union aged between 18 and 65 are estimated to suffer from major depression; whereas good mental health enables citizens to be intellectually and emotionally fulfilled and integrated into social, educational and professional life; whereas, conversely, poor mental health gives rise to expense, social exclusion and stigmatisation,
arvestades, et vaimse tervise probleemid vähendavad oluliselt nendest otseselt või kaudselt mõjutatute elukvaliteeti;
whereas mental health conditions substantially detract from the quality of life of those either directly or indirectly affected,
arvestades, et halva vaimse tervise poolt ühiskonnale tekitatud majanduslikud kulud on hiiglaslikud, ulatudes Euroopa Liidu liikmesriikides mõnede hinnangute järgi 3–4%ni SKTst;
whereas economic costs to society of mental ill health are enormous, with some estimates putting them at between 3% and 4% of GDP in the Member States of the European Union,
arvestades, et vaimse tervise probleemid mõjutavad juba praegu väga olulisel määral majandust, tervist ja ühiskonda ning see mõju suureneb, sest vananevat elanikkonda ja ühiskonnas toimuvaid muutusi arvestades haigusjuhtumite arv suureneb;
whereas mental health conditions already have a very significant economic, health and social impact, which is set to increase as the rate of incidence rises, given the ageing population and changes in society,
arvestades, et igal aastal sooritab enesetapu 58 000 Euroopa Liidu elanikku ja et see arv on suurem kui igal aastal liiklusõnnetuste või HIV/AIDSi põhjustatud surmajuhtumite arv ning et sellest kümme korda rohkem inimesi sooritab enesetapukatse;
whereas some 58 000 European Union citizens commit suicide each year, more than the annual deaths from road traffic accidents or HIV/AIDS, and whereas ten times this number attempt suicide,
arvestades, et EÜ asutamislepingus määratud pädevuste määramist arvesse võttes on ühenduse Euroopa Liidu elanikkonna vaimse tervise strateegia lisaväärtus eelkõige ennetamises;
whereas, in view of the assignment of competences in the EC Treaty, the added value of a Community strategy on the mental health of the people of Europe lies primarily in the field of prevention,
arvestades, et mõnes Euroopa riigis kulub kuni 85% vaimse tervise parandamisele suunatud rahast suurte asutuste ülalpidamisele;
whereas in some European countries up to 85% of the money devoted to mental health is spent on maintaining large institutions,
arvestades, et vähesed teadmised ja ebapiisavad investeeringud vaimse tervise edendamisse halvendavad inimeste tervist ning põhjustavad puudeid ja ühiskondlikke probleeme;
whereas a lack of understanding and investment in mental health promotion has contributed to deteriorating health and disabilities among individuals and societal problems,
arvestades, et umbes 40% kõigist vangidest kannatab mõne vaimse häire all ja et tõenäosus, et nad sooritavad enesetapu, on kuni seitse korda suurem kui vabaduses viibivatel inimestel ning et valed vangistustingimused võivad häiret süvendada ja ühiskonda naasmist takistada;
whereas approximately 40% of all prisoners have some form of mental disorder and whereas they are up to seven times more likely to commit suicide than people in the community, and whereas inappropriate imprisonment can worsen the disorder and prevent rehabilitation,
arvestades, et kogu Euroopa Liidus ei saa laste ja noorte vaimne tervis piisavat tähelepanu ega rahalisi vahendeid vaatamata sellele, et noorte vaimne tervis halveneb oluliselt;
whereas throughout the European Union not enough attention or resources have been given to the mental health of children and young people, even though mental ill health is increasing significantly among the young,
arvestades, et tervise valdkonnas, eriti seoses toitumishäirete, neurodegeneratiivsete haiguste, skisofreenia, tujukõikumiste, hirmu, paanika, depressiooni, alkoholi kuritarvitamise ja teiste psühhoaktiivsete ainete kuritarvitamisega, aga ka seoses enesetappude ja kuritegevusega – valdkonnad, mida on vaja järjekindlalt uurida –, on selgelt täheldatav sooline aspekt;
whereas there is a clear gender dimension to the issue of health, particularly as regards eating disorders, neurodegenerative disorders, schizophrenia, mood disorders, anxiety, panic, depression, abuse of alcohol and other psychoactive substances, as well as suicide and delinquency, areas which also require systematic research,
arvestades, et naised pöörduvad abi saamiseks sagedamini vastavate teenistuste poole kui mehed, et neile kirjutatakse välja kaks korda rohkem psühhotroopseid ravimeid kui meestele; arvestades, et farmakogeneetilised uuringud näitavad, et naistel on selliste ainete suhtes väiksem taluvus;
whereas women tend to seek assistance from services more than men and are prescribed twice as many psychotropic drugs as men; whereas pharmacokinetic studies have shown that women have less tolerance to such products,
arvestades, et isiklikke, rahalisi ja ühiskondlikke tagasilööke vähendavad oluliselt vaimsete häirete ennetamine, varane diagnoosimine, sekkumine ja ravi;
whereas the prevention, early identification, intervention and treatment of mental disorders significantly reduces the personal, financial and social repercussions,
arvestades, et palju inimesi kannatab neurodegeneratiivsete häirete all ning on oodata nende arvu suurenemist muu hulgas pikaealisuse ja sellega kaasneva vanema elanikkonna kasvu tõttu;
whereas a great number of people suffer from neurodegenerative disorders and this number is expected to grow on account of, inter alia, longevity and the concomitant increase in the elderly population,
arvestades, et enamikus Euroopa Liidu riikides on nii normaalset arengut (eriti hariduses) takistavate arengu- ja käitumisprobleemidega laste kui ka krooniliste ja raskete häiretega täiskasvanute hoolduse puhul toimumas liikumine pikaajalisest institutsionaliseeritud hooldusest toetatud elamise suunas ühiskonnas, kuid et see on toimunud ilma ühiskondlike teenuste kohase planeerimise ja rahastamiseta,
whereas in most European Union countries there has been a move from long-term institutionalised care, both for children with developmental and behavioural problems which jeopardise their normal development, particularly in the educational sphere, and for adults with chronic and severe disorders and for those with learning disabilities, towards supported community living, but whereas this has been without proper planning and resourcing of community services,
arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivallast põhjustatud vaimse tervise häireid tuntakse halvasti; arvestades, et tunnistusi türanniseerimise kohta ei võeta sageli arvesse ning et paljud naised ja tütarlapsed ei taha teatada väärkohtlemisest, mille ohvriks nad on langenud, kui just arstid ja meditsiinitöötajad seda neilt otse ei küsi;
whereas mental health problems related to violence against women and girls are poorly identified; whereas accounts of victimisation are routinely not taken into account and many women and girls are reluctant to disclose a history of violent abuse unless doctors and medical personnel ask about it directly,
arvestades, et hea vaimse tervise eeltingimus on kasvamine terves perekeskkonnas, mis pakub nii materiaalset kui ka psühholoogilist turvalisust ja vanemate armastust,
whereas the precondition for good mental health is an upbringing in a healthy family environment providing both material and psychological security and parental love,
tervitab komisjonipoolset pühendumist vaimse tervise edendamisele; nõuab tervishoiupoliitikas, rõhuasetusega ennetamisel, ja liidu teadusuuringute poliitikas sellele valdkonnale suuremat tähelepanu ja leiab, et see teema tuleks lõimida kõigi komisjoni peadirektoraatide ja liikmesriikide ministeeriumide poliitikasuundadesse ja õigusaktidesse, kes peaksid võtma endale kohustuse ühtlustada praegused riiklikud ja rahvusvahelised vaimse tervise indikaatorid, et tagada andmete võrreldavus ELi tasemel;
Welcomes the Commission's commitment to mental health promotion; calls for greater priority for this in health policies, with the emphasis on prevention, and in the Union's research policy, and believes this should be mainstreamed into the policies and legislation of all Commission Directorates and all Member State ministries, which should make a commitment to harmonising the current national and international mental health indicators, with a view to ensuring a comparable set of data at EU level;