natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lissaboni lepinguga viiakse läbipaistvuse tähtsus uuele tasandile, sest Euroopa Liidu lepingu artiklis 10 on sätestatud, et: „Igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias.
The Treaty of Lisbon brings the importance of transparency to a new level by virtue of Article 10/TEU, Paragraph 3 which states that: " Every citizen shall have the right to participate in the democratic life of the Union .
Otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.”
Decisions shall be taken as openly and as closely as possible to the citizen ".
On selge, et uue lepinguga laiendatakse määruse kohaldamisala.
The new Treaty clearly enlarges the scope of the regulation.
Varem nõuti asutamislepinguga ainult parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentide avalikustamist, kuid nüüd on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 15 sätestatud, et „Igal liidu kodanikul … on õigus pääseda ligi liidu institutsioonide, organite ja asutuste mis tahes andmekandjal säilitatavatele dokumentidele … .“
Previously, the Treaty demanded openness only from the Parliament, Council and Commission, and now Article 15/TFEU states that " Any citizen...shall have a right of access to documents of the Union institutions, bodies, offices and agencies, whatever their medium"
Parlament on korduvalt palunud komisjonil esitada uus ettepanek määruse nr 1049/2001 uuesti sõnastamiseks, milles oleks arvesse võetud selle õigusliku aluse muutmine, mis tuleneb Lissaboni lepingust.
The Parliament has made several requests to the Commission to put forward a new proposal for the recasting of Regulation 1049/2001 taking into account the change to its legal basis brought about by the Lisbon Treaty.
Parlament võttis möödunud aasta detsembris vastu resolutsiooni, milles on märgitud, et nimetatud määrust tuleb kiiresti ajakohastada, ja taunitud asjaolu, et komisjon ei ole teinud muudetud ettepanekut.
Last December, the Parliament adopted a resolution whereby it stated that the Regulation should be urgently updated, and also deplored the fact that the Commission had not made a modified proposal.
Lisaks sellele tuleb arvesse võtta, et kuna komisjon tegi ettepaneku 2008. aastal, on Euroopa Kohus sellest ajast alates teinud väga tähtsaid otsuseid dokumentidele juurdepääsu kohta.
Furthermore, since the Commission gave its proposal in 2008, the Court of Justice has made some very important decisions concerning access to documents.
Kõige olulisem nendest on Turco kohtuasjas tehtud otsus (T-84/03 Turco vs. nõukogu), milles kohus leidis, et ka õigusteenistuste arvamused tuleb kättesaadavaks teha.
The most significant of these is the Turco case (T-84/03 Turco v. Council), in which the Court decided that access to the opinions of legal services should also be made available.
Euroopa Kohus sedastab oma järeldustes, et „avalikkus … tagab institutsioonidele kodanike silmis suurema legitiimsuse ning suurendab usaldust nende vastu“.
In its conclusion, the Court stated that: " openness...contributes to conferring greater legitimacy on the institutions in the eyes of European citizens and increases their confidence in them ".
Komisjon on siiski keeldunud uut ettepanekut esitamast.
However, the Commission has refused to make a new proposal.
Ainuke muudatus, mida komisjon on tegelikult teinud, on määruse õigusliku aluse / õiguslike aluste muutmine, mida tehti möödunud aasta detsembri koondteatises.
The only change that the Commission has in fact made is the modification of the legal base/basis of the regulation which was made in the Omnibus communication last December.
Sellises olukorras on vastutav komisjon – kodanikuvabaduste komisjon – otsustanud, et parlament peab komisjoni rolli endale võtma ja tegema vajalikud muudatused, mis määruse nö lissaboniseeriksid.
In this situation, the leading Committee, the Committee on Civil Liberties, has decided that the Parliament should take over the Commission's role and make the necessary amendments that would "lisbonize" the regulation.
Nüüd peame lähtuma komisjoni 2008. aasta ettepanekust.
We are now obliged to proceed on the basis of the Commission proposal from 2008.
Kahjuks ei vii see ettepanek liidu läbipaistvust uue asutamislepinguga nõutavale tasandile.
Unfortunately, this proposal does not enhance the transparency of the Union to the level that would be required by the new Treaty.
Vastupidi – mitmed komisjoni esitatud muudatusettepanekud isegi alandaksid praegust standardit.
On the contrary, many of the amendments proposed by the Commission would even reduce the present standard.
Kõige tõsisem neist on komisjoni muudatusettepanek artikli 3 kohta, mis piiraks märkimisväärselt dokumendi mõistet.
The most severe of these is the amendment that the Commission is proposing to Article 3 which would significantly limit the definition of a document.
Arvamuse koostaja arvates tuleks säilitada praegune mõiste, kuna see hõlmab kõiki asjaomaseid – mitte ainult registreeritud – dokumente.
In the Rapporteur's opinion, the present definition should remain, covering all relevant documents - not only registered ones.
Teine muudatusettepanek, mida arvamuse koostaja peab murettekitavaks, puudutab artiklis 5 sätestatud liikmesriikide õigust dokumentide avaldamist takistada.
Another amendment that the Rapporteur finds worrying concerns the right of the Member States to withhold documents under Article 5.
Komisjoni esitatud sõnastus annaks liikmesriikidele piiramatu õiguse tugineda liikmesriigi õigusaktidele, kui nad põhjendavad liikmesriigist pärineva dokumendi avaldamisest keeldumist.
The formulation proposed by the Commission would give the Member States an unlimited right to refer back to their own legislation to justify refusing access to a document originating from a Member state.
Institutsioonid saaksid hinnata põhjenduste asjakohasust määruse, mitte aga siseriiklike õigusaktide alusel.
The institutions will only be able to consider grounds based on the Regulation, and not based on national law.
Selline õigus nõrgendaks läbipaistvuse põhimõtet ja jätaks selle järgimise täielikult liikmesriikide otsustada.
Such a right would 'water down' the principle of transparency and leave it completely to the discretion of Member States.
Määruse artiklis 4 loetletud eranditest peaks piisama.
The exceptions listed in Article 4 of the Regulation should be sufficient.
Kui ei piisa, tuleks muuta artiklit 4, aga mitte anda liikmesriikidele piiramatuid õigusi.
If they are not, changes should be made in Article 4 and not by giving the Member States unlimited rights.
Määruse eesmärk
The purpose of the regulation
Arvamuse koostaja arvates tuleks selgelt eristada ühest küljest üldsuse juurdepääsu dokumentidele ning kodanikele antavat teavet ja osalemist ning teisest küljest institutsioonide juurdepääsuõigust dokumentidele, sealhulgas isegi konfidentsiaalsetele dokumentidele.
According to the rapporteur, there should be a clear distinction between 'public access to documents' and 'information and participation of citizens', on the one hand, and the institutions' right of access, even to confidential documents, on the other.
Viimase probleemi võib lahendada institutsioonidevahelise kokkuleppega.
The latter may be settled via inter-institutional agreement.
Eelarvekontrollikomisjon palub vastutaval kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:
The Committee on Constitutional Affairs calls on the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following amendments in its report:
a) dokument – mis tahes teabekandjal esitatud sisu (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena) , mille institutsioon on ametlikult koostanud ja ühele või mitmele saajale edastanud või muul viisil registreerinud või mille institutsioon on saanud ; elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis olevad andmed on dokumendid , kui neist saab sealt süsteemi vahendite abil väljatrüki või elektroonilises vormis koopia teha;
(a) « document » means any content whatever its medium (written on paper or stored in electronic form or as a sound, visual or audiovisual recording) drawn-up by an institution and formally transmitted to one or more recipients or otherwise registered, or received by an institution; data contained in electronic storage, processing and retrieval systems are documents if they can be extracted in the form of a printout or electronic-format copy using the available tools for the exploitation of the system;
a) dokument – mis tahes teabekandjal esitatud andmed või sisu (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena), mis käsitleb institutsiooni, organi või asutuse vastutusalasse kuuluva poliitika, tegevuse või otsustega seotud küsimusi ; elektroonilisel teabekandjal, andmetöötlus- või päringusüsteemis (sh institutsiooni , organi või asutuse töös kasutatavates välistes süsteemides) olevat teavet peetakse dokumendiks, kui sellest saab sealt kättesaadavate süsteemi kasutamise vahendite abil väljatrüki või elektroonilises vormis koopia või koopiad teha;
(a) “ document ” shall mean any data or content whatever its medium (written on paper or stored in electronic form or as a sound, visual or audiovisual recording) concerning a matter relating to the policies, activities and decisions falling within the sphere of responsibility of an institution, body, office or agency; information contained in electronic storage, processing and retrieval systems (including external systems used for the work of an institution, body, office or agency) shall constitute a document or documents if it can be extracted in the form of one or more printouts or electronic-format copies using the available tools for the exploitation of the system;
Komisjoni esitatud muudatusettepanek piiraks üldsuse juurdepääsu vaid väikese arvu dokumentidega.
The amendment proposed by the Commission would limit public access to only a small number of documents.
See oleks selge avalikkuse standardite alandamine võrreldes praeguse olukorraga.
This would be a clear lowering of standards of openness compared to the present situation.
c) õigusnõustamist või kohtu-, vahekohtu- või vaidluste lahendamise menetlust ;
(c) legal advice and court, arbitration and dispute settlement proceedings;
c) õigusnõustamist , mis on seotud kohtumenetlusega ;
(c) legal advice dealing with court proceedings;
Euroopa Kohus on Turco kohtuasjas tehtud otsuses sedastanud, et õigusnõustamise avalikustamine õigusloomega seotud algatuse puhul suurendab õigusloomeprotsessi läbipaistvust ja avalikkust ning tugevdab Euroopa kodanike demokraatlikke õigusi.
The Court of Justice stated in its judgment of the Turco case that disclosure of legal advice in legislative initiatives increases the transparency and openness of the legislative process and strengthens the democratic rights of European citizens.
Lõike 2 punkti a kohaldamisel loetakse avaldamist ülekaalukaid üldisi huve teenivaks, kui taotletud teave on seotud heidetega keskkonda .
As regards paragraph 2(a) an overriding public interest in disclosure shall be deemed to exist where the information requested relates to emissions into the environment .
Lõikes 2 sätestatud erandeid ei kohaldata juhul, kui avaldamine teenib ülekaalukaid üldisi huve.
The exceptions under paragraph (2) shall apply unless there is an overriding public interest in disclosure.
Avaldamise üldiste huvide hindamisel on olulise tähtsusega asjaolu, et taotletud dokumendid on seotud põhiõiguste, keskkonna- või inimeste tervise kaitsega .
When assessing the public interest in disclosure , special weight shall be given to the fact that the requested documents relate to the protection of fundamental rights, environment, or human health .
Määruses nr 1367/2006 on sätestatud, et info avaldamiseks eeldatakse ülekaalukat üldsuse huvi, kui taotletud info on seotud heitmetega keskkonda.
Regulation 1367/2006 establishes an overriding public interest in the release of information concerning emissions to the environment.
Samasugune ülekaaluka üldsuse huvi eeldamine peaks kehtima ka info avaldamisel, mis on seotud põhiõiguste kaitse või ohuga inimeste tervisele.
There should be a similar presumption in favour of an overriding public interest in the release of information concerning protection of fundamental rights or risks to human health.
– kui andmed puudutavad üksnes avalikku isikut, välja arvatud juhul, kui konkreetseid asjaolusid arvesse võttes on põhjust eeldada, et andmete avaldamine kahjustaks seda isikut või temaga seotud isikuid;
– if the data relate solely to a public person unless, given the particular circumstances, there is reason to assume that disclosure would adversely affect that person or other persons related to him or her;
– kui andmed on asjaomase isiku nõusolekul juba avalikustatud.
– if the data have already been published with the consent of the person concerned.
Sellisel juhul peab institutsioon, organ või asutus üldised huvid täpsustama.
In such cases, the institution, body, office or agency shall be required to specify the public interest.
Kui institutsioon, organ või asutus keeldub dokumendile juurdepääsu lubamisest käesoleva lõike alusel, kaalub ta, kas dokumendile oleks võimalik anda osaline juurdepääs .
Where an institution, body, office or agency refuses access to a document on the basis of this paragraph, it shall consider whether partial access to that document is possible .
Komisjoni ettepanekus ei hinnata õigesti vajadust tagada õige tasakaal kaalul olevate põhiõiguste vahel.
The Commission proposal does not do justice to the need for a right balance between the fundamental rights at stake.
Kui taotleja soovib pärast teabe saamist institutsioonilt uusi dokumente, käsitletakse seda päringut uue taotlusena kooskõlas artiklitega 7 ja 8.
If, after receiving the information, the applicant requests further documents from the institutions, that request shall be dealt with as a fresh application in accordance with Articles 7 and 8.
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council regarding public access to European Parliament, Council and Commission documents
Euroopa Liidu lepingu artikli 1 lõike 2 kohaselt peavad ühenduse institutsioonid ja organid tegema otsuseid nii avalikult kui võimalik ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik.
According to Article 1(2) of the Treaty on European Union (TEU) Community institutions and bodies must take decisions as openly as possible and as closely as possible to the citizens.
Selleks, et võimaldada kodanikel poliitilises protsessis tõhusalt osaleda ja ametiasutustelt aruandekohustuse täitmist nõuda, peab kodanikel ja valitud organitel olema võimalikult ulatuslik juurdepääs Euroopa Liidu institutsioonide dokumentidele.
In order to enable them to effectively participate in the political process and call public authorities to account, citizens and elected bodies should therefore have the widest possible access to documents held by the European institutions.
Kuid komisjoni poolt määruse kohta tehtud muudatusettepanekud on pettumust valmistavad, kuna mitmel juhul on need ettepanekud pigem samm tagasi kui julge samm edasi, et „saavutada suurem läbipaistvus”.
The actual amendments the Commission has brought to the Regulation, however, are disappointing as in a number of cases the Commission's proposals represent a step backwards rather than a bold step ahead in "a drive towards more transparency".
Esiteks oleks komisjon pidanud täielikult üle vaatama oma varasema ettepaneku, sest alates Euroopa Liidu toimimise lepingu jõustumisest kehtib uus õiguslik raamistik, mis põhineb artikli 15 lõikel 3.
First and foremost, the Commission should have completely reviewed its earlier proposal as the entry into force of the Treaty on the Functioning of the European Union provides a new legal framework based on Article 15(3).
Komisjon oleks pidanud lisama oma ettepaneku Lissaboni lepingu jõustumise tagajärgi käsitlevasse dokumenti KOM(2009)0665 .
The Commission should have included its proposal in COM(2009)0665 on the consequences of the entry into force of the Treaty of Lisbon.
Komisjon ei võtnud ettepanekut ametlikult tagasi ega asendanud seda uue ettepanekuga, milles võetaks arvesse Lissaboni lepingu uut raamistikku.
The Commission did not formally withdraw the proposal and never replaced it with a new proposal that takes account of the new framework of the Treaty of Lisbon.
Kõige märkimisväärsem samm tagasi on dokumendi määratluse (artikkel 3) muutmine komisjoni poolt – tegemist on määruse ühe põhimõistega.
The most notable step backwards is the Commission's reformulated definition (Article 3) of "document", the concept that lies at the very heart of the Regulation.
Raportöör on arvamusel, et määratluse kitsamaks muutmise asemel, mida komisjon tegelikult välja pakub, tuleks dokumendi mõistet avardada nii, et see keskenduks ametlikule teabele, sest taotlejate juurdepääs teabele annaks võimaluse küsida eriteavet täpsemal, sihipärasemal ja laiahaardelisemal viisil, vältides suure hulga kasutute andmete saamist, millega võivad kaasneda lisakulud.
Your rapporteur is of the opinion that instead of narrowing down the definition, as the Commission in fact proposes, the term “document” should be opened up to focus on ”official information” as access to pieces of information by applicants would make it possible to ask for specific information in a more precise, targeted and comprehensive way, avoiding the receipt of masses of unnecessary data, possibly generating extra costs.
Uus määratlus võiks lihtsustada ka osalist juurdepääsu teatud salastatud dokumentidele ja võimaldada selgesti eristada mitteametlikku ja ametlikku teavet.
The new definition could also make it easier to get partial access to certain classified documents, and would make it possible to clearly differentiate unofficial and official information.
Samas kui üldsuse kergem juurdepääs ELi institutsioonide, organite, ametite ja asutuste dokumentidele jääb endiselt käesoleva määruse eesmärgiks, võib vahedokumentide nagu kavandite või memorandumite üldsusele kättesaadavaks tegemine suunata ametliku teabe tulva mitteametlikesse ja/või valitsustevahelistesse kanalitesse, mille tulemuseks on vähem läbipaistvust ja nõrgem Euroopa Liit.
While easier public access to documents of EU institutions, bodies, offices and agencies remains the goal of this Regulation, making intermediary documents, such as draft notes or memoranda publicly available could shift official information flow to informal and/or intergovernmental channels resulting in less transparency and a weaker European Union.
Otsimise ja kopeerimise tasud peaksid piirduma dokumentide otsimise ja kopeerimise mõistlike standardtasudega.
Search and duplication fees should be limited to reasonable standard charges for document search and duplication.
Komisjon peaks eelpoolmainitud punktide kohta ettepanekuid esitama.
The Commission should make proposals on the aforementioned points.
Kodanike jaoks on eriti tähtis, et näiteks rikkumismenetluste puhul, mis algatatakse sageli kodanike petitsioonide alusel, oleks tagatud täielik juurdepääs kõigile lõpetatud rikkumismenetluste dokumentidele.
For citizens it is of particular importance that, e.g. in the case of infringement procedures which often result from citizens' petitions, full access should be provided to all documents of closed infringement proceedings.
Raportöör juhib tähelepanu sellele, et komisjoni ettepanek anda liikmesriikidele nende endi õigusaktide sätetel põhinev õigus keelduda juurdepääsu andmisest dokumentidele (artikkel 5) on vastuolus Euroopa Kohtu praktikaga ning seetõttu vastuvõetamatu.
Your rapporteur points out that the Commission's proposal to give Member States a right to refuse access to documents (Article 5) based on their own legislation is contrary to the jurisprudence of the European Court of Justice and therefore not acceptable.
Artikli 9 („Tundliku sisuga dokumentide käsitlemine”) puhul on oluline, et liidu institutsioonid, organid, ametid ja asutused kehtestaksid kõnealuste dokumentide salastamise ühised eeskirjad, mis tuleks ka avaldada.
With regard to Article 9 ("Treatment of sensitive documents") it is important that the institutions, bodies, offices and agencies of the Union should lay down common rules for the classification of such documents and that these rules should be made public.
Petitsioonikomisjon peab väga tähtsaks säilitada ja suurendada kodanike usaldust ELi institutsioonide, organite, ametite ja asutuste vastu.
The Committee on Petitions considers the maintenance and increase of the trust of citizens in the EU institutions, bodies, offices and agencies of high importance.
EL peab kaitsma isikuandmeid ja eraelu võimalikult suurel määral ja ei peaks kehtestama eeskirju, millega lubatakse kasutada meetmeid, mida on raske objektiivselt kohaldada.
The EU must protect personal data and privacy at the highest possible standards and should not create rules allowing measures that are difficult to apply objectively.
ELil on ülekaaluka üldise huvi alane kohtupraktika, kuid oleks soovitav, et komisjon esitaks selle mõiste täpse ja konkreetse määratluse.
While EU case law exists regarding the interpretation of “overriding public interest”, it would desirable for the Commission to provide an exact and concrete definition of the term
Salastatud teabe saajal ei ole õigust seda kolmandale osalisele edastada ilma teabe andja eelneva nõusolekuta.
Classified information shall not be transmitted from the recipient to a third party without prior consent of the originator.
Petitsioonikomisjon tunneks heameelt salastatuse kustutamise eeskirjade ühise raamistiku ja menetluse üle, k.a liidu institutsioonide, organite, ametite ja asutuste võimaluse üle pärast avalikkuse juurdepääsu taotluse esitamist dokumendi liigituskategooria läbi vaadata ja seda muuta.
The Committee on Petitions would welcome a common framework and procedure for declassification rules, including a possibility for the Union institutions, bodies, offices and agencies to review and reset the classification category of a document upon a request for public access to it.
Nii saab varem salastatud dokumente paindlikumal viisil avaldada.
Thus formerly classified documents could be disclosed in a more flexible way.
Juhul kui institutsioon keeldub vastavalt käesoleva määruse sätetele dokumenti puudutavat taotlust rahuldamast, on ta kohustatud teatama, kas ja millal on hiljem võimalik dokumendile täielikult või osaliselt juurde pääseda.
In case an institution rejects an application for a document based on the provisions in this Regulation, the institution shall be obliged to provide notification as to whether and when partial or full access is likely to be possible at a later stage.
Raportöör on arvamusel, et selleks, et Euroopa läbipaistvuse algatus oleks edukas, peab taotlejatel olema võimalus soovitud teave kiiresti üles leida ja kätte saada.
Your rapporteur is of the opinion that for the European Transparency Initiative to succeed applicants must be able to easily find and retrieve the information they want.
Määruse kohaselt peaksid institutsioonid seetõttu tagama, et dokumendid antakse kas dokumendiregistrite ühise kasutajaliidese kaudu või kasutajaliidese kaudu, millel on otselink iga institutsiooni oma registrisse.
In the context of this Regulation therefore the institutions should ensure that documents are supplied either through a common interface for their registers of documents or through an interface with direct links to each institution’s own register.
Lisaks tuleks komisjoni kohustada, nagu käesoleva määruse puhulgi, et ta esitaks aruande muudetud määruse rakendamise kohta ning annaks vajaduse korral soovitusi.
Furthermore, as was the case with the current Regulation, the Commission should be requested to provide a report on the implementation of the revised Regulation and make recommendations, where required, for improvements.