natgillin/translations-raw huggingface dataset:
juhib tähelepanu asjaolule, et hoolduse kvaliteet tuleb tagada vanaduse kvaliteedi parandamiseks ning selleks, et hoida ära füüsiline, seksuaalne, psühholoogiline ja majanduslik väärkohtlemine, mille all eakad sageli kannatavad; rõhutab, et eakate hoolduseks ette nähtud riiklikes ja eraasutustes elavatel inimestel peaks olema õigus osaleda nende asutustega seotud otsuste tegemises juhatuse ja haldusstruktuuride kaudu; on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama riigi- ja erasektoris eakate hooldajatena töötavate isikute pideva koolituse ja nende töö korrapärase hindamise ning selle, et hooldajate tööle omistataks suurem majanduslik väärtus, kaasa arvatud tasu, kindlustus ja töötingimused;
Points out that the quality of care should be ensured in order to improve the quality of old age and also in order to avoid the physical, sexual, psychological and economic abuse that is often inflicted on the elderly; emphasises that people living in public and private institutions for elderly care should have the right to participate in the decision-making of these institutions through board and administration structures; considers that Member States should ensure that those employed as carers of older people in the public and private sectors receive continuous training and regular evaluation of their performances and that a greater economic value be given to their work, including pay, insurance, and working conditions;
palub liikmesriikidel pakkuda soodustusi eakate psühholoogilise ja füüsilise hooldamise alase väljaõppe korraldamiseks, samuti neile sobivate eluruumide leidmiseks;
Calls on the Member States to offer incentives for the provision of training in psychological and physical assistance for older people and of appropriate facilities to accommodate them;
ergutab tavaliselt haiglatena tegutsevate hooldekodude ümberkujundamist perekonnamudelit rakendavateks sõbralikeks asutusteks, mis võimaldaks vältida institutsionaliseerumist;
Encourages the transformation of nursing homes usually operating as hospitals to friendly establishments where the model of the family is applied, as a way to avoid institutionalisation;
teeb ettepaneku tunnistada Alzheimeri tõbe käsitleva Euroopa tegevuskava käivitamisel asjakohaselt vanemate naiste osa dementsuse all kannatavate inimeste hooldamisel, ning soovib, et see kava kiiresti ellu rakendataks; peab ühtlasi vajalikuks riiklikke programme, et kindlaks teha, milliseid meetmeid võiks võtta vanemate naiste elukvaliteedi parandamiseks; teeb ettepaneku, et nende meetmete planeerimiseks ja rakendamiseks peetaks nõu Alzheimeri tõvega tegelevate ühendustega;
Proposes that the launch of the European Action Plan on Alzheimer's Disease duly recognise older women's role in caring for people with dementia and is speedily implemented; considers, in addition, that national programmes are needed to map what measures could be taken to improve the quality of life of older women; proposes that the Alzheimer associations be consulted to map and implement these measures;
palub võtta meditsiiniliste diagnooside juures arvesse soolist aspekti, et tagada diagnoosi täpsus ning see, et inimesed saavad asjakohast ravi ja hooldust; palub mitte piirata diagnoosi- ning tervishoiuteenuste ja hoolduse osutamise vahendeid üksnes patsiendi vanuse ja soo tõttu, st võimaldada ka eakatele naistele rinna-, emakakaela-, kopsu- ja kolorektaalvähi ning samuti südame-veresoonkonna haiguste sõeluuringuid; lisaks palub pöörata suuremat tähelepanu eelkõige vanemaid naisi ähvardavate haiguste, nt osteoporoosi ja reumatoidartriidi ennetamisele ja ravile;
Asks that a gender perspective be taken into account when making medical diagnoses, to ensure that they are precise and that people receive appropriate treatment and care; asks that tools for diagnosis, health services and care not be restricted solely because of a patient's age and gender, so that screening for breast cancer, cervical cancer, lung cancer and colorectal cancer as well as cardiovascular screening, for example, should be available to elderly women; asks, in addition, that greater attention be given to the prevention and treatment of diseases to which older women are especially prone, such as osteoporosis and rheumatoid arthritis;
palub arvestada toitumist käsitlevates soovitustes soolist ja vanuselist aspekti; palub soolist ja vanuselist aspekti arvesse võtta ka toiduohutusega seotud soovitustes, nt toiduainete märgistamine, tervisealased väited, REACHi määrus ja uuendtoit;
Asks that the gender and age perspective be used in recommendations concerning nutrition; asks also that the gender and age perspective be used in recommendations concerning food safety issues such as food labelling, health claims, REACH regulation and novel foods;
juhib tähelepanu asjaolule, et nii tehnoloogia kui ka tehnilised uuendused võivad ühiskonda oluliselt aidata vananeva elanikkonna vajadustega kohanemisel; nõuab, et laialdasemalt võetaks kasutusele eakatega koostöös väljatöötatud uuendused, nagu lihtsustatud mobiiltelefonid ja internetiühendused, eritoodetesse paigaldatud nn targad andurid, mille eesmärk on vähendada õnnetusi, koerte treenimine nt mälu mõjutavaid haigusi põdevate inimeste abistamiseks jne, samuti nõuab eakate elukestva õppe eriprogrammide riiklikku toetamist;
Points out that both technology and technical improvements can be important in adapting society to the needs of an ageing population; calls for innovations developed in close cooperation with older people to become more widely used, some examples of which are simplified mobile phones and Internet connections, smart sensors in specific products in order to reduce the number of accidents, trained dogs to assist people such as those suffering from diseases affecting the memory, etc., and calls for programmes especially designed on the basis of lifelong learning for elderly people to be supported by the state;
nõuab väljatöötamisjärgus ravimite katsetamist, et uurida nende mõju mitte ainult mehe, vaid ka naise kehale;
Calls for trials of medicines which are under development to study their effects on the bodies not only of men but also of women;
teeb ettepaneku korraldada statistilisi uurimusi eakate inimeste vastase vägivalla suurenemise kohta, et juhtida tähelepanu sellele tõsisele probleemile – millest eakad ei ole enamasti võimelised teada andma, kuna nad võtavad halba kohtlemist vanaduse ja oma iseseisvusetuse loomuliku osana – ning et võidelda tõhusamalt ja suurema pühendumusega eakate väärkohtlemise vastu;
Proposes that statistical surveys be carried out on the increase in violence against elderly people with the aim of casting light on this serious problem – which elderly people are normally incapable of reporting, since they may accept the ill-treatment they suffer as part and parcel of being old and dependent – and with a view to combating elder abuse more effectively and with greater commitment on the part of society as a whole;
nõuab eriprogrammide koostamist kultuuri ja hariduse valdkonnas ja eakate naiste kaasamist kohaliku kogukonna algatustesse, et vältida eakate naiste väljajäämist ühiskonnast;
Calls, with a view to preventing older women from becoming excluded from society, for targeted cultural and educational schemes to be set up and for older women to be involved in local community initiatives;
palub komisjonil teha 2011. aasta lõpuks ettepanek tegevuskava kohta, mis sisaldaks järgmist:
Asks the Commission to propose by the end of 2011 an action plan containing:
uuring, kas vanadust käsitlevateks teadusuuringuteks on vaja rohkem vahendeid;
an examination of the need for more resources for scientific research on ageing,
meetmed kvaliteetse hoolduse ja hooldajate töötingimuste kvaliteedi tagamiseks;
measures to ensure the quality of care and the quality of the working conditions of carers,
muudatused sotsiaalkindlustuse sidususe suurendamiseks, sealhulgas pensioniskeemid, hoolduspuhkused ja osalise tööajaga töötamise kord;
changes to increase coherence in the area of social security, including pension schemes, care leaves and part-time working arrangements,
soolisi erinevusi arvestav vanusega seotud haiguste käsitlus ning nende haiguste parima diagnoosimise ja ravi meetmed;
a gender-sensitive concept of age-related diseases and measures for their optimum recognition and treatment,
iga-aastane aruandlus, mille aluseks on Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtted ning mida haldavad institutsionaalsel tasandil Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja liikmesriikide riiklikud ametid, eakate õiguste rikkumise ning meetmete kohta, mida tuleb ELi ja liikmesriikide tasandil võtta, et kaotada otsene ja varjatud diskrimineerimine;
yearly reporting, based on the principles of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and managed by the Fundamental Rights Agency at the institutional level and national agencies in the Member States, on the violation of older people's rights and on measures to be taken at EU and national level to abolish direct and hidden discrimination,
õigusloomega mitteseotud meetmed vanuselise diskrimineerimise vastu, näiteks teadlikkuse suurendamise kampaaniad;
non-legislative measures to tackle age discrimination, such as awareness-raising campaigns,
vanemate sisserändajate ja nn LGBT-inimeste (homo-, bi- ja transseksuaalid) arvessevõtmine kõigis meetmetes;
mainstreaming of the perspective of older migrants and LGBT people,
põlvkondadevahelise solidaarsuse toetamise meetmed, nt kava toetada naisi, kes hoolitsevad lapselaste eest, kui lapsevanemad on töökohustuste tõttu ära;
measures to support intergenerational solidarity, such as plans to support women who care for grandchildren while the parents are absent due to employment reasons,
meetmed eakate inimeste teadmiste ja töökogemuse rakendamiseks, näiteks tööd otsivate inimeste nõustamisega tegelevate eakate ühingute loomine;
measures to make use of the knowledge and professional experience of older people, for example by setting up associations of older people to provide advice for job-seekers,
parimate tavade vahetamine;
exchange of best practice;
palub komisjonil 2012. aasta lõpuks ajakohastada ja tugevdada järelevalvemehhanisme seoses põhiõiguste rakendamisega; samuti nõuab teadlikkuse suurendamist nendest sageli vähekasutatud mehhanismidest, sest eakad üldiselt ning eriti eakad naised ei ole oma õigustest teadlikud;
Asks the Commission to update and strengthen monitoring mechanisms regarding the implementation of fundamental rights issues by the end of 2012; calls also for increased awareness of these, often under-used, mechanisms as older people in general, and women in particular, are especially uninformed about their rights;
kinnitab, et igal mehel ja naisel ELis peab olema õigus piisavatele, taskukohastele ja kvaliteetsetele sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, vastavalt oma vajadustele ja eelistustele; kutsub komisjoni esitama direktiivi põhiteenuste kohta, milles arvestataks riigisiseste tingimustega; toonitab, et eakad naised on eriti tundlikus olukorras, ning palub komisjonil kaaluda süsteemi, mille raames kõigile meestele ja naistele ELis antaks õigus põhisissetulekule, mis sõltub liikmesriigi elatustasemest;
Affirms that every man and woman in the EU must have a right to adequate, affordable and quality social and health services of general interest, according to their specific needs and preferences; calls on the Commission to put forward a directive on basic services, which would take national conditions into consideration; emphasises that older women are especially vulnerable and invites the Commission to consider a system where all men and women in the EU are granted the right to a basic income that is dependent on the Member State's standard of living;
kutsub komisjoni tagama, et ühenduse rahalisi vahendeid eraldataks projektidele, milles osalejate hulka kuulub sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevaid üksikuid ja eakaid naisi;
Calls on the Commission to seek to ensure that Community funding is earmarked for projects involving, among others, socially disadvantaged single and older women;
Euroopa Parlamendi 7. septembri 2010. aasta resolutsioon ajakirjanduse ja uue meedia ning Euroopa avaliku sfääri loomise kohta ( 2010/2015(INI) )
European Parliament resolution of 7 September 2010 on journalism and new media – creating a public sphere in Europe ( 2010/2015(INI) )
võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu II jaotist;
having regard to Title II of the Treaty on European Union,
võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 11, 41 ja 42;
having regard to Articles 11, 41 and 42 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union,
võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2008. aasta teatist pealkirjaga „'Debate Europe” – demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava kogemuste rakendamine' ( KOM(2008)0158 );
having regard to the Commission communication of 2 April 2008 entitled ‘Debate Europe – building on the experience of Plan D for Democracy, Dialogue and Debate’ ( COM(2008)0158 ),
võttes arvesse komisjoni 24. aprilli 2008. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa asjadest teavitamine audiovisuaalmeedia abil” ( SEK(2008)0506 );
having regard to the Commission communication of 24 April 2008 entitled ‘Communicating Europe through audiovisual media’ ( SEC(2008)0506 ),
võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa asjadest teavitamine interneti kaudu – kodanike kaasamine” ( SEK(2007)1742 );
having regard to the Commission communication of 21 December 2007 entitled ‘Communicating about Europe via the Internet – Engaging the citizens’ ( SEC(2007)1742 ),
võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2007. aasta töödokumenti pealkirjaga „Ettepanek: institutsioonidevaheline kokkulepe partnerluse kohta Euroopa asjadest teavitamisel” ( KOM(2007)0569 );
having regard to the Commission working document of 3 October 2007 entitled ‘Proposal for an Inter-Institutional Agreement on Communicating Europe in Partnership’ ( COM(2007)0569 ),
võttes arvesse komisjoni 1. veebruari 2006. aasta teatist pealkirjaga „Valge raamat Euroopa teabevahetuspoliitika kohta” ( KOM(2006)0035 );
having regard to the Commission communication of 1 February 2006 entitled ‘White Paper on a European Communication Policy’ ( COM(2006)0035 ),
võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2005. aasta teatist pealkirjaga „Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” ( KOM(2005)0494 );
having regard to the Commission communication of 13 October 2005 entitled ‘The Commission's contribution to the period of reflection and beyond: Plan-D for Democracy, Dialogue and Debate’ ( COM(2005)0494 ),
võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ( A7-0223/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Culture and Education ( A7-0223/2010 ),
arvestades, et kodanike juurdepääs teabele ning poliitikakujundajate ja valijate vaheline suhtlemine on meie esindusdemokraatlike ühiskondade kesksed tahud ning vajalikud eeltingimused, et kasutada üldsuse õigust täielikuks ja informeeritud demokraatlikuks osalemiseks riigi ja ELi avalikus elus;
whereas access to information for citizens and communication between policy-makers and voters are central elements of our representative democratic societies and a fundamental prerequisite for the exercise of the public's right to full and informed democratic participation in national and EU public life,
arvestades, et üldsusel on õigus saada teavet ELi ja selle konkreetsete projektide kohta, väljendada oma seisukohti ELi küsimustes ja saada ära kuulatud; arvestades, et vahendajate ülesanne on selle dialoogi hõlbustamine;
whereas the public have a right to be informed about the EU and its specific projects, to express their views on the EU and to be listened to; whereas for communicators the challenge lies specifically in facilitating that dialogue,
arvestades, et viimased Euroopa Parlamendi valimised ei muutnud valijate osalusprotsendi vähenemise suundumust ning tõstsid esile vajaduse jätkata jõupingutusi ELi ja selle kodanike teineteisele lähendamiseks;
whereas the last European elections did not reverse the trend of declining voter turnout, highlighting the need to continue efforts to overcome the distance between the EU and its citizens,
arvestades, et on selgeid tõendeid selle kohta, et kodanikud teavad ELi poliitikast ja küsimustest liiga vähe, kuid soovivad olla paremini informeeritud, nagu kajastavad ka mitmete Eurobaromeetri küsitluste tulemused; arvestades, et need küsitlused näitavad, et teabepuudus on üks peamisi põhjuseid, miks inimesed loobuvad hääletamast ega soovi usaldada ELi institutsioone;
whereas there is clear evidence of citizens being under-informed on EU policies and issues and, at the same time, wishing to be better informed, as reflected in the results of various Eurobarometer polls; whereas those polls indicate that this lack of information is one of the main reasons for people deciding not to vote and being reluctant to trust the EU institutions,
arvestades, et Lissaboni leping on andnud parlamendile ELi otsustusprotsessides rohkem volitusi, mis muudab veelgi tähtsamaks ELi kodanike teavitamise nende valitud esindajate tööst;
whereas the Treaty of Lisbon has given Parliament more power in the context of EU decision-making, making it even more important for EU citizens to be aware of their elected representatives' work,
arvestades, et Lissaboni lepinguga on kehtestatud uus vorm üldsuse osalemiseks ELi poliitika kujundamises – Euroopa kodanikualgatus; arvestades, et üldsuse juurdepääs teabele ja selle kriitiline mõistmine on Euroopa kodanikualgatuse seisukohast võtmetähtsusega;
whereas the Lisbon Treaty introduces a new form of public involvement in the shaping of EU policies, the European citizens' initiative; whereas public access to, and critical understanding of, information are of key importance to the success of the European citizens' initiative,
arvestades, et avalikku sfääri võib mõista kui ruumi, milles kõik ELi kodanikud ja mitmekesised elanikkonnarühmad võivad avalikku poliitikat paremini mõista ja kus nendega selle üle arutatakse, eesmärgiga nende ootusi paremini täita, ning arvestades, et see peab olema ruum nii teabe andmiseks kui ka ulatuslikeks konsultatsioonideks, mis ületab riigipiire ning soodustab jagatud avaliku huvi tunnet kogu ELis;
whereas a public sphere can be understood as a space in which public policies may be better understood by, and discussed with, all EU citizens and all sections of the population, in all its diversity, with a view to meeting their expectations more effectively, and whereas it must be a venue both for the provision of information and for wide-ranging consultations transcending national borders and fostering the development of a sense of shared public interest throughout the EU,
arvestades, et mõistet „uus meedia” kasutatakse võrku ühendatud digitaalse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kohta; arvestades, et uus tehnoloogia soodustab teabe levikut ja sisendi mitmekesisust ning kaalutlevamat demokraatiat; arvestades, et elektrooniline sotsiaalne meedia loob uusi avalikkuse vorme, mis on füüsiliselt hajutatud, kuid seotud ühise huvi tõttu sama teema vastu ja millel on võime luua uusi piiriüleseid avalikke sfääre;
whereas the term ‘new media’ is used to describe networked digital information and communication technologies; whereas those new technologies foster the dissemination of information and diversity of input and make for a more deliberative democracy; whereas electronic social media create new forms of public, which are physically dispersed but bound by a shared interest in the same topic, with the potential to create new transnational public spheres,
arvestades, et sotsiaalse meedia platvormide kasutamine parlamendi poolt 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimiste kampaania ajal suurendas edukalt aktiivsete kasutajate arvu, eriti noorte hulgas;
whereas the use of social media platforms by Parliament in the 2009 European election campaign successfully increased the number of active users, especially among young people,
arvestades, et muutunud on viis, kuidas noored meediat tajuvad ja kasutavad; arvestades, et noored kasutavad uut tehnoloogiat laialdaselt kommunikatsioonivahendina;
whereas there has been a change in the way young people perceive, use and exploit the media; whereas young people make wide-ranging use of the new technologies as a means of communication,
arvestades, et Euroopa avaliku sfääri loomine on tihedalt seotud üleeuroopaliste või riikidevaheliste meediastruktuuride olemasoluga; arvestades, et praegu puudub Euroopa ühine avalik sfäär, kuid on olemas väga elavad riikide avalikud sfäärid, mille vahel tuleks luua sünergia, nagu seda on teinud näiteks Prantsuse-Saksa telekanal Arte;
whereas the creation of a European public sphere is closely related to the existence of pan-European or transnational media structures; whereas there is no overarching European public sphere at present, but whereas there are very lively national public spheres between which synergies should be developed, along the lines of, for example, the Franco-German television channel Arte,
, on liikmesriikide ülesanne määratleda ja korraldada avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide tegevust;
, it is up to the Member States to define and organise the remit of public service broadcasting organisations,
arvestades, et meediaturgu reguleeriv õigusraamistik erineb liikmesriigiti oluliselt ja seda tuleb austada;
whereas legal regulations governing the media market differ widely among individual Member States, and need to be respected,
arvestades, et riikide meedial ja eriti avalikel ringhäälinguorganisatsioonidel on eriline kohustus teavitada avalikkust põhjalikult poliitilistest otsustusprotsessidest ja haldusest, mis peaks hõlmama ka ELi asju;
whereas national media, and in particular public service broadcasters, have a special responsibility to inform the public extensively about political decision-making and governance, which should extend to EU affairs,
arvestades, et inimeste ELi puudutavate teadmiste parandamise eelduseks on see, et EList saab kooli õppekavasse kuuluv teema;
whereas improving people's knowledge of the EU requires EU studies to be incorporated into the school curricula,
arvestades, et ajakirjandus on demokraatia oluline mõõdupuu, mis peaks tagama vaba juurdepääsu väga erinevatele seisukohtadele; arvestades, et ajakirjanikel ja meedial on juhtroll Euroopa integratsiooniprotsessis;
whereas journalism is an important gauge of democracy and should guarantee free access to a wide range of views; whereas journalists and the media play a leading role in the European integration process,
arvestades, et EL peaks liikmesriikides avaliku legitiimsuse otsinguil soodustama rahvusvahelise meedia teket, mis annaks Euroopale uue demokraatliku ja sõltumatu mõõtme, tugevdades samal ajal eeskirju, mille eesmärk on kaitsta pluralismi ja võidelda meediaomandi koondumise vastu;
whereas, in its search for public legitimacy in the Member States, the EU should foster the establishment of transnational media that can give Europe a new democratic and independent dimension, while tightening up the rules intended to safeguard pluralism and combat concentration of media ownership,