natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et kodutus on oma olemuselt mitmetahuline probleem, mis nõuab ka mitmetahulist poliitilist reageerimist;
whereas the very nature of homelessness is multifaceted and requires a multifaceted policy response;
arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia ja selle peamine eesmärk – vabastada 2020. aastaks vähemalt 20 miljonit inimest vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohust – annab uut hoogu võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kõikide vormide, sealhulgas ka kodutuse vastu;
whereas the Europe 2020 Strategy, and its headline target of lifting at least 20 million people out of the risk of poverty and social exclusion by 2020, provides new impetus in the fight against all forms of poverty and social exclusion, including homelessness;
arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia üks põhielemente on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm kui juhtalgatus;
whereas a key element of the Europe 2020 Strategy is the flagship initiative the European Platform against Poverty and Social Exclusion;
arvestades, et selle raamistikuga pannakse ELi tasandil alus tõhusamale ja ambitsioonikamale tegutsemisele kodutuse vastu – määratakse kindlaks meetodid ja vahendid, mis võimaldaksid kõige paremini jätkata komisjoni alustatud tööd kodutuse kaotamiseks ning võetakse sealjuures arvesse 2010. aasta detsembris toimunud konsensuskonverentsi tulemusi;
whereas this framework paves the way for enhanced and more ambitious action on homelessness at EU level by identifying methods and means to best continue the work the Commission has started on homelessness, taking into account the outcome of the consensus conference of December 2010;
arvestades, et Regioonide Komitee on esitanud Euroopa sotsiaalelamumajanduse tegevuskava eesmärgiga koordineerida sotsiaaleluasemete rahastamise, struktuurifondide kasutamise ja energiatõhususe suurendamise meetmeid; arvestades, et ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks aitama seda tegevuskava täita;
whereas the Committee of the Regions outlined a European Social Housing Agenda aiming at the coordination of measures in relation to the financing of social housing, to the use of Structural Funds and to improved energy efficiency; whereas the EU Homelessness Strategy should contribute to this agenda;
nõuab liikmesriikidelt tulemuslikku tegutsemist, et kaotada 2015. aastaks tänavakodutus;
Urges Member States to make progress towards the goal of ending street homelessness by 2015;
nõuab, et töötataks välja ambitsioonikas ja terviklik ELi strateegia ning seda toetavad riiklikud ja piirkondlikud strateegiad, mille pikaajaline eesmärk laiemas sotsiaalse kaasatuse raamistikus on kodutuse kaotamine;
Calls for the development of an ambitious, integrated EU strategy, underpinned by national and regional strategies with the long-term aim of ending homelessness within the broader social inclusion framework;
palub komisjonil moodustada ELi kodutuse kaotamise strateegia töörühm ning kaasata võitlusse kodutuse vastu kõik sidusrühmad, sealhulgas riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikakujundajad, teadlased, kodututele teenuseid osutavad vabaühendused, kodutud ning kodutuse probleemiga lähedalt kokkupuutuvate sektorite, nagu elamumajandus, tööhõive ja tervishoid, esindajad;
Calls on the Commission to establish a working group for an EU homelessness strategy and to involve all stakeholders in the fight against homelessness, including national, regional and local policy-makers, researchers, NGO homeless service providers, people experiencing homelessness and neighbouring sectors such as housing, employment and health;
nõuab, et ELi strateegia väljatöötamisel võetaks arvesse Euroopa kodutuse ja eluasemelt tõrjutuse tüpoloogiat (ETHOS); palub sotsiaalkaitsekomiteel ja selle näitajate töörühmal aidata saavutada liikmesriikide vahel kokkulepet selle liigituse rakendamise kohta; palub Eurostatil koguda andmeid ELi kodutuse kohta Euroopa Liidu tulu ja elutingimusi käsitleva statistika raames;
Calls for the European Typology of Homelessness and Housing Exclusion (ETHOS) to be taken into consideration in developing an EU strategy; calls on the Social Protection Committee and its indicators sub-group to promote agreement amongst Member States on applying this definition; calls on EUROSTAT to collect EU homelessness data in the framework of the European Union Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC);
nõuab, et komisjon ja liikmesriigid lepiksid ELi kodutuse kaotamise strateegia ühe keskse elemendina kokku riiklike ja piirkondlike kodutuse kaotamise strateegiate jälgimise raamistiku; nõuab sellega seoses aruandluse strateegia väljatöötamist, mille alusel kord aastas või kaks korda aastas antaks aru saavutatud tulemustest;
Calls for a framework, agreed by the Commission and the Member States for monitoring the development of national and regional homelessness strategies, as a central element of the EU homelessness strategy; calls in this context for an annual or bi-annual reporting strategy to report on progress;
on seisukohal, et jälgimise ja aruandluse alla peaksid kuuluma kodutuse kaotamise strateegiate alljärgnevad põhielemendid (need on esitatud 2010. aasta ühisraportis sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta):
Considers that the following key elements of homelessness strategies (put forward by the 2010 Joint Report on Social Protection and Social Inclusion) should be monitored and reported upon:
selged eesmärgid, sealhulgas eriti kodutuse ennetamisega seotud eesmärgid; kodutuse juhtumite kestuse vähendamine; kodutuse raskeimate vormide esinemise vähendamine; kodututele mõeldud teenuste kvaliteedi tõstmine ja soodsa hinnaga eluasemete kättesaadavamaks muutmine,
clear targets, particularly relating to the prevention of homelessness; a reduction in its duration; a reduction in the most severe forms of homelessness; the improvement of the quality of services for homeless people and access to affordable housing,
terviklik, kõiki asjaomaseid poliitikavaldkondi hõlmav lähenemisviis,
an integrated approach covering all relevant policy fields,
nõuetekohane juhtimine,
proper governance,
nõuetekohane andmete kogumine,
proper data collection,
eluaseme tähtsustamise poliitika,
a strong housing dimension,
kodutu rahvastikuosa profiilimuutuste ja eeskätt migratsiooni arvessevõtmine;
taking account of changing profiles of the homeless population, and particularly the impact of migration;
nõuab rõhutatult, et selles jälgimisraamistikus pöörataks tähelepanu liikmesriikide saavutustele tänavakodutuse ja pikaajalise kodutuse kaotamisel;
Calls specifically for this monitoring framework to address the progress of the Member States towards ending street homelessness and ending long-term homelessness;
nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegia ei piirduks jälgimise ja aruandlusega, vaid sisaldaks tegevuspaketti, millega toetataks tulemuslike riiklike ja piirkondlike kodutuse kaotamise strateegiate väljatöötamist ja täitmist;
Calls for an EU homelessness strategy to go beyond monitoring and reporting and deliver a package of activities to support the development and sustainment of effective national and regional homelessness strategies;
nõuab ELi kodutuse kaotamise strateegiasse tugevat teadusuuringute kava, et parandada probleemide tundmist ja mõistmist, ning nõuab, et kodutusevastase võitluse põhiküsimustes jätkataks üksteiselt õppimist ja riikidevahelist kogemuste vahetamist;
Calls for a strong research agenda in order to develop knowledge and understanding in the framework of an EU homelessness strategy, and ongoing mutual learning and transnational exchange on key issues in the fight against homelessness;
nõuab, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi sotsiaalse innovatsiooni suunal pöörataks erilist tähelepanu eluasemepõhistele meetmetele, et tugevamini tõendada eluaseme ja ajutise toimetulekutoetuse kombineerimise tulemuslikkust endiste kodutute puhul ning tõendatud teabega mõjutada tavade ja poliitika kujundamist;
Calls for a specific focus on ‘housing-led’ approaches under the social innovation strand of the European Platform against Poverty and Social Exclusion in order to strengthen the evidence base on effective combinations of housing and floating support for formerly homeless people and inform evidence-based practice and policy development;
nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegias pandaks rõhku kvaliteetsete teenuste pakkumisele kodututele, ning nõuab, et komisjon töötaks välja vabatahtliku kvaliteediraamistiku, nagu on nõutud vaesuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi käsitlevas teatises;
Calls for an EU homelessness strategy to focus on the promotion of quality services for homeless people and urges the Commission to develop a voluntary quality framework as stipulated in the Communication on the European Poverty Platform;
nõuab, et kujundataks välja tugevad sidemed ELi kodutuse kaotamise strateegia ja ELi rahastamisvahendite, eeskätt struktuurifondide kaudu toimuva rahastamise vahel; kutsub komisjoni üles edendama Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastamisvahendi kasutamist ka tõrjutud elanikkonnarühmade eluasemevajaduse rahuldamiseks, et aidata kodutuid ELi eri liikmesriikides;
Calls for the development of strong links between the EU homelessness strategy and EU funding streams – especially from the Structural Funds; calls upon the Commission to promote the use of the ERDF financing facility also for housing for marginalised groups to address homelessness in the different EU Member States;
nõuab, et kodutuse kaotamine võetaks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse osana kõikidesse asjaomastesse poliitikavaldkondadesse;
Calls for homelessness to be mainstreamed across relevant policy domains as an aspect of the fight against poverty and social exclusion;
on seisukohal, et ELi kodutuse kaotamise strateegias tuleks täiel määral respekteerida Lissaboni lepingut, milles on sätestatud „riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste oluline roll ja laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele”; on seisukohal, et liikmesriikide ülesanne on kindlaks määrata soodsa hinnaga eluasemete ja sotsiaalelamumajanduse raamtingimused ning et ELi kodutuse kaotamise strateegia peaks olema täielikult kooskõlas liikmesriikide sotsiaalelamupoliitikaga, milles oleks õiguslikult tagatud sotsiaalse mitmekesisuse põhimõte ja sotsiaalse eraldatuse vastu võitlemise põhimõte;
Considers that an EU Homelessness Strategy should fully respect the Lisbon Treaty, which stipulates ‘the essential role and the wide discretion of national, regional and local authorities in providing, commissioning and organising services of general economic interest as closely as possible to the needs of the users’; considers that it is up to the Member States to define the remits of affordable and social housing and that an EU Homelessness Strategy should be fully compliant with the social housing policy of Member States, which legally enshrines the principle of promoting the social mix and fighting social segregation;
nõuab, et ELi Põhiõiguste Amet pööraks rohkem tähelepanu äärmusliku vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tagajärgedele, pidades silmas põhiõiguste kättesaadavust ja tegelikku kasutamist ning võttes arvesse, et eluasemeõiguse tagamine on ülimalt tähtis kõikide muude õiguste, sealhulgas poliitiliste ja sotsiaalsete õiguste kasutamise seisukohalt;
Urges the EU Agency for Fundamental Rights (FRA) to work more on the implications of extreme poverty and social exclusion in terms of access to and enjoyment of fundamental rights, bearing in mind that the fulfilment of the right to housing is critical for the enjoyment of a full range of other rights, including political and social rights;
nõuab, et ELi kodutuse kaotamise strateegia väljatöötamist arutataks tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus;
Urges the Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council to discuss how to develop an EU homelessness strategy;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, sotsiaalkaitsekomiteele ja Euroopa Nõukogule.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Committee of the Regions, the European Economic and Social Committee, the Social Protection Committee and the Council of Europe.
võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli ja osoonikihi kaitsmise Viini konventsiooni Montreali protokolli,
having regard to the Kyoto Protocol of the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the Montreal Protocol of the Vienna Convention for the protection of the ozone layer,
võttes arvesse 2008. aasta detsembris vastu võetud ELi kliima- ja energiapaketti ning määrust (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta,
having regard to the EU climate and energy package of December 2008, and Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases,
võttes arvesse komisjoni teatisi, nagu KOM(2010)0265 , milles esitatakse kasvuhoonegaaside heite üle 20%-lise vähendamise võimaluste analüüs ja hinnatakse kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ohtu, KOM(2010)0086 rahvusvahelise kliimapoliitika kohta pärast Kopenhaageni konverentsi: ülemaailmsele kliimakaitsestrateegiale uue energia andmiseks tuleb tegutseda kohe, ning KOM(2011)0112 , milles esitatakse konkurentsivõimeline vähese CO2-heitega majanduse edenemiskava aastaks 2050,
having regard to Commission Communications such as COM(2010)0265 presenting an analysis of the options to move beyond 20% greenhouse gas (GHG) emission reductions and assessing the risk of carbon leakage, COM(2010) 0086 on international climate policy post-Copenhagen: acting now to reinvigorate global action on climate change, and COM(2011)0112 presenting a roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050,
, 10. veebruari 2010. aasta resolutsiooni Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi (COP15) tulemuste kohta ELT C341E, 16.12.2010, lk 25.
, of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference on Climate Change (COP15) OJ C 341 E, 16.12.2010, p.25.
ja 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni Cancúnis toimuva kliimamuutuste konverentsi (COP16) kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0442 .
and of 25 November 2010 on the climate change conference in Cancun (COP16) Texts adopted, P7_TA(2010)0442 .
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt vastavalt kodukorra artiklile 115 esitatud suuliselt vastatavat küsimust B7-0418/2011 ning võttes arvesse nõukogu ja komisjoni avaldusi,
having regard to Oral Question B7-0418/2011 by the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety tabled pursuant to Rule 115 of its Rules of Procedure, and having regard to the statements by the Council and the Commission,
arvestades, et kliimamuutuste ja nende mõju kohta on olemas selged teaduslikud tõendid ning seetõttu on hädavajalik võtta Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil kiiresti toimivaid, kooskõlastatud ja kaugeleulatuvaid meetmeid selle ülemaailmse probleemi lahendamiseks;
whereas the scientific evidence of climate change and its impacts is unequivocal, making fast, coordinated and ambitious action at European and international level an imperative in order to meet this global challenge,
arvestades, et eesmärk, mille kohaselt tuleks piirata aastast ülemaailmset keskmist maapinnatemperatuuri tõusu nii, et see ei ületaks 2 Celsiuse kraadi (nn 2°C eesmärk), sai rahvusvahelise mõõtme pärast kokkulepete sõlmimist Cancúnis toimunud kliimamuutuste konverentsil COP16;
whereas the objective of limiting the overall global annual mean surface temperature increase to 2ºC (‘the 2ºC objective’) became an international one after the Cancun agreements in COP16,
arvestades, et ainult osad ülemaailmset kliimasoojenemist põhjustavad kasvuhoonegaaside heited kuuluvad ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli alla, sh süsinikdioksiid (CO2), metaan (CH4), dilämmastikoksiid (N2O), fluorosüsivesinikud (HFC), perfluorosüsivesinikud (PFC), väävelheksafluoriid (SF6), kuid mõned muud oluliselt soojenemist soodustavad halogeensüsivesinikud kuuluvad osoonikihi kahandamise potentsiaali tõttu Montreali protokolli alla;
whereas the GHG emissions responsible for global warming are only partly covered by the UNFCCC's Kyoto Protocol, i.e. carbon dioxide (CO2 ), methane (CH4), nitrous oxide (N2O), hydrofluorocarbons (HFCs), perfluorocarbons (PFCs) and sulphur hexafluoride (SF6), while some other halocarbons with strong warming potential are covered by the Montreal Protocol due to their ozone-depleting potential,
arvestades, et kasvuhoonegaasid erinevad kliimasoojenemist soodustava mõju poolest (väljendatakse kiirgusjõuna vattides ruutmeetri kohta) ülemaailmsele kliimasüsteemile, sest neil on erinevad kiirgusomadused ja kestus atmosfääris; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2007. aasta neljanda hindamisaruande kohaselt on CO2 puhul soojendamist mõjutav määr 1,66W/m2, CH4 puhul 0,48W/m2, N2O puhul 0,16W/m2 ja halogeensüsivesinike puhul 0,35W/m2;
whereas the GHGs differ in their warming influence (expressed as radiative forcing in Watts per square meter) on the global climate system due to their different radiative properties and lifetimes in the atmosphere; whereas according to the 2007 IPCC 4AR, these warming influences are 1.66W/m2 for CO2, 0.48W/m2 for CH4, 0.16W/m2 for N2O and 0.35W/m2 for the halocarbons,
arvestades, et sellised heitgaasid nagu süsinikmonooksiid (CO), lämmastikoksiidid (NOx), metaan ja muud lenduvad orgaanilised ühendid (VOC) moodustavad osooni 10–15 km kõrgusel maapinnast (troposfäär); arvestades, et kuna industriaalajastule eelnenud ajaga võrreldes on oluliselt suurenenud metaani, CO, muude lenduvate orgaaniliste ühendite ja lämmastikoksiidide hulk, siis on suurenenud ka troposfääriline osoon umbes 30% võrra ning selle mõju ülemaailmsele kliimasoojenemisele vastab umbes 20%-le CO2-st tingitud kliimasoojenemisest (0,36W/m2);
whereas pollutant gases such as carbon monoxide (CO), nitrogen oxides (NOx), methane, and other volatile organic compounds (VOCs) form ozone in the initial 10–15 km above the ground (troposphere); whereas because of the large increase in methane, CO, VOCs, and NOx since the preindustrial era, tropospheric ozone has increased by about 30%, and its contribution to global warming is as much as 20% of that due to CO2 (0.36W/m2),
arvestades, et puhas süsi (tahm), mis on aerosool ning üks peamisi osiseid, mis paiskub õhku fossiilkütuste ja biomassi mittetäieliku põlemise korral, aitab ülemaailmsele kliimasoojenemisele kaasa kahel viisil: atmosfääris neelab see päikesekiirgust, mis soojendab ümbritsevat õhku, ja sellest tekkiv õhusaaste võib tumendada lund ja jääd ning kiirendada nende sulamist (0,10W/m2);
whereas black carbon (or soot), which is an aerosol and is among the particle components emitted from the incomplete combustion of fossil fuels and biomass, causes global warming in two ways; in the atmosphere absorbs solar radiation, which heats the surrounding air, while its airborne deposition can darken snow and ice and accelerate melting (0.10W/m2),
arvestades, et kui ei saavutata 2°C eesmärki, siis on sellel tohutult suur keskkonnamõju ja majanduslikud kulud, muu hulgas suurendab see tõenäosust, et tekivad murdepunktid, kus temperatuuri tase hakkab süsiniku neeldajatest (nagu metsad ja igikelts) vabastama CO2 ja CH4 ning looduse võime siduda ookeanide kaudu süsinikku väheneb;
whereas failing to meet the 2ºC objective will have enormous environmental impacts and economic costs, among others, increasing the likelihood of reaching tipping points where temperature levels begin to force the release of CO2 and CH4 from sinks such as forests and permafrost, and limit the ability of nature to absorb carbon in the oceans,
arvestades, et ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni (WMO) teadusliku hindamise komisjoni 2010. aasta aruande kohaselt on Montreali protokoll aidanud olulisel määral kaasa ülemaailmsele kasvuhoonegaaside vähendamisele; arvestades, et aastal 2010 vähenes osoonikihti kahandavate osakeste aastane heitkogus Montreali protokolli tulemusel hinnanguliselt umbes 10 miljoni tekkimata jäänud CO2-ekvivalenttonni võrra, see kogus on umbes viis korda suurem kui aastane heidete vähendamise eesmärk Kyoto protokolli esimesel kohustuste perioodil (2008–2012);
whereas the Montreal Protocol has made large contributions towards reducing global GHGs according to the UNEP/WMO Scientific Assessment Panel Report 2010; whereas in 2010, the decrease in annual ozone-depleting substances (ODSs) emissions under the Montreal Protocol is estimated to be about 10 Gigatonnes of avoided CO2-equivalent emissions per year, which is about five times larger than the annual emissions reduction target for the first commitment period (2008–2012) of the Kyoto Protocol,
arvestades, et komisjon vaatab praegu läbi määrust (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta;
whereas the Commission is currently reviewing Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse gases,
märgib, et Euroopa ja rahvusvaheline kliimapoliitika keskendub eelkõige pikaajalisele CO2 heidete vähendamisele, näiteks suurema energiatõhususe, taastuvenergiaallikate ja muude vähese CO2 heite strateegiate kaudu;
Notes that European and international climate policies have focused primarily on long-term reductions in CO2 emissions, for example, through increased energy efficiency, renewable energy sources, and other low-carbon strategies;
nõuab terviklikku Euroopa kliimapoliitikat, mis võtaks arvesse kõiki soojenemist põhjustavaid tegureid ja kõiki leevendamismeetmeid; rõhutab, et lisaks CO2 heite vähendamise püüdlusele tuleks selles keskenduda ka strateegiatele, mis mõjutavad kliimat kõige kiiremini;
Calls for a comprehensive European climate policy which can benefit from considering all sources of warming and all mitigation options; stresses that in addition to considering CO2 emission reductions, it should place emphasis on strategies that can produce the fastest climate response;
märgib, et on olemas kiiretoimelised reguleerivad strateegiad, mille abil vähendada järk-järgult fluorosüsivesinike tootmist ja tarbimist, vähendada tahma- ja gaasiheiteid, mis viivad troposfäärilise osooni tekkimiseni, strateegiatega saaks alustada 2–3 aasta jooksul ja neid saaks sisuliselt rakendada 5–10 aasta jooksul ning sellel oleks soovitud mõju kliimale mõnekümne aasta pärast või isegi varem, kui võtta arvesse, et teatud fluorosüsivesinike puhul võib hinnaks kujuneda ainult 5–10 senti ühe tonni kohta, kusjuures praegu on süsiniku hind üle 13 EUR tonni kohta;
Notes that fast-action regulatory strategies are available to phase down production and consumption of HFCs and to reduce emissions of black carbon and the gases leading to the formation of tropospheric ozone, and that these can begin within 2–3 years and be substantially implemented within 5–10 years, producing the desired climate response within decades or sooner, in particular for some HFCs at a public price as low as 5 to 10 cents per tonne, whereas the carbon price is currently over EUR 13 per tonne;
märgib, et fluoritud kasvuhoonegaasidega seotud liidusisesed meetmed fluoritud gaaside määruses esitatud kujul ei ole vastanud ootustele ning selle puudujäägi tähelepanuta jätmine nõrgendab oluliselt ELi läbirääkimiste positsiooni raamkonventsiooni osaliste konverentsil;
Notes that domestic action on fluorinated gases in the shape of the F-Gas Regulation has fallen far short of expectations and that failure to address its shortcomings will weaken considerably the EU's UNFCCC negotiating position;