natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub komisjoni üles liikuma linnadimensiooni horisontaalse rakendamise suunas ja komisjoni linnaküsimustega otseselt või kaudselt tegelevate talituste nagu näiteks regionaalpoliitika, ettevõtluse ja tööstuse, konkurentsi, energeetika ja transpordi, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste, teadusuuringute, keskkonna ning hariduse ja kultuuri peadirektoraatide tegevuse kooskõlastamise suunas, lähenemisviisi kaudu, mis määrab kindlaks linnakogukondadele omased probleemid igas tegevusvaldkonnas ning samal ajal rõhutab selle poliitika positiivset mõju kohalikele oludele, ning teeb seega ettepaneku luua talitustevaheline rakkerühm, mis on võrreldav Euroopa Parlamendi sisese linnade elamumajandusega tegeleva grupiga;
Calls on the Commission to move towards a horizontal application of the urban dimension and towards coordination between the departments of the Commission which are directly or indirectly concerned with urban issues, such as the Regional Policy, Enterprise and Industry, Competition, Energy and Transport, Employment, Social Affairs and Equal Opportunities, Research, Environment, Education and Culture Directorates-General, adopting an approach based on identifying specific problems of the urban situation in each field of action and at the same time highlighting the positive impacts of those policies on local contexts, and therefore proposes the setting up of an interdepartmental task force along the lines of the Urban-housing intergroup in the European Parliament;
palub nõukogul korraldada kord aastas liikmesriikide linnapoliitika eest vastutavate ministrite koosolek;
Calls on the Council to hold an annual meeting of the ministers of the Member States with responsibility for urban policy;
palub komisjonil arendada ja pakkuda linnade säästva arengu toetamiseks mudeleid ning vahendeid, mis oleksid kättesaadavad kõikidele linnadele, linnastutele ja linnapiirkondadele:
Calls on the Commission to develop and propose models and tools for sustainable urban development which would be accessible to all towns and cities and urban agglomerations or areas:
nõuab linnapiirkondade tegelikku olukorda arvestavat arendamist ning andmete regulaarselt täiendamist ja levitamist, mis võimaldaks linnade, linnastute ja linnapiirkondade olukorda paremini hinnata ning programmi URBAN AUDIT ulatuslikult toetada;
calls for development that respects the complexity of life-realities in the urban areas, regular updating and dissemination of data allowing better evaluation of the situation in towns and cities and urban agglomerations or areas, as well as major support for the URBAN AUDIT programme;
rõhutab linnade-, linnastute- ja linnapiirkondade vahelise koostöö edendamise tähtsust, laiendades virtuaalsete ja reaalsete partnerlussuhete võrgustikku, kus vahetatakse teavet parimate tavade ning kogemuste kohta, kuid samuti võetakse ette ühisprojekte, mis tugevdavad piiriülest, piirkondadevahelist ja rahvusvahelist koostööd;
underlines the importance of promoting cooperation between towns and cities and urban agglomerations or areas by expanding virtual and physical partnership networks for the exchange of best practice and experience, as well as through shared projects which would reinforce the cross-border, interregional and transnational dimension;
nõuab efektiivset ja tõhusat teavitustööd, mis toimub edendusürituste, näiteks kollokviumide kaudu;
calls for effective, efficient communication by means of promotional activities such as symposiums;
nõuab nii linnade algatusel rajatud olemasolevate võrgustike nagu Euroopa linnaalaste teadmiste võrgustik ja Euroopa Suurlinnade Ühing toetamist kui ka ühenduse poolt algatatud programmide nagu URBACT toetamise jätkamist;
calls for support for existing networks established by towns and cities, such as the European Urban Knowledge Network and Eurocities as well as for the continuation of those initiated by the Community, such as URBACT;
tuletab meelde, et linnapoliitika arendamise prioriteetidega tuleb pärast laienemist liikmesriikide ja piirkondade tasemel veelgi enam tegeleda, näiteks eluasemepoliitika ja linnapiirkondade taaselustamise, infrastruktuuri, transpordi, turismi, keskkonna, jäätmete kõrvaldamise, veevarustuse, kultuuri, väljaõppe, hariduse, sotsiaalhoolekande ja tervishoiuga;
Recalls that urban policy development priorities must continue to be reinforced at Member State and regional level after enlargement, to include housing and revitalisation of urban areas, infrastructure, transport, tourism, the environment, waste disposal, water supply, culture, training, education, social care and health;
kutsub seetõttu liikmesriikide valitsusi üles süvendama ja vormistama dialoogi linnade ja nende ühendustega ning taotlema linnapoliitika kujundamisel strateegilist ja nõuandvat lähenemisviisi;
Therefore calls on national governments of Member States to deepen and formalise the dialogue with towns and their associations and assert the strategic and consultative approach to urban policy-making;
rõhutab, kui oluline on välja töötada ruumiliselt ja temaatiliselt ühtne inimmõõtmeline linnapoliitika ning selle raames kavandada alusdokument, mis sisaldaks suuniseid "ideaalse Euroopa linna" kohta nagu Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi Euroopa linnade hartas osutatud suunised;
Stresses the importance of developing an integrated spatial and thematic urban policy on a human scale, with the drafting of a reference document containing guidelines for "European urban models" such as indicated in the European Urban Charter of the Congress of Local and Regional Authorities of the Council of Europe;
nõuab selliste meetmete võtmist, mis tagaksid avalikkuse suurema kaasamise linnapiirkondade taaselustamise ja arendamise kavandamisel, kuna mitmete probleemide põhjuseks on ebapiisav dialoog avalikkuse ja poliitiliste esindajate vahel;
Calls for measures for greater involvement of the public in drafting the revitalisation and development plans for urban areas, given that a number of problems are caused by insufficient dialogue between the public and political representatives;
tunnistab vajadust partnerluse tugevdamise järele linna- ja maapiirkondade vahel, võttes arvesse esilekerkivaid linnalähedasi alasid linnade ja maa vahel, et saavutada territoriaalset ühtekuuluvust ning tasakaalustatud regionaalset arengut;
Recognises the need to strengthen the partnership between urban and rural areas, taking account of the emerging periurban areas between towns or cities and the countryside, in order ultimately to achieve territorial cohesion and balanced regional development;
rõhutab, et eesmärgi 2 linnaperspektiivile peaks rahalises ja territoriaalses mõttes enam tähelepanu pöörama; usub, et antud perspektiivi oluliseks osaks on nende linnapiirkondade elujõuline areng, kus on probleeme majandusarengu, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonnareostusega;
Stresses that the urban perspective of Objective 2 should receive more attention in financial and territorial terms; considers that an important part of this perspective is the sound development of urban areas with problems associated with economic growth, social cohesion and environmental pollution;
toetab ideed, et tõukefondid ja ühtekuuluvusfond osalevad linnade säästvas arengus, ning tervitab seda, et linnadimensioon kaasatakse tõukefondidesse ja ühtekuuluvusfondi; palub komisjonil siiski tagada, et sekkumist linnade, linnastute ja linnapiirkondade ellu tugevdataks võrreldes sellega, mis on ette nähtud praeguses määruses, määrates selgelt kindlaks, mis on linnadimensioon strateegilise järelevalve aruande kontekstis (artiklid 27 ja 28 ettepanekust võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta , ning et korraldatakse järelevalve; kutsub komisjoni üles raportites, mis keskenduvad ühtekuuluvuspoliitika mõjul Lissaboni agenda parandatud eesmärkide saavutamisele, pöörama erilist tähelepanu linnade etendatud rollile;
Advocates the idea that the Structural and Cohesion Funds should be involved in sustainable urban development, and welcomes the incorporation of the urban dimension into the Structural and Cohesion Funds; calls, nevertheless, on the Commission to ensure that intervention in towns and cities and urban agglomerations or areas is strengthened by comparison with that provided for in the current rules by clearly identifying the urban dimension in the framework of the strategic follow-up report (as provided for in Articles 27 and 28 of the proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund) and the establishment of monitoring; calls on the Commission to pay specific attention to the role of towns and cities in drawing up the reports on the impact of cohesion policy on the achievement of the revised goals of the Lisbon agenda;
on arvamusel, et linnade planeerimine peab arvestama Euroopa linnade eripärasid demograafilises ja elukvaliteedi mõttes, hõlmates laia valikut poliitikaid ja võimalusi, mis kaasavad elanikke, eriti noori ja naisi, eesmärgiga kindlustada linnade inimsõbralikkus transpordi, majandustegevuse, keskkonna, planeerimise, sotsiaalpoliitika, rahvatervise, rändepoliitika, sotsiaalse integratsiooni ja elamumajanduse valdkondades, kindlustada samuti rohkem hooldusteenuseid ja tervisekeskuseid vanuritele, kõrgemad turvalisusstandardid ja muu selline ning tugevdada põlvkondadevahelist solidaarsust; on seisukohal, et sellise strateegia väljatöötamisega peaks kaasnema kõikjal süstemaatiline soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine;
Takes the view that urban planning should take account of the specific nature of European cities in demographic and quality-of-life terms, incorporating a wide spectrum of policies and opportunities involving citizens and, in particular, young people and women, with a view to ensuring people-friendly cities in terms of transport, economic activity, the environment, planning, social policy, public health, migration policy, social integration, housing, more nursery facilities and health centres for the elderly, higher safety standards, and so on and to encouraging solidarity between generations; considers that the development of this strategy should be accompanied by systematic gender mainstreaming throughout;
kutsub linnapiirkondade kohalikke ametiasutusi üles julgustama naiste osalemist linnaelus;
Calls on local authorities in urban areas to encourage the participation of women in civic life;
Euroopa Parlamendi resolutsioon naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus ( 2004/2217(INI) )
European Parliament resolution on women and poverty in the European Union ( 2004/2217(INI) )
võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone A/RES/46/121 ja A/RES/47/134, A/RES/49/179 inimõiguste ja äärmise vaesuse kohta, A/RES/47/196 ülemaailmse vaesuse likvideerimisele pühendatud päeva kohta ja A/RES/50/107/ ülemaailmse vaesuse likvideerimisele pühendatud aasta tähistamise kohta ning ÜRO üleskutset esimese vaesuse likvideerimise kümnendi väljakuulutamise kohta;
having regard to United Nations General Assembly Resolutions A/RES/46/121, A/RES/47/134 and A/RES/49/179 on human rights and extreme poverty, A/RES/47/196 on observance of an international day for the eradication of poverty and A/RES/50/107 on observance of the International Year for the Eradication of Poverty and proclamation of the first United Nations Decade for the Eradication of Poverty,
võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 10. detsembri 1948 resolutsiooniga 217 A (III) vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni;
having regard to the Universal Declaration of Human Rights, which was adopted by the UN General Assembly in its Resolution 217 A (III) of 10 December 1948,
võttes arvesse ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu dokumente E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29, E/CN.4/1990/15 inimõiguste ja äärmise vaesuse kohta ja E/CN.4/1996/25 arenguõiguse kohta ja E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kasutamise kohta;
having regard to United Nations Economic and Social Council documents E/CN.4/Sub.2/1996/13, E/CN4/1987/NGO/2, E/CN4/1987/SR.29 and E/CN.4/1990/15 on human rights and extreme poverty, E/CN.4/1996/25 on the right to development and E/CN.4/SUB.2/RES/1996/25 on the realisation of economic, social and cultural rights,
võttes arvesse 1995. aastal toimunud neljanda ülemaailmse naisteteemalise konverentsi raportit ja Pekingi platvormi tegevusprogrammi;
having regard to the report of the Fourth World Conference on Women in 1995 and the Beijing Platform for Action programme,
võttes arvesse Euroopa Nõukogu selleteemalisi töid ja eriti muudetud Euroopa sotsiaalhartat;
having regard to the work of the Council of Europe in this area and in particular the revised European Social Charter,
võttes arvesse oma 4. oktoobri 2001. aasta resolutsiooni ÜRO ülemaailmse vaesusevastase võitluse päeva kohta EÜT C 87 E, 11.4.2002, lk.
having regard to its resolution of 4 October 2001 on the United Nations World Day to Overcome Extreme Poverty OJ C 87 E, 11.4.2002, p.
võttes arvesse ühenduse õigustikku naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kohta;
having regard to the Community acquis in the field of women's rights and gender equality,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 136, artikli 137 lõiget 1 ja artikli 141 lõiget 3 ning eriti artikli 137 lõike 1 punkti j sotsiaalse tõrjutuse tõkestamise kohta;
having regard to Articles 136, 137(1) and 141(3) of the Treaty establishing the European Community and especially point (j) of Article 137(1) concerning the combating of social exclusion,
võttes arvesse 7., 8. ja 9. detsembri 2000. aasta Nice'i Euroopa Ülemkogu eesistuja lõppjäreldusi, mille I lisas kutsutakse üles "tagama sotsiaalkaitse süsteemidega antavate minimaalsete vahendite 1992. aasta soovituste täitmise järelkontrolli", ning 19. ja 20. juuni 2000. aasta Santa Maria da Feira Euroopa Ülemkogu eesistuja lõppjäreldusi, eriti kokkulepet töötada välja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise ja vaesuse vähendamise ühtsed näitajad;
having regard to the Presidency Conclusions of the European Council meeting in Nice on 7, 8 and 9 December 2000, Annex I to which contains a call to 'Ensure a follow-up to the 1992 recommendation on minimum guaranteed resources to be provided by social protection systems' and also to the Presidency Conclusions of the European Council meeting in Santa Maria da Feira on 19 and 20 June 2000, especially the agreement that indicators should be defined as common references in the fight against social exclusion and the eradication of poverty,
võttes arvesse sotsiaalkaitsekomitee raportit vaesuse ja sotsiaalse hõlvamise näitajate kohta (oktoober 2000);
having regard to the Social Protection Committee's Report on Indicators in the field of poverty and social inclusion (October 2000),
võttes arvesse riikliku tegevuskava "Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega", 25. november 2002 (SOC 508), teise vooru muudetud ühiseid eesmärke ja ka komisjoni ühisaruande projekti sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse hõlvamise kohta ( KOM(2005)0014 );
having regard to the revised common objectives for the second round of National Action Plans 'Fight against poverty and social exclusion', 25 November 2002 (SOC 508) and also to the Commission's draft joint Report on Social Protection and Social Inclusion ( COM(2005)0014 ),
võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A6-0273/2005 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0273/2005 ),
arvestades, et ülemaailmse vaesusevastase võitluse päeva (17. oktoober) juhtmõte on: "Kui inimesed on mõistetud elama viletsuses, rikutakse inimõigusi.
whereas the leitmotif of the World Day to Overcome Extreme Poverty (17 October) is 'Wherever men and women are condemned to live in extreme poverty, human rights are violated.
Ühinemine nende jaluleseadmise nimel on püha kohustus.";
To come together to ensure that these rights are respected is our solemn duty',
arvestades, et on tähtis aidata kaasa uue Euroopa saabumisele, mida iseloomustab kultuuride ja maailmavaadete loov kooseksisteerimine ning täielik austus erinevuste vastu, kus vastutustundliku vabaduse idee ei piirdu kapitali vaba liikumisega ning kodanikud rakendavad oma võimeid ühiskondlikust seisundist sõltumatult, et tuua üldise hüve nimel esile iga kodaniku loovus ja kaitsta väärikust nii idas kui ka läänes;
whereas it is essential to promote the emergence of a new Europe based on the creative coexistence of cultures and mentalities and full respect for otherness, in which the concept of responsible freedom does not cover solely the free movement of capital and in which citizens pool their abilities irrespective of their social status so as to harness the creativity and protect the dignity of each citizen for the common good, both in the East and in the West,
arvestades, et 17 liikmesriigis on ülima vaesuse oht naiste hulgas oluliselt suurem kui meeste hulgas;
whereas in 17 Member States the risk of extreme poverty amongst women greatly exceeds the risk of extreme poverty amongst men,
arvestades, et on olemas vaesuse ja marginaliseerumise uued vormid, millele vastamiseks tuleb puuduses elavate inimeste aitamiseks võtta konkreetsed uuenduslikud meetmed;
whereas new forms of poverty and marginalisation exist, in response to which specific, innovative measures must be adopted in order to assist those in need,
arvestades, et mida pikem on eriti väikese sissetulekuga vaesuses elatud aeg, seda suurem on puuduse kannatamise ja sotsiaalse tõrjutuse oht; seepärast ei tohiks vaesusega võitlemise meetmed olla suunatud mitte ainult äärmises majanduslikus puuduses elavate inimeste aitamisele, vaid nende abil tuleks püüda ära hoida kodanike äärmisse vaesusse ja sotsiaalsesse puudusesse langemise põhjuseid ja nende vastu viivitamata võidelda;
whereas the longer the period of living in poverty with a particularly low income, the greater the risk of falling into a state of permanent economic privation and social exclusion; whereas, therefore, measures to combat poverty should not simply aim to help those who are already living in extreme economic deprivation but should also seek promptly to prevent and tackle factors which lead citizens into extreme economic and social deprivation,
arvestades – kuna Pekingi tegevuskava ja Lissaboni strateegia on omavahel selgelt seotud –, et Pekingi ja Lissaboni strateegiate üldiste eesmärkide saavutamine on võimalik Euroopa tööjõu tootmispotentsiaali ärakasutamise kaudu;
whereas, the link between the Beijing Platform for Action and the Lisbon Strategy being obvious, the need to utilise the productive potential of the European labour force is a key to achieving the overall Beijing and Lisbon Strategy goals,
arvestades, et vaesuse väljajuurimisele ja Lissaboni strateegia sotsiaalsetele aspektidele on pööratud vähem tähelepanu kui hindade stabiilsusele, kulutuste vähendamisele ja eelarvedefitsiidile;
whereas less attention has been paid to the eradication of poverty and the social aspects of the Lisbon Strategy than to price stability, cost-cutting and the budget deficit,
arvestades, et liikmesriikides on äärmises vaesuses elavate laste ja noorte osakaal suurem kui muude hinnatud rühmade keskmine ning et vaesus puudutab eelkõige naisi;
whereas in the Member States the proportion of children and young people living in extreme poverty is higher than average, and whereas extreme poverty is more prevalent among women,
arvestades, et kuigi globaliseerumine ja arvutite kasutuselevõtt on andnud mõnedele naistele rohkem majanduslikke võimalusi ja iseseisvust, on paljud teised naised riikidevahelise ja riigisisese ebavõrdsuse tõttu sellest protsessist kõrvale jäänud ega ole sellest kasu saanud;
whereas although globalisation and computerisation have brought greater economic opportunities and autonomy to some women, many others have been marginalised and deprived of the benefits of this process, owing to the related inequalities among and within countries,
arvestades, et vaesus on tihti seotud rassilise diskrimineerimise ja sellega seotud sallimatusega, mis omakorda süvendavad naiste ja vähemuste vaesust, marginaalsust ning sotsiaalset ja majanduslikku tõrjutust;
whereas poverty is often closely associated with racial discrimination and related intolerance and these practices worsen the conditions of poverty, marginality and social and economic exclusion of women in minority groups,
arvestades, et tööhõive iseenesest ei ole piisavaks kaitseks äärmise vaesuse vastu – põhiliselt ametialase soolise eraldamise tulemusel töötab madalalt tasustatud töökohtadel rohkem naisi kui mehi, samas kui ka ainult sotsiaalkindlustushüvitised ei paku mingit kaitset äärmise vaesuse vastu;
whereas employment itself does not constitute adequate protection against extreme poverty; whereas, mainly as a consequence of occupational segregation, more women than men work in lower-paid jobs, whilst it is often the case that social-security payments alone offer no protection against extreme poverty either,
arvestades, et Euroopas on meeste ja naiste palgaerinevused keskmiselt 16% ja 33% vahel ning tegelikku edasiminekut 30 aastat tagasi nõukogu direktiiviga 75/117/EMÜ EÜT L 45, 19.2.1975, lk 19.
whereas the wage gap between men and women in Europe is still on average between 16% and 33%; whereas there has not been any real progress made with regard to the implementation of the principle of equal pay for work of equal value, which was introduced 30 years ago through Council Directive 75/117/EEC OJ L 45, 19.2.1975, p.
arvestades, et kuigi töötamine on perekondadele ja vaesuses elavatele üksikisikutele nii elatusallikas kui ka sotsiaalse lõimumise vahend, kuna peale rahalise sissetuleku aitab see inimesel ka ühiskonnas tervikuna osaleda ja oma isiksust arendada; arvestades, et sellest ei piisa kodanikuks kujunemiseks;
whereas a job constitutes both a source of income and a means of social integration for families and individuals living in poverty, since, apart from providing financial support, it promotes the participation of the individual in society as a whole and helps to develop the individual's personality; whereas a job does not suffice for the purpose of developing citizenship,
arvestades, et vaesuse ja äärmise puuduse oht ähvardab ka üle 65aastaseid inimesi, kellest kaks kolmandikku Euroopas on naised; arvestades, et kindlustus- ja pensionisüsteemide nõrkus mõjutab eelkõige tööturul nõrgimas olukorras olevaid inimesi, näiteks naisi, kes töötavad vähem aastaid ning kellele makstakse vähem palka kui meestele või kes töötavad isegi tasuta;
whereas the risk of poverty and extreme deprivation also affects people over the age of 65; whereas two thirds of the population over the age of 65 in Europe are women; whereas the failings of insurance and pension schemes affect those in the weakest position on the labour market, such as women, who work for fewer years, are paid less than men or even perform unpaid work,
arvestades, et ühe vanemaga perekondade arv on viimastel aastatel kasvanud, kusjuures selliste perede liikmetel on suurem oht vaesusse sattuda; arvestades, et lisaks sellele on 85% ühe vanemaga majapidamiste eesotsas naine, mis omakorda rõhutab naiste ebasoodsat olukorda vaesusse sattumise suhtes;
whereas the number of single-parent families has increased in recent years; whereas members of those families run a considerably greater risk of falling into poverty; whereas, moreover, 85% of single-parent households are headed by a woman, which highlights even more the disadvantaged position of women in relation to poverty,
arvestades, et naiste vaesuse väljajuurimine ei ole võimalik, kaalumata meeste rolli avatud koordineerimismeetodis ning riiklikes tööhõivet ja sotsiaalset hõlvamist puudutavates plaanides;
whereas poverty among women cannot be eradicated unless due consideration is given to the role of men in the open coordination method and in national plans for employment and social inclusion,