natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tunnustab märkimisväärseid töökohtade loomise võimalusi seoses säästva majanduse ja keskkonnasõbraliku infrastruktuuri arendamisega, mille tulemusel tekiksid uued kohalikud töökohad (mida ei saa kolmandatesse riikidesse üle viia), ning mis seega annaks olulise panuse ELi 2020. aasta strateegiasse;
Recognises the considerable job potential that is linked to the development of a sustainable economy and green infrastructure, which by their nature would imply local jobs (which cannot be relocated to third countries), thus contributing considerably to the EU's 2020 Strategy;
lisaks usub kindlalt, et loodusvarade tõhus kasutamine, majanduse säästev areng ja looduskaitse võivad käia ja peaksid käima käsikäes; juhib erilist tähelepanu öko- ja põllumajandusturismi arendamisele, kus vaba aja tegevus ja looduse kaitsmine on üksteist vastastikku edendavad;
Furthermore, strongly believes that resource efficiency, sustainable economic development and nature conservation can and should go hand in hand; draws particular attention to the development of eco- and agri-tourism, whereby recreation and conservation are mutually reinforcing;
rõhutab, kui tähtis on bioloogilise mitmekesisuse säilitamine Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimises, mitte ainult töökohtade loomise potentsiaali poolest, vaid ka seetõttu, et see aitab kaasa loodusvarade tõhusale ja säästvale kasutamisele; tunnistab, et järjest suurenev materjalide tootmine, kaubandus ja tarbimine on bioloogilise mitmekesisuse vähenemisel olulised tegurid, ning palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel võtta meetmeid loodusvarade tõhusa kasutamise ning säästva tarbimise ja tootmise edendamiseks ning arendamiseks;
Emphasises the importance of biodiversity conservation in the implementation of the Europe 2020 strategy, owing not only to the employment potential it can generate, but also to the contribution it makes to the efficient and sustainable use of resources; recognises that rising levels of materials production, trade, and consumption are an important driving force behind biodiversity loss, and therefore calls on the Commission and Member States to adopt measures to promote and develop resource efficiency and sustainable consumption and production (SCP) policies;
võtab teadmiseks, et komisjoni 2004. aasta hinnangu kohaselt läheb Natura 2000 võrgustiku haldamine aastas maksma 6,1 miljardit eurot; juhib tähelepanu siiski sellele, et vastavalt ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu aruandele on bioloogilise mitmekesisuse kaitsesse tehtavatelt investeeringutelt saadav tulu kuni sada korda suurem;
Takes note of the Commission's estimates in 2004 for the annual cost of managing the Natura 2000 network at EUR 6.1 billion; points out however, that according to the TEEB report, the return on biodiversity conservation investment is up to a hundred times more;
avaldab siiski kahetsust, et komisjon ei ole vastu võtnud kasutusele oma lisavahendeid Natura 2000 direktiivide rakendamiseks ning et puudub ELis igal aastal bioloogilise mitmekesisuse kaitseks kasutatud vahendite selge jaotus, ning nõuab, et liikmesriigid ja komisjon teeksid koostööd täpsema ülevaate saamiseks;
Deplores, however, the fact that no additional sources of funding for the implementation of the NATURA 2000 directives have been made available by the Commission, and that a clear breakdown of the actual amounts being spent per annum on biodiversity conservation in the EU is lacking, and insists that Member States and the Commission cooperate to provide a clearer picture;
usub, et ühendus peaks võtma suurema vastutuse Natura 2000 võrgustiku väärtuste kaitsmise eest, eelkõige selle toimimise tasandil;
Believes that the Community should take greater responsibility for safeguarding natural values in the Natura 2000 network, particularly in the context of funding;
väljendab rahulolu keskkonna rahastamisvahendile LIFE+ ette nähtud kulutuste suurenemise üle (+ 8% 2011. aasta eelarve projektis), kuid rõhutab, et see vahend moodustab endiselt väga väikese osa ELi eelarvest (0,2%); täheldab lisaks, et ELi rahastatud looduskaitse meetmeid alati ei jätkata, kui ühenduse rahastamine lõpeb; kutsub komisjoni üles võtma rohkem arvesse projektide kestvuse jaoks olulisi eri tegureid ja kehtestama süstemaatilise projektide seisukorra jälgimise pärast lõplikku makset;
Welcomes the increase in spending for LIFE+ (+ 8% in the 2011 draft budget), but underlines that this instrument continues to represent only a very small part of the EU budget (0,2%); notes, moreover, that EU-funded conservation measures are not always continued once Community financing stops; calls on the Commission to give fuller consideration to the various factors relevant to the sustainability of projects and to introduce systematic monitoring of projects after the final payment;
on teadlik, et täiendavat rahastamist bioloogilisele mitmekesisusele võib saada teiste vahendite, näiteks struktuurifondide ja maaelu arengu fondi kaudu, kahetseb aga, et enamik liikmesriike kasutab seda võimalust vähe; tuletab meelde, et praegu tulevad suurimad rahalised vahendid bioloogilise mitmekesisusega seotud tegevuse rahastamiseks Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kaudu;
Is aware that additional funding for biodiversity conservation is available through other instruments, such as the Structural Funds and the Rural Development Fund, but deplores the limited use most Member States make of this possibility; recalls that the biggest contribution for financing biodiversity is currently available through the EAFRD;
leiab, et eelarveliste piirangute tõttu on rohkem kui kunagi varem vaja saavutada kõrge lisandväärtus ning suurendada Euroopa kulutuste, sealhulgas bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste tõhusust, ilma et see mõjutaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2014. aastale järgnevaks perioodiks) ja praeguse finantsraamistiku (2007-2013) vahekokkuvõtet käsitlevaid edasisi arutelusid ja otsuseid;
Without pre-empting future discussions and decisions about the new multiannual financial framework (from 2014 onwards) and the mid-term review of the current budgetary framework (2007-2013), expects that budgetary constraints will make it more necessary than ever to achieve high added value and increased effectiveness of European spending, including biodiversity spending;
rõhutab seetõttu vajadust koostada põhjalikum ülevaade bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste tõhususe kohta ning palub komisjonil esitada näiteid heade tavade kohta seoses tõhususe ja lisandväärtusega;
Therefore, underlines the need to gain greater insight into the effectiveness of biodiversity spending and calls on the Commission to provide examples of good practice in terms of effectiveness and added value;
väljendab rahulolu Rahvusvahelise Looduse ja Loodusvarade Kaitse Ühingu (IUCN) soovituse üle kulutada 0,3% SKPst bioloogilise mitmekesisuse kaitse riiklike meetmete heaks;
Welcomes the recommendation made by IUCN for 0,3% of GDP to be spent on national biodiversity conservation measures;
nendib murelikult, et paljudes liikmesriikides jääb LIFE+ programmist rahastatavate projektide arv aastas alla soovitusliku jaotuse; kutsub komisjoni üles hindama selle alamäärase rakendamise põhjuseid ning tegema vajaduse korral ettepaneku muuta programmi eeskirju, eelkõige kaasrahastamise määra osas;
Notes with concern that the number of projects financed under the LIFE+ programme each year is below the indicative allocation in various Member States; invites the Commission to assess the reasons for this under-implementation and where necessary to propose changes to the rules governing the programme, particularly as regards co-financing levels;
on veendunud, et ainult riiklikest kulutustest ei piisa ELi peaeesmärgi saavutamiseks ning rõhutab, et oluline on ka ettevõtete vastutus bioloogilise mitmekesisuse arvessevõtmisel; kutsub komisjoni üles uurima nende poliitikate elluviimise meetmeid, mis ergutavad positiivseid investeeringuid bioloogilise mitmekesisuse säilitamisse ja hoiavad ära investeeringud, mis mõjuvad bioloogilisele mitmekesisusele nii avalikus kui erasektoris; tervitab sellega seoses komisjoni algatatud ettevõtluse ja bioloogilise mitmekesisuse platvormi erasektori kaasamiseks bioloogilise mitmekesisuse tegevuskavva;
Is convinced that public spending alone will not suffice to reach the EU headline target and underlines the importance of corporate responsibility to also take into account biodiversity; calls on the Commission to look into means of implementing policies that encourage positive investments in conserving biodiversity and discourage investment which impacts on biodiversity, in both the public and private sectors; welcomes in this regard the launch of the Business and Biodiversity Platform by the Commission to engage the private sector in the biodiversity agenda;
soovitab bioloogilise mitmekesisust puudutavate projektide rahaliste vahendite saadavust reguleerivaid eeskirju paindlikumaks muuta, et ergutada kõiki osalisi neid kasutama;
Recommends that greater flexibility be injected into the rules on eligibility for financing biodiversity-related projects and to encourage all the relevant players to apply for it;
lisaks rõhutab vajadust lisada turul olevate toodete lõpphinnale välised kulud, riskid ja tagajärjed, näiteks kultuurmaastiku säilitamine, bioloogilisele mitmekesisusele põhjustatud kahju või bioloogilise mitmekesisuse toetamisest tulenevad kulud; juhib tähelepanu, et see on ettevõtjate endi huvides, kui nad soovivad ka edaspidi juurdepääsu loodusvaradele; nõuab tungivalt, et komisjon avaldaks väljakuulutatud teatise Natura 2000 edaspidise rahastamise kohta võimalikult kiiresti ja igal juhul 2010. aasta jooksul, et seda aspekti oleks võimalik käsitleda koos bioloogilise mitmekesisuse uue, 2020. aastani kestva strateegiaga;
Underlines the need to incorporate external costs, risks and effects, such as the preservation of agricultural land, the damage done to biodiversity or the costs incurred to support biodiversity, into the final price of products on the market; points out that this is in the long-term interest of companies if they wish to continue to have access to natural resources; urges the European Commission to publish the communication that it has announced on the future financing of Natura 2000 as soon as possible and in any event during 2010 so that this aspect can be examined together with the new biodiversity strategy for the period up to 2020;
Andme- ja teadmistebaas
Data and knowledge base
rõhutab keskkonnastatistika lõimimise tähtsust, et analüüsida keskkonna ja majanduse vahelist seost Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil, et hinnata tootmis- ja tarbimistavade mõju loodusvaradele, ning palub liikmesriikidel edastada korrapäraselt vajalikke andmeid Euroopa Ühenduste Statistikaametile ja Euroopa Keskkonnaametile;
Stresses the importance of integrated environmental accounting in analysing the link between the environment and the economy at European, national and regional level in order to assess the effects of production and consumption patterns on the natural resources and calls on the Member States to regularly provide Eurostat and the European Environment Agency with the necessary data;
juhib tähelepanu sellele, et teadus- ja arendustegevus on otsustavalt tähtis praeguste lünklike teadmiste täiendamiseks ja selleks, et tagada bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas toimuvate arengute regulaarne järelevalve, samuti bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks ette nähtud poliitikavahendite väljatöötamiseks;
Points out that research and development are of key importance in order to close current knowledge gaps and ensure regular monitoring of biodiversity trends, as well as for developing policy tools to halt biodiversity loss;
väljendab rahulolu komisjoni üldaruande 2001–2006 üle, milles hinnatakse kaitsealuste elupaikade ja liikide kaitsestaatust ELis ning liikmesriikide edusamme Natura 2000 õigusaktide rakendamisel, kuid avaldab kahetsust suure hulga „tundmatute” kvalifikatsioonide üle; palub liikmesriikidel parandada oma aruandlust ja Euroopa Keskkonnaagentuurile esitatavat aruandlust ning palub komisjonil oma edasistes aruannetes tagada andmete suurem usaldatavus ja võrreldavus;
Welcomes the Commission's composite report 2001-2006, evaluating the conservation status of protected habitats and species in the EU and the progress made by Member States in implementing Natura 2000 legislation, but regrets the high number of ‘unknown’ qualifications; calls on Member States to improve their reporting and on the EEA and the Commission to ensure a better reliability and comparability of data in its future reports;
rõhutab vajadust töötada välja selge võrdlusalus, mille põhjal komisjon mõõdab (ala)eesmärkide suunas tehtud edusamme; tunneb sellega seoses rahulolu Euroopa Keskkonnameti tehtud töö üle seoses Euroopa bioloogilise mitmekesisuse teabesüsteemi (BISE) ja bioloogilise mitmekesisuse võrdlustasemega, mis pakub kasulikke abivahendeid bioloogilise mitmekesisusega seotud poliitika parandamiseks ja viimistlemiseks, eelkõige komisjoni arendatava strateegilise kava jaoks; rõhutab, et eelkõige tuleks kasutada olemasolevaid andmeid, mitte nõuda uute andmete kogumist;
Stresses the need to develop a clear baseline, on the basis of which the Commission is to measure progress towards the (sub-)targets; welcomes in this regard the work of the European Environment Agency with regard to the Biodiversity Information System (BISE) and the biodiversity baseline, which will provide useful tools to improve and fine-tune biodiversity policy-making, in particular for the strategic plan being developed by the Commission; underlines that existing data should be used rather than insisting on the collection of new data;
arvestades üldsuse väheseid teadmisi bioloogilise mitmekesisuse olulisuse kohta, väljendab rahulolu komisjoni teabekampaaniaga ning palub liikmesriikidel teha märgatavalt suuremaid jõupingutusi teadlikkuse suurendamiseks ning heade tavade vahetamiseks;
Given the current lack of knowledge among the general public about the importance of biodiversity, welcomes the Commission's information campaign and calls on the Member States to substantially increase their awareness-raising efforts and best practice exchanges;
väljendab muret selle üle, et 2002. aasta säästva arengu tippkohtumisel määratletud eesmärki vähendada 2010. aastaks bioloogilise mitmekesisuse vähenemise määra, ei ole suudetud täita ega sellele isegi läheneda, samuti bioloogilise mitmekesisuse jätkuva vähenemise ja ökosüsteemide kulutamise mõju pärast aastatuhande arengueesmärkidele ning vaesuse ja nälja vähendamise ja tervishoiu ning inimeste heaolu parandamise 2015. aasta eesmärgi üle, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada bioloogilise mitmekesisuse lõimimist sellistesse ülemaailmsetesse protsessidesse nagu aastatuhande arengueesmärgid;
Expresses its concern about the failure to realise or even approach the global target to reduce the rate of biodiversity loss by 2010, as defined at the World Summit on Sustainable Development in 2002, and about the implications of the continuous biodiversity loss and ecosystem degradation for the Millennium Development Goals (MDGs) and the 2015 objective of reducing poverty and hunger and improving health and human well-being and calls on the Commission and Member States to support the mainstreaming of biodiversity into global processes such as the Millennium Development Goals;
väljendab rahulolu 2010. aasta oktoobris Nagoyas toimuva ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi üle ja nõuab tungivalt, et EL saadaks konverentsile suure, põhjalikult ettevalmistatud ja koordineeritud delegatsiooni; rõhutab vajadust selle järgi, et EL määraks eelnevalt kindlaks tugeva ja ühtse seisukoha; tunneb siiski muret asjaolu pärast, et konverentsil osalevad vaid keskkonnaministrid, võttes arvesse, et maailma bioloogilise mitmekesisuse tegevuskava osas edu saavutamiseks on vaja valdkonnaülest lähenemisviisi;
Welcomes the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity in Nagoya in October 2010 and urges the EU to send a broad delegation, well prepared and coordinated, to this conference; underlines the necessity for the EU to define a strong and coherent position upstream; is concerned, however, about the fact that only environment ministers will attend the conference, whereas securing progress on the global biodiversity agenda requires a cross-sector approach;
nõuab, et komisjon toetaks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni egiidi all riikidevahelise platvormi loomist bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste kaitse alases poliitikas ja aitaks seda platvormi luua;
Urges the Commission to support the creation of an intergovernmental platform for policies in the field of biodiversity and ecosystem services science, under the auspices of the United Nations Environment Programme, and to help create that platform;
toetab 2008. aasta juulis Prantsusmaa eesistumise ajal toimunud kohtumisel arutatud ideed arendada Natura 2000 võrgustikuga sarnaseid võrgustikke ELi ülemeremaades ja -territooriumidel ning äärepoolseimates piirkondades, kus asuvad bioloogilise mitmekesisuse seisukohast Maa ühed kõige rikkalikumad piirkonnad, ning rõhutab vajadust toetada nende arendamist ELi poliitiliste vahendite, näiteks arengupoliitika kaudu;
Supports the idea, discussed at a July 2008 meeting under the French Presidency, to develop ‘Natura 2000-like’ networks in the EU's Overseas Countries and Territories and Outermost Regions, which host some of the richest biodiversity hot-spots on the planet and underlines the need to support this development through EU policy instruments, such as development policy;
juhib tähelepanu sellele, et raadamise osakaal süsinikdioksiidiheites on suurem kui kogu transpordisektoril ning et metsade kaitse on ülemaailmses bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste kaitses väga olulisel kohal;
Points out that deforestation accounts for more CO2 emissions than the whole transport sector and that conservation of forests is one of the core elements for the global conservation of biodiversity and ecosystem services;
julgustab komisjoni ja liikmesriike süvalaiendama tulemuslikult keskkonnaküsimusi oma suhetesse kolmandate riikidega ühes sotsiaalõiguste austamisega ja kaitsetagatiste andmisega seoses kohalike kogukondade ja põlisrahvaste osalemisega otsustusprotsessides, eelkõige maakasutuse ja metsakaitse küsimustes, ning jätkama nn rohelist diplomaatiat; palub liikmesriikidel ja Euroopa Komisjonil tagada, et kaheteistkümnest punktist koosnevas ELi tegevuskavas aastatuhande arengueesmärkide toetuseks tunnistatakse vajadust keskkonnasäästvuse lõimimise järele selle arengukoostöö ja väliste tegevuste kaudu ning et sellega nähakse ette konkreetne finantssekkumine bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste toetuseks;
Encourages the Commission and Member States to effectively mainstream environmental sustainability in their relations with third countries ' alongside respect for social rights and guarantees regarding the protection and participation of local communities and indigenous populations in decision-making processes, with particular regard to soil use and forest protection and to continue the ‘Green Diplomacy’; calls on Member States and the European Commission to ensure that the ‘twelve-point EU action plan in support of the Millennium Development Goals’ recognises the imperative for environmental sustainability to be mainstreamed through its development cooperation and external actions and provides for a focused financial intervention in support of biodiversity and ecosystem services;
rõhutab, et on vaja uuenduslikke finantssüsteeme, et edendada bioloogilise mitmekesisuse (majandusliku) väärtuse tunnustamist; julgustab liikmesriike ja komisjoni osalema ülemaailmses arutelus ökosüsteemi teenuste maksude uuenduslike süsteemide vajaduse ja võimalike meetodite üle;
Underlines that innovative financial systems are needed to promote the recognition of the (economic) value of biodiversity; encourages Member States and the Commission to engage in a global discussion on the need for and possible modalities of innovative systems for the payment of ecosystem services;
nõuab kindlalt, et kauplemise objektiks olevate toodete säästvus oleks rahvusvahelistes kaubanduslepingutes määrava tähtsusega; rõhutab sellega seoses vajadust käsitleda tulevastes WTO lepingutes kaubandusväliseid teemasid, sealhulgas tootmisviise ja bioloogilise mitmekesisuse kaitset;
Insists that, in international trade agreements, sustainability of the products being traded is a key element; underlines in this regard the need to incorporate ‘non-trade concerns’, including production methods and respect for biodiversity, in any future WTO agreement;
on sügavalt pettunud CITESi konverentsi tulemustes, sest konverentsil ei võetud arvesse ELi mandaadi peamisi elemente, näiteks suurt majanduslikku huvi pakkuvate mereliikide kaitset;
Strongly regrets the disappointing outcome of the CITES conference, where the main elements of the EU mandate were not realised, such as the protection of marine species of high commercial interest;
nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kiirendaksid ja tõhustaksid oma sisemist otsustamisprotsessi, pühendaksid rohkem vahendeid ja aega diplomaatilistele jõupingutustele kolmandate riikide suhtes ning tugevdaksid konventsioonidega antud volitusi ja loodud koostoimet; on seisukohal, et paljusid Natura 2000 kaitsealasid mõjutab reostus otseselt või kaudselt ning looduskahjustusi põhjustavad ka tegurid väljaspool Euroopat, mistõttu tuleb rõhutada vajadust lisada Euroopa keskkonnastandardid naaberriikidega sõlmitavatesse partnerluslepingutesse;
Strongly urges the Commission and Member States to improve the speed and efficiency of their internal decision-making procedure and to devote more resources and time to their diplomatic efforts vis-à-vis third countries and to strengthen capacities and synergies between Conventions; considers that, since many Natura 2000 protected areas are directly or indirectly affected by pollution and environmental damage also originates outside Europe, the need to include European environmental standards in our partnership agreements with neighbouring countries should be stressed;
Euroopa Parlamendi 21. septembri 2010. aasta resolutsioon komisjoni teatise „Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele” kohta ( 2009/2151(INI) )
European Parliament resolution of 21 September 2010 on the Commission communication: A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters ( 2009/2151(INI) )
võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2009. aasta teatist „Ühenduse lähenemisviis loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofide ennetamisele” KOM(2009)0082 .
having regard to the Commission Communication of 23 February 2009 entitled ‘A Community approach on the prevention of natural and man-made disasters’ COM(2009)0082 .
ja vastavat mõjuhinnangut SEK(2009)0202 .
and the corresponding impact assessment SEC(2009)0202 .
ning komisjoni 14. detsembri 2007. aasta töödokumenti varajase hoiatamise süsteemide tugevdamise kohta Euroopas SEK(2007)1721 .
, and to the Commission working document of 14 December 2007 on strengthening early warning systems in Europe SEC(2007)1721 .
, 14. aprilli 2005. aasta resolutsiooni põua kohta Portugalis ELT C 33E, 9.2.2006, lk 599.
, 14 April 2005 on the drought in Portugal OJ C 33 E, 9.2.2006, p.
ja keskkonnaaspektid ELT C 297E, 7.12.2006, lk 375.
and environmental aspects OJ C 297 E, 7.12.2006, p.
võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2008. aasta järeldusi loodusõnnetustele reageerimise võime tugevdamise kohta Euroopa Liidus 10128/08.
having regard to the Council conclusions of 16 June 2008 on reinforcing the Union's disaster response capacity 10128/08.
ning 15.–16. juunil 2006 Brüsselis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järelduste punkte 12–15 Euroopa Liidu hädaolukordadele, kriisidele ja katastroofidele reageerimise võime kohta 10633/1/06.
, and points 12 to 15 of the Presidency conclusions of the Brussels European Council of 15-16 June 2006 on the European Union's responsiveness to emergencies, crises and disasters 10633/1/06..