natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on veendunud, et tänapäevane info- ja sidetehnoloogia annab suure potentsiaali säästlikkust ja ökotõhusust toetavale innovatsioonile, nt tehnoloogiate integratsioonile, mille puhul lisatakse füüsilistele kihtidele täiendavad intelligentsed kihid süsteemide (näiteks veevarustus, transpordisüsteemid) tõhusamaks haldamiseks; rõhutab asjaolu, et sellised lahendused nõuavad avatud info- ja sidetehnoloogiastandardeid; ning palub seetõttu tungivalt, et komisjon nõuaks avatud standardeid ja sidusrühmad juhiksid sobivate avatud standardite arendamist ressursitõhususe toetuseks;
Believes that modern ICT technologies provide a large potential for innovations in support of sustainability and eco-efficiency, e.g. integration of technologies by putting additional intelligence layers on top of physical layers to achieve more efficiency management of systems (such as water supply, transportation systems); stresses the need to have open ICT standards available for such solutions; therefore urges the Commission to require open standards and stakeholders to drive the development of suitable open standards in support of resource efficiency;
juhib tähelepanu sellele, et on vaja piisavalt tehnilist ja kvalifitseeritud personali; on seetõttu seisukohal, et hariduse ja koolituse vallas on tarvis suuremaid investeeringuid; nõuab, et igal tasandil tehtaks maksimaalselt jõupingutusi oskuste parandamiseks, eesmärgiga edendada tööjõu kvalifikatsiooni ja tekitada koolilõpetajates suuremat huvi tööstuse vastu, kasutades muu hulgas järgmisi meetmeid:
Draws attention to the need for sufficient technical and skilled personnel; considers therefore that more investment is needed in the field of education and training; insists that every effort be made to redress skills shortages at all levels in order to promote the qualifications of the workforce and interest young graduates more in industry, by means inter alia of:
institutsiooniline dialoog pädevate ametiasutuste, ettevõtete esindajate ja tööturu osapoolte vahel, et uuendada õppekavasid, eesmärgiga lisada sinna ettevõtluskultuur ja suurendada teadlikkust ettevõtlusest, ning välja töötada lahendused edukaks üleminekuks koolist kutsealasele tööle, edendades eeskätt individuaalse liikuvuse programme, nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele” ja „Erasmus praktikantidele”,
an institutionalised dialogue between the relevant authorities, representatives of businesses and the social partners with a view to reviewing syllabuses, so as to include the entrepreneurial spirit and increase awareness of business, and devising effective ways of completing the transition between education and profession, particularly encouraging the promotion of individual mobility programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’ and ‘Erasmus for Apprentices’,
üle-euroopaline tööpõhise õppe tugevdamine eesmärgiga siduda kutseõppesüsteemid tihedamalt tööturuga ning kutseõppe atraktiivsuse suurendamine kogu Euroopas koos kõrghariduse võimaldamisega kutsekooli lõpetanutele,
both strengthening work-based learning throughout Europe in order to link vocational training systems more closely to the labour market, and enhancing the appeal of vocational training throughout Europe with higher education permeability for vocational training graduates,
elukestva õppe õiguse tagamine kõigile kodanikele, kellele tuleb nende töövõimelise ea jooksul anda võimalus ümberõppeks, mis on oluline võrdõiguslikkuse ja solidaarsuse seisukohalt, kuid ka seoses konkurentsivõimega majandusraskuste ajal,
securing the right to lifelong learning for all citizens, who must be given the opportunity to retrain during their working life, which is crucial for equality and solidarity but also for competitiveness in times of economic difficulties,
noorte üliõpilaste innovaatiline koolitus tulevaste töötajatena, kes oleksid valmis tegelema prognoositavate tehnoloogiliste muutustega, ja tihedamad sidemed ülikoolide, uurimisinstituutide ja tööstuse vahel,
innovative training of young students as future employees ready to confront the forecast technological movements and closer relations between universities, research institutes and industry,
kooskõlastatud algatused õpetuse tõhustamiseks ja teadlikkuse tõstmiseks, mis puudutab Euroopa tööstussektorite majanduslikku rolli ning vajadust nende uuenduslikuks ümberkujundamiseks vähese süsinikdioksiidiheitega ja ressursitõhusa majanduse kontekstis,
coordinated activities to improve teaching and raise awareness of the economic role of European industrial sectors and the necessity of their innovative transformation within a low-carbon and resource efficient economy,
muu kooskõlastatud ja eesmärgistatud edasiõpe, millest oleks kasu nii tööandjatele kui töötajatele, kusjuures selleks tuleks laialdasemalt kasutada Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid,
additional coordinated and targeted higher qualifications, which are of benefit to both employers and employees, with more extensive use of the European Social Fund in this connection,
Euroopa tasandil töökohtade ja oskuste võrdlusuuringute alustamine, et näidata kutseharude, ettevõtjate ja kõige arenenumate tööstuspiirkondade taset,
setting up at European level benchmarking for jobs and skills to reflect the level of professional sectors, enterprises and the most developed industrial regions,
tööstuslike kutsealade vaatluskeskuste loomine piirkondlikul, riiklikul ja ELi tasandil, eesmärgiga teha kindlaks tulevased kutsealad ja nõudlus nende järele,
creating observatories of the industrial professions at regional, national and European level in order to identify the future professions and professional demand,
kõrgkoolide avamine, ajakohastamine ja parem rahastamine spetsialistidele (insenerid, IT-spetsialistid, tehnikud) elukestva edasiõppe ja ümberõppe võimaldamiseks ning intensiivsem koostöö teadusülikoolide ning rohkem kutseharidusele suunatud rakendusülikoolide ja õppeasutuste vahel,
opening up, modernising and financially strengthening universities to allow them to offer lifelong higher vocational qualifications, re-qualification (for engineers, IT specialists, technicians, etc.) or increased cooperation between science universities and those universities of applied sciences and educational institutions which are more geared to vocational education,
tööpõhise kutse- ja ametialase (ümber)koolituse ja elukestva õppe programmide loomine koostöös kutseõppeasutuste ja sotsiaalpartneritega nii töötajate kui ka tööandjate jaoks,
establishing, in cooperation with training bodies and the social partners, work-based vocational and occupational (re)training and lifelong learning programmes, both for workers and for employers,
kutse- ja täiendõppe suurem liikuvus ja paindlikkus nii töötajate kui ka tööandjate jaoks, võttes arvesse konkreetseid vajadusi, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul,
more mobility and flexibility in vocational and educational training both for employers and employees, taking into account the individual requirements especially of SMEs,
nn rohelise majanduse töökohtade arenguga seotud tööhõive ja kvalifikatsioonide tekitatud uute vajaduste uurimine, eesmärgiga neid vajadusi asjakohase koolituse abil rahuldada,
studying the new needs created in terms of employment and qualifications by the development of jobs in the green economy with a view to responding to them by means of appropriate training,
suurem sünergia ülikoolide ja ettevõtluskultuuri ja teadmuspõhiste ettevõtete vahel,
encouraging closer synergies between universities and business culture and businesses of a knowledge-oriented type,
stiimulid kolmandate riikide inseneridele ja kvalifitseeritud teadustöötajatele tulla Euroopa Liitu,
incentives to encourage engineers and qualified researchers from third countries to come to the EU,
kõrghariduse stimuleerimine õppekavade kohandamise abil;
setting up incentives for higher education to adjust the curricula accordingly;
rõhutab noorte inimeste tööturule juurdepääsu ergutamise vajadust õiglaselt tasustatud praktika ja kvaliteetse väljaõppe kaudu;
Stresses the need to encourage youth access to the labour market through fairly paid internships and quality apprenticeship;
peab liidu majandusliku, sotsiaalse ja ökoloogilise tuleviku jaoks otsustavaks, et noortele selgitataks suurt vajadust eri- ja üldhariduse järele, mis on vajalik nende hilisema tööhõive jaoks tööstuses;
Considers it vital for the economic, social and ecological future of the Union that young people are made aware of the high level of specialised and general education needed for their later employment in industry;
rõhutab, et suhtelist soovimatust tegeleda füüsilisest isikust ettevõtjana äritegevusega on võimalik ületada, kui luua äritegevuse alustajate jaoks atraktiivsem keskkond ning käivitada rohkem integreeritud toetusskeeme, nagu ENTRE:DI, ning eriprogramme, nagu „Erasmus noortele ettevõtjatele”;
Stresses that the comparative reluctance to engage in self-employed business activity can be overcome by creating a more attractive environment for business starters, more integrated support schemes such as ENTRE:DI and specific programmes such as ‘Erasmus for Young Entrepreneurs’;
peab tervitatavaks komisjoni ettepanekut uurida võimalust leida Euroopa infrastruktuuri projektide jaoks uusi rahastamisallikaid ning toetab Euroopa võlakirja projekti käivitamist koostöös Euroopa Investeerimispangaga;
Welcomes the Commission's proposal to explore new financing sources for major European infrastructure projects and supports the creation of an EU bond project in collaboration with the European Investment Bank;
on veendunud, et Euroopa tööstuspoliitika peab saama kasutada siseturu instrumente, sest see aitaks välja kujuneda suurtel ja edukatel üleeuroopalistel projektidel (nagu Galileo või SESAR), mis paneksid oma tegevusvaldkonnas paika ülemaailmsed sihttasemed; kutsub ELi üles, et see ei kehtestaks võrreldes kolmandate riikidega oma ettevõtete jaoks liialt ebasümmeetrilisi piiranguid;
Is convinced of the need to put the instruments of the internal market at the service of European industrial policy in order to promote the emergence of major ‘European champions’ who set global benchmarks in their sectors of activity, such as Galileo or SESAR; calls on the EU not to impose excessively asymmetrical constraints on its businesses in comparison with those which exist in third countries;
rõhutab, et EL peaks tagama oma ettevõtetele kolmandate riikidega kahe- või mitmepoolsete läbirääkimiste käigus võrdse juurdepääsu riigihankelepingutele ning samas parandama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete poolset kaubanduse kaitsemeetmete kasutamist rahalise, sotsiaalse ja ökoloogilise dumpingu, piraatluse, võltsimise ja ebaseadusliku kopeerimise vastu võitlemiseks;
Stresses the need for the EU to secure for its businesses reciprocal access to public contracts when negotiating bilateral and multilateral agreements with third countries, while improving the effectiveness of the use of trade defence instruments by SMEs to combat monetary, social and ecological dumping practices, piracy, counterfeiting and illegal copying;
kutsub ELi üles sarnaselt Kanadale, USAle, Hiinale ja Jaapanile nõudma teatavate kolmandatest riikidest pärit toodete päritolumaa märkimist, et nende toodete kohta kehtiksid samad jälgitavuse nõuded kui ELis toodetud kauba kohta;
Calls on the EU, like Canada, the USA, China or Japan, to require indication of the country of origin of certain products imported from third countries so that quality and safety requirements with regard to traceability apply to them as well as to those manufactured in the EU;
on seisukohal, et mitmepoolne kliimaleping oleks parim vahend keskkonnale süsinikdioksiidi heidetega tekitatud negatiivse mõju vähendamiseks, kuid karta on, et lähemas tulevikus niisuguse lepingu sõlmimiseni ei jõuta; on seetõttu seisukohal, et EL peaks jätkuvalt kaaluma võimalust võtta nende ettevõtete jaoks, mis on praegu süsinikdioksiidi leketele kõige rohkem avatud, kasutusele asjakohaseid keskkonnaalaseid vahendid lisaks süsinikdioksiidi saastekvootide müügile ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames, esmajoones nimelt „süsinikdioksiidi hõlmamise mehhanismi”, mis on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega, kuna see mehhanism annaks võimaluse tõrjuda ohtu, et süsinikdioksiidi heited kantakse üle kolmandatesse riikidesse;
Considers that a multilateral climate agreement would be the best instrument for reducing the negative impacts of CO2 on the environment, but that there is a risk that such an agreement will not be concluded in the near future; takes the view, therefore, that the EU should continue to look into the possibility of putting in place, for those industries that are actually exposed to carbon leakage, appropriate environmental instruments in addition to the auctioning of CO2 quotas under the EU's emissions trading scheme, in particular a ‘carbon inclusion mechanism’ that complies with WTO rules, as such a mechanism would make it possible to combat the risk of CO2 emissions being transferred to third countries;
nõuab, et EL peaks enne oma poliitikasuundade kehtestamist uurima kolmandate riikide majanduspraktikat ning kutsub eelkõige komisjoni üles riigiabi jälgimisel hindama kriteeriumina rahvusvahelist konkurentsivõimet;
Insists that the EU should examine the economic practices of third countries before drawing up its own policies, and calls in particular on the Commission to assess as a criterion the international competitive position of European businesses when monitoring State aid;
rõhutab vajadust luua sobiv raamistik, et tööstus saaks jääda Euroopasse ning peab tähtsaks tööstuse ülemaailmse konkurentsivõime parandamist; on seetõttu arvamusel, et ELi poliitikasuunad peaksid põhinema kokkuvõtlikul mõjuhindamisel, mille käigus analüüsitakse igast küljest ELi poliitikast tulenevat majanduslikku, ühiskondlikku ja keskkonnaalast kasu;
Stresses the importance of creating the right framework for industry to remain in Europe and to further improve its global competitiveness; believes, therefore, that EU policies should be based on robust impact assessments which analyse all angles of the economic, societal and environmental benefits of EU policies;
usub, et Euroopa positsiooni ülemaailmsel tööstuskaardil on vaja säilitada ja tugevdada, võttes eriti arvesse ELi investeerimiskohustustest tekkivaid uusi tööstuslikke võimalusi, näiteks kliimamuutuste ning energia valdkondades, mis annab võimalused kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomiseks;
Believes in the need to maintain and strengthen Europe on the global industrial map, especially given that new industrial opportunities arise from EU investment commitments, e.g. in the fields of climate change and energy, which will open up employment opportunities in high-skill areas;
kutsub komisjoni üles integreerima selle tööstuspoliitika selgelt tegevuskavasse 2050. aastaks vähese CO2-heitega energiasüsteemi ja majanduse loomise kohta, Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava tööstusalgatustesse ning 2050. aastaks ressursitõhusa Euroopa rajamise tegevuskava ideestikku;
Calls on the Commission to clearly integrate this industrial policy into the development of the Roadmap for a Low-Carbon Economy by 2050, the SET-plan industrial initiatives and the 2050 vision in the Roadmap to a Resource-Efficient Europe;
nõuab turulähedase innovatsiooni rahastamisvahendite, nagu näiteks praeguse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP), säilitamist ja laiendamist;
Calls for the maintenance and extension of close-to-the-market innovation funding such as the current Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP);
rõhutab vajadust kontrollida süstemaatiliselt uute õigusaktide kvaliteeti järgnevate kriteeriumite alusel:
Stresses the need for a systematic quality check of any new legislation using the following criteria:
teadusuuringud: tõendusmaterjali kvaliteet ja tõlgendamine,
scientific advice: quality of evidence and interpretation,
konsulteerimine: küsitleda „kasutajaid”, et uurida nende kogemusi seoses olemasolevate õigusnormidega,
consultation: asking ‘users’ about their experience with existing regulations,
rahvusvahelised sihttasemed: võrrelda oma õigusakte olulisemate konkureerivate riikide õigusaktidega,
international benchmarking: comparing with legislation in key competing countries,
ettepaneku vastavus sellega seotud ELi õigusaktidele,
consistency of the proposal with related EU legislation,
saavutatud lihtsustamine (kaasa arvatud vabatahtlikkusel põhinevad alternatiivid);
simplification achieved (including voluntary alternatives);
tuletab meelde, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on kujunenud oluliseks vahendiks, mis aitab konkurentsivõimetutel kogukondadel areneda jätkusuutlikuks; rõhutab, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond tuleks säilitada ning vajadusel seda laiendada;
Recalls that the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) has become a vital tool to help communities transform from uncompetitive industries to sustainable ones; stresses that the EGF should continue and, if needed, be expanded;
nõuab jõupingutuste suurendamist praeguste raskuste ületamiseks ning ühenduse ühtse patendi kiireks loomiseks, mis tagab tõhusa, kvaliteetse ja odava õiguskaitse, samuti ühtlustatud üleeuroopalise süsteemi loomiseks patendivaidluste lahendamiseks, et parandada tööstusomandi ja intellektuaalse omandi õiguste raamistikku, suurendada õiguskindlust ja võidelda võltsimise vastu ning samal ajal hoida bürokraatiakulud võimalikult madalal tasemel, eriti väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid arvestades; väljendab rahulolu selle üle, et nõukogus pälvis suure toetuse komisjoni ettepanek alustada 2011. aastal tõhustatud koostöömenetlust ELi ühtse patendi kehtestamiseks; nõuab lisaks standardimismeetodite reformimist (eriti info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektoris), kuna standardite väljatöötamine peaks olema avatud ja läbipaistev, rajanema koostalitlusvõime põhimõttel ning aitama tagada Euroopa tööstuse konkurentsivõimet; on seisukohal, et rahvusvahelise standardimise edendamine aitab kindlustada Euroopa juhtpositsiooni tehnoloogia valdkonnas;
Calls for efforts to be stepped up with a view to overcoming current difficulties and creating without delay a single Community patent, which will provide effective, high-quality legal protection at low cost, and a harmonised European system for settling disputes concerning patents, in order to improve the framework conditions for industrial and intellectual property rights, to enhance legal certainty and combat counterfeiting, whilst keeping bureaucratic costs at a minimum, particularly for SMEs; welcomes the large support in Council for the Commission decision to initiate in 2011 the enhanced cooperation procedure on a single EU patent; further calls for a reform of standardisation methods (in particular in the ICT sector) where standards development should be open, transparent, based on the principle of interoperability and ensuring the competitiveness of European industry; considers that promoting international standardisation will safeguard European technological leadership;
märgib, et Euroopa Liidu tööstuse konkurentsivõime ja kasvu seisukohast on väga oluline siseturu väljakujundamine; toonitab, et Euroopa tööstus vajab nõuetekohast raamistikku, milles luua ja arendada hüviseid Euroopa tasandil, ja väljendab sellega seoses rahulolu ühtse turu aktis esitatud ettepanekute üle; kutsub komisjoni üles kindlaks tegema, millises ulatuses saab tõhusust parandavat ühtlustamist ning paremat reguleerimist kasutada ühtse turu akti raamistikus, eelkõige käibemaksu, intellektuaalomandiõiguste ja ELi patendi, ülemaailmse standardimise, märgistamise ja sektorispetsiifiliste standardite valdkondades;
Notes that completion of the internal market is essential to the competitiveness and growth of European industry; stresses that European industries need a proper framework in which to create and develop goods and services at European level, and welcomes in this context the proposals set out in the Single Market Act; calls on the Commission to identify the scope for efficiency-enhancing harmonisation and improved governance within the framework of the Single Market Act, particularly in the fields of VAT, intellectual property rights and the EU patent, global standardisation, labelling and specific sectoral standards;
ergutab liikmesriike võtma endale ühtse turu juhtimisel ennetavamat rolli, parandama koostööd oma riigi ametiasutuste vahel ning tugevdama ühtse turu eeskirjade ülevõtmist, kohaldamist ja jõustamist kohapeal; palub liikmesriikidel vähendada tehingukulusid lisameetmete abil, milleks on näiteks tõhusam e-valitsus;
Encourages Member States to assume a more proactive role in managing the single market, by improving cooperation between national authorities and strengthening the transposition, application and enforcement of single market rules on the ground; asks Member States to reduce transaction costs through additional measures, such as more effective e-government;
toonitab vajadust selle järele, et ametivõimud toetaksid olulise tehnoloogia arengut, ja rõhutab, et standardite väljatöötamist tuleb kiirendada, sest see on ülimalt tähtis ELi tööstuse konkurentsivõime säilitamiseks ja uue kasvu stimuleerimiseks, ja et see puudutab eelkõige innovatsiooni edendavate standardite väljatöötamist, kuna need on tekkivate keskkonna- ja ühiskonnaprobleemide lahendamise vahendid;
Stresses the need for public authorities to support the development of key technologies and emphasises that the development of standards must be accelerated, as it is crucial to preserving EU industrial competitiveness and stimulating new growth, and that this applies particularly to the development of standards stimulating innovation as a means of addressing emerging environmental and societal challenges;
toonitab, et Euroopa standardimissüsteemis tuleb arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööettevõtjate eripära, eelkõige seoses standarditele juurdepääsukulude vähendamisega, standardite levitamisega (kokkuvõtete avaldamise abil) ning rahalise toetusega; toonitab, et liikmesriikide standardiasutused täidavad olulist rolli, edendades ja suurendades väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning käsitööettevõtjate osalust standardimisprotsessis vastavalt siseriikliku delegeerimise põhimõttele;
Highlights the need to take account of the specific characteristics of SMEs and craft enterprises in the European standardisation system, particularly in terms of cutting the cost of access to standards, disseminating standards (through the publication of abstracts) and providing financial support; stresses the key role to be played by national standards bodies in promoting and boosting participation by SMEs and craft enterprises in the standardisation process, in keeping with the ‘national delegation’ principle;
rõhutab, et on tähtis arvesse võtta aspekte, mida Euroopa patendiseadus praegu ei hõlma, näiteks „ärisaladus”, kuna nii saaks Euroopa tööstus USA ja Jaapani eeskujul kasu tooteid ja menetlusi käsitlevate intellektuaalomandi õiguste tõelisest kaitsest;
Stresses the importance of taking into account aspects which are currently not covered by European patent law, such as ‘business secrets’, so as to enable European industry to reap the benefits of genuine protection of intellectual property rights relating to products and procedures, following the example of the USA and Japan;
tuletab meelde, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime ja tehnoloogilise juhtpositsiooni tugevdamiseks on soovitav:
Recalls that, in order to increase the competitiveness and technological leadership of European industry, it is desirable to:
võtta aluseks Euroopa standardimissüsteem, mille eelised on tõendatud, ning konsolideerida seda nii, et see vastaks võimalikult hästi innovaatiliste ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vajadustele;
take as a basis the European Standardisation System (ESS), the advantages of which have been demonstrated, and consolidate it so that it meets the needs of innovative undertakings as effectively as possible, particularly those of SMEs,