natgillin/translations-raw huggingface dataset:
teeb ettepaneku, et ELi eelarves – võib-olla lisas – esitataks selgelt igas ELi poliitikavaldkonnas tehtud kõik investeeringud, ka eelarve eri osadest pärit investeeringud; ühtlasi on seisukohal, et komisjon peaks esitama ka hinnangu kogu programmitöö perioodiks ette nähtud investeerimisvajaduste kohta;
Suggests that the EU budget should clearly identify - possibly in an annex - all investments that are made in each EU policy field, originating also from different parts of the EU budget; believes, at the same time, that the Commission should also provide an estimate of the investment needs that are foreseen for the whole duration of the programming period;
nõuab, et komisjon lisaks ELi eelarvepädevatele institutsioonidele edastatud eelarveprojekti üksikasjaliku teabe ELi eelarve tulude kohta; märgib, et tegelikult on kõigi riigieelarvete puhul tavaks esitada koos eelarve tulud ja kulud; usub, et nii säilitataks pidev arutelu ELi finantssüsteemi üle, ja mõistab täielikult, et praegu ei ole eelarvepädevatel institutsioonidel pädevust teha ettepanekuid muudatuste kohta eelarve tuludes;
Urges the Commission to include detailed information on the revenue side of the EU budget in its Draft Budget, as transmitted to the EU budgetary authority; notes that a joint presentation of the revenue and expenditure side of the budget is actually standard practice for all national budgets; strongly believes that in this way a permanent debate on the financing system of the Union will be maintained, while fully acknowledging that the budgetary authority does not have at present any competence to propose changes to this part of the budget;
teeb seega järgmise mitmeaastase finantsraamistiku struktuuri kohta järgmise ettepaneku:
Proposes, therefore, the following structure for the next MFF:
kordab oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsioonis 2007.–2013. aasta finantsraamistiku vahekokkuvõtte kohta ELT C 117E, 6.5.2010, lk 95.
Reiterates its position included in its resolution of 25 March 2009 on the Mid-term Review of the 2007-2013 Financial Framework OJ C 117 E, 6.5.2010, p.
Vahekokkuvõte 144.
Mid-term Review 144.
rõhutab, et kui mitmeaastase finantsraamistiku kestus on pikem kui viis aastat, tuleb teha kohustuslik vahekokkuvõte, mis võimaldab mitmeaastase finantsraamistiku toimimist nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt analüüsida ja sellest ülevaadet saada; rõhutab, et edaspidi peaks vahekokkuvõttest saama õiguslikult siduv kohustus, mis on sätestatud mitmeaastase finantsraamistiku määruses ja millel on konkreetne menetlus – sealhulgas kohustuslik ajakava –, mis tagab parlamendi täieliku osaluse seadusandja ja eelarvepädeva institutsioonina; rõhutab, et kui vahekokkuvõttes tehakse kindlaks, et ülemmääradest kestuse lõpuni jäänud ajavahemikuks ei piisa, peaks olema tagatud reaalne võimalus neid muuta;
Stresses the need, if the MFF period is longer than 5 years, for an obligatory Mid-term Review allowing for a quantitative as well as qualitative analysis and stock-taking on the functioning of the MFF; underlines that, in the future, the Mid-term Review should become a legally binding obligation enshrined in the MFF regulation, with a specific procedure including a binding calendar, which ensures full involvement of the Parliament in its role of legislative and budgetary authority; stresses that, if the review should establish the inadequacy of the ceilings for the rest of the period, a real possibility to revise them should be guaranteed;
Ülemmäärade muutmine 145.
Revising the ceilings 145.
rõhutab, et paindlikkuse määr, mida läbivaatamismehhanism tegelikult võimaldab, sõltub selle kasutamise menetlusest ning nõukogu on üldiselt selle kasutamise vastu; et kulude ülemmäärade kohandamine jääks reaalseks võimaluseks, peab hädavajalikuks, et tulevane läbivaatamismehhanism näeks ette lihtsustatud menetluse kokkulepitud piirides muudatuste tegemiseks; lisaks sellele nõuab, et jääks alles võimalus suurendada finantsraamistiku üldist ülemmäära;
Insists that the degree of flexibility actually provided by the revision mechanism is dependent on the procedure for exercising it, and faces a general reluctance of the Council to using it; considers it essential -if the adjustment of expenditure ceilings is to remain a realistic option- that the future mechanisms for revision foresee a simplified procedure for changes under an agreed threshold; calls, in addition, for the possibility to increase the overall MFF ceiling to be maintained;
Piisavate varude ja paindlikkuse tagamine ülemmäärade piires 146.
Ensuring sufficient margins and flexibility below the ceilings 146.
rõhutab vajadust tagada iga rubriigi jaoks piisav varu; võtab huviga teadmiseks komisjoni ettepaneku kehtestada varude jaoks kindel protsentuaalne määr; on siiski seisukohal, et see võimalus võib anda suurema paindlikkuse üksnes siis, kui tulevased ülemmäärad on piisavalt kõrged ja annavad täiendava liikumisruumi;
Stresses the importance of ensuring sufficient reserves for each heading; notes with interest the Commission's proposal to establish a fixed percentage for margins; considers, however, that this option could provide better flexibility only if the future ceilings were set at a sufficiently high level, allowing for such additional room for manoeuvre;
rõhutab, et ülemmäära piires tuleks paindlikkust igal võimalikul viisil suurendada, ning väljendab heameelt ettepanekute üle, mille komisjon ELi eelarve läbivaatamise raames tegi;
Points out that flexibility below the ceilings should be enhanced in all possible ways and welcomes the Commission's proposals put forward in the Budget Review;
peab vajalikuks säilitada võimalus koondada kulutused rubriigi mitmeaastase rahastamiskava algusesse või lõppu, et võimaldada tsüklilisusevastaseid meetmeid ja mõistlikke vastumeetmeid suurematele kriisidele; on seisukohal, et kehtiv paindlikkuse süsteem õigusaktide puhul on praeguses finantsraamistikus piisavalt hästi toiminud; nõuab seepärast, et 5%-line paindlikkuskünnis üle või alla kaasotsustamisel fikseeritud summast säilitataks järgmises finantsraamistikus;
Considers important to maintain the possibility to front or backload spending within a heading's multi-annual envelope, to allow for countercyclical action and a meaningful response to major crises; considers, in this respect, that the current system of flexibility for legislative acts has worked sufficiently well in the current MFF; calls, therefore, for the flexibility threshold of 5% above or below the amounts fixed under codecision to be maintained in the next MFF;
on veendunud, et ühe aasta eelarve kasutamata varud, vabastatud ja kasutamata (nii kulukohustuste kui ka maksete) assigneeringud tuleks järgmisesse aastasse üle kanda ning need peaks moodustama mitmeaastase finantsraamistiku koguvaru, mida saab siduda erinevate rubriikidega olenevalt nende hinnangulistest vajadustest; usub seepärast, et ELi eelarve jaoks eraldatud raha tuleb kasutada ainult antud kontekstis ja mitte tagastada liikmesriikidele nagu praegu;
Is convinced that unused margins, de-committed and unused appropriations (both commitments and payments) in one year's budget should be carried over to the next year and constitute a global MFF margin to be attributed to the different headings according to their estimated needs; believes, therefore, that the money allocated to the EU budget should only be spent in this context and not returned to the Member States, as is currently the case;
on lisaks arvamusel, et neid ettepanekuid tuleb täiendada paindliku rubriikidevahelise ümberpaigutamisega vastava aasta piires ja alamrubriikide vahelise paindlikkuse suurendamisega;
Believes, in addition, that these proposals must be complemented by a reallocation flexibility to transfer between headings in a given year and by increased flexibility between sub-headings;
kordab, et otsustusprotsess peab olema selline, mis võimaldab neid vahendeid tulemuslikult kasutada;
Reiterates that the decision-making process must be designed so as to allow for the effective use of these instruments;
Paindlikkusmehhanismid 152.
Flexibility mechanisms 152.
peab hädavajalikuks säilitada erivahendid (paindlikkusinstrument, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, Euroopa Liidu solidaarsusfond, hädaabireserv), mida saab vajaduse korral kasutusele võtta, lihtsustades veelgi nende kasutamist ning andes neile piisavad vahendid, samuti luues vajaduse korral uusi instrumente tulevikus; rõhutab, et seda tüüpi täiendavate rahastamisallikate kasutuselevõtmisel tuleb järgida ühenduse meetodit;
Considers it crucial to maintain special instruments (Flexibility Instrument, European Globalisation Adjustment Fund, European Union Solidarity Fund, Emergency Aid Reserve), which can be mobilised on an ad-hoc basis, by further simplifying their use and providing them with sufficient envelopes, as well as by possibly creating new instruments in the future; stresses that the mobilisation of such additional sources of funding must abide by the Community method;
on arvamusel, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on olnud edukas ELi solidaarsuse ja toetuse andmisel globaliseerimise ja globaalse finants- ja majanduskriisi tagajärgede tõttu koondatud töötajatele, ja see tuleks seetõttu järgmises mitmeaastases finantsraamistikus säilitada; on siiski seisukohal, et fondist antava toetuse rakendamise kord on liiga aeganõudev ja koormav; palub komisjonil pakkuda välja võimalusi, kuidas korda edaspidiseks lihtsustada ja menetlust lühendada;
Considers that the European Globalisation Adjustment Fund (EGF) has been successful in providing EU solidarity and support to workers made redundant because of the adverse effects of globalisation and the global financial and economic crisis and should, therefore, be maintained under the new MFF; believes, however, that the procedures for implementing the support from the EGF are too time consuming and cumbersome; calls on the Commission to propose ways in which these procedures can be simplified and shortened for the future;
usub, et paindlikkusinstrument, mis on paindlikkusmehhanismidest kõige täielikumalt rakendatud, on olnud täiendava paindlikkuse tagamisel hädavajalik; teeb ettepaneku paindlikkusinstrumendi esialgset summat märkimisväärselt suurendada ja seejärel suurendada seda kogu finantsraamistiku kestuse jooksul aasta-aastalt ning säilitada võimalus kanda iga-aastasest summast kasutamata jäänud osa üle kuni aastani n+2;
Believes that the Flexibility Instrument, which has been the most fully implemented of the flexibility mechanisms, has been essential in providing for additional flexibility; proposes to significantly increase the initial amount for the Flexibility Instrument, with a subsequent yearly increase over the period of the MFF, and to keep the possibility to carryover the portion of the unused annual amount up to year n+2;
märgib, et viimastel aastatel on loodus- ja humanitaarkatastroofidele kiireks reageerimiseks ette nähtud vahendid olnud ebapiisavad; nõuab seepärast hädaabireservi vahendite märkimisväärset suurendamist, samuti võimalust kasutada seda instrumenti mitme aasta jooksul;
Notes that in recent years the funds available to address urgent natural and humanitarian disasters have been insufficient; calls, accordingly, for a substantial increase of the envelope of the Emergency Aid Reserve as well as the possibility for a multi-annual mobilisation of the instrument;
Mitmeaastase finantsraamistiku kestus
The duration of the MFF
rõhutab, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kestuse valikul tuleks leida õige tasakaal programmitsüklite ja konkreetsete meetmete rakendamise stabiilsuse ning institutsioonide, eelkõige Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi poliitiliste tsüklite kestuse vahel; tuletab meelde, et pikem periood nõuab suuremat paindlikkust;
Underlines that the choice of the duration of the next MFF should strike the right balance between stability for programming cycles and implementation of individual policies, and the duration of the institutions' political cycles –in particular those in the European Commission and the European Parliament-; recalls that a longer period requires greater flexibility;
on arvamusel, et viieaastane tsükkel vastab täielikult Euroopa Parlamendi väljendatud soovile viia mitmeaastase finantsraamistiku kestus demokraatliku järelevalve ja vastutuse huvides võimalikult hästi kooskõlla institutsioonide poliitiliste tsüklitega; tunneb siiski muret selle pärast, et viieaastane tsükkel võib praeguses etapis olla liiga lühike selliste poliitikavaldkondade jaoks, kus on vaja pikemaajalist kavandamist (nt ühtekuuluvus, põllumajandus, üleeuroopalised võrgud), ega vastaks täielikult nende valdkondade kavandamis- ja rakendamistsükli nõuetele;
Believes that a 5-year cycle fully complies with the Parliament's expressed will to align, as much as possible, the MFF duration with the duration of the institutions' political cycles, for reasons of democratic accountability and responsibility; is concerned, however, that a 5-year cycle might be too short at this stage for policies which need a longer term programming (i.e. cohesion, agriculture, TENs) and would not fully comply with those policies' programming and implementation life cycle requirements;
märgib, et kümneaastane finantsraamistik, mille komisjon eelarve läbivaatamisel välja pakkus, võiks tagada olulise stabiilsuse ja prognoositavuse finantsplaneerimise perioodi jaoks, ent kuna üldised ülemmäärad ja peamised õigusaktid kinnitataks kümneks aastaks, suurendaks see finantsraamistiku jäikust ning teeks uute olukordadega kohandamise väga keeruliseks; on seisukohal, et 5+5 tsükli võiks ette näha vaid juhul, kui nõukoguga lepitakse kokku ja finantsraamistiku määruses sätestatakse maksimaalne paindlikkus, sealhulgas kohustuslik vahekokkuvõte;
Notes that the 10-year MFF, as proposed by the Commission in the Budget Review, could provide substantial stability and predictability for the financial programming period but, as the overall ceilings and the core legal instruments would be fixed for ten years, it will increase the rigidity of the MFF and render the adjustments to new situations extremely difficult; considers, however, that a 5+5 cycle could only be envisaged if an agreement on a maximum level of flexibility, including an obligatory mid-term review, was reached with the Council and enshrined in the MFF regulation;
on seisukohal, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul tuleks üleminekulahendusena eelistada seitsmeaastast tsüklit (aastani 2020), sest see annaks suurema stabiilsuse, tagades programmide järjepidevuse pikemaks perioodiks, ning ühtlasi seostuks selgelt Euroopa 2020. aasta strateegiaga; rõhutab siiski, et kõigi järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kestuse variantide eelduseks on piisav rahastamine ning piisav ja hästi rahastatud paindlikkus raamistiku piires ja sellest väljaspool, et vältida 2007.–2013. aasta raamistiku puhul esinenud probleeme;
Takes the view that for the next MFF a 7-year cycle, set until 2020, should be the preferred transitional solution as it could provide for more stability by ensuring the continuity of the programmes for a longer period, and also make a clear link with the Europe 2020 strategy; stresses, however, that all options for the duration of the next MFF are subject to sufficient funding and an adequate and well-resourced flexibility within and outside the framework to avoid the problems encountered during the 2007-2013 period;
on seisukohal, et otsustamine uue seitsmeaastase finantsraamistiku kasuks ei tohiks välistada võimalust valida 2021. aastast alates viieaastane või 5+5aastane periood; on endiselt veendunud, et finantsplaneerimise sünkroniseerimine komisjoni ja Euroopa Parlamendi ametiajaga suurendab demokraatlikku vastutust, aruandekohustust ja seaduspärasust;
Believes that a decision on a new 7-year MFF should not pre-empt the possibility of opting for a 5 or 5+5 year period as of 2021; reiterates its conviction that a synchronisation of the financial programming with the mandate of the Commission and the European Parliament will increase democratic responsibility, accountability and legitimacy;
on täiel määral teadlik keerulistest parandustest, mida paljud liikmesriigid oma riigieelarvesse teevad, ning kordab, et Euroopa lisandväärtuse saavutamine ja usaldusväärse finantsjuhtimise – tõhusus, tulemuslikkus ja ökonoomsus – tagamine peaksid rohkem kui kunagi varem olema ELi eelarve juhtpõhimõteteks;
Is fully conscious of the difficult fiscal adjustments that many Member States are making to their national budgets and reiterates that achieving EAV and ensuring sound financial management -efficiency, effectiveness, economy- should be, more than ever, guiding principles of the EU budget;
rõhutab, et hoolimata teostatavatest säästudest ei ole ELi eelarve, mis moodustab praegu üldisel tasemel 1% kogurahvatulust, võimeline katma täiendavat rahastamisvajadust, mis tuleneb aluslepingust ja praegustest poliitilistest prioriteetidest ja võetud kohustustest, nagu:
Emphasises that regardless of realisable savings, the EU budget, at its current overall level of 1 % of GNI, is not capable of closing the financing gap deriving from additional financing needs arising from the Treaty as well as from existing policy priorities and commitments such as:
Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide saavutamine tööhõive, teadus- ja arendustegevuse, kliima ja energia, haridusvaldkonnas ja vaesuse vähendamise valdkonnas;
the achievement of the Europe 2020 headline targets in the fields of employment, R&D, climate and energy, education and poverty reduction;
teadus- ja uuendustegevuse valdkonna kulutuste suurendamine praeguselt 1,9%-lt 3%-ni SKPst, millega lisandub kuni 130 miljardit eurot avaliku ja erasektori kulutusi aastas;
the increase of research and innovation spending from currently 1.9 % of GDP to 3 % of GDP, adding up to approximately EUR 130 billion of public and private spending per year;
vajalikud investeeringud infrastruktuuri;
the necessary investments in infrastructure;
nõukogu poolt vastu võetud suurte projektide, nagu ITER, Galileo ja Euroopa kosmosepoliitika, vajalik, täiemahuline ja läbipaistvalt arvutatud rahastamine,
the essential fully-fledged and transparently calculated financing of large-scale projects adopted by the Council such as ITER and Galileo as well as the European space policy;
praegu veel määramata vajalikud lisaassigneeringud ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, sealhulgas Euroopa välisteenistusele ja Euroopa naabruspoliitikale;
the not yet quantifiable additional appropriations needed in the field of Common Foreign and Security Policy, including the European External Action Service and the European Neighbourhood Policy;
täiendav rahastamisvajadus, mis on seotud ELi edasise laienemisega;
the additional financing needs related to the future enlargement of the EU;
praeguse Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ja pärast 2013. aastat toimiva Euroopa stabiilsusmehhanismi rahastamine eesmärgiga anda euroalale ja ELile võlakriisist ülesaamiseks vajalik eelarvestabiilsus;
the financing of the existing European Financial Stabilisation Mechanism and the European Stability Mechanism after 2013 in order to provide the Eurozone and the EU with the fiscal stability required in order to overcome the debt crisis;
aastatuhande arengueesmärgi saavutamisega seotud rahaline kohustus eraldada 0,7% kogurahvatulust arenguabile, s.o umbes 35 miljardit eurot aastas lisaks praegu kulutatavale 0,4%-le kogurahvatulust;
the financial effort related to the attainment of the Millennium Development Goals (MDG) to spend 0.7 % of GNI on development aid, i.e. around EUR 35 billion annually further to the current spending of 0.4 % of GNI;
Kopenhaageni ja Cancúni kokkulepetest tulenevad lubadused aidata arengumaid kliimamuutusega võitlemisel ja selle mõjudega kohanemisel, mis peaksid olema aastatuhande arengueesmärkide raames võetud kohustuste suhtes uue ja täiendava iseloomuga ning ulatuma 2020. aastaks 100 miljardi dollarini aastas, millest kolmandik tuleb kanda ELil;
the pledges resulting from the Copenhagen and Cancun agreements aimed at helping developing countries combat climate change and adapt to its effects which should be new and additional to the commitments made under the MDG and amount by 2020 to 100 billion dollars annually around a third of which to be shouldered by the EU;
on seetõttu kindlalt seisukohal, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku külmutamine 2013. aasta tasemel, mida mõned liikmesriigid nõuavad, ei ole arvestatav võimalus; juhib tähelepanu sellele, et isegi kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahendite summa oleks 2013. aasta tasemest 2013. aasta tase: 1,06% kogurahvatulust; 2013. aasta tase + 5%: 1,11% kogurahvatulust; mõlemad on kulukohustuste assigneeringud 2013. aasta püsihindades.
Is therefore of the firm opinion that freezing the next MFF at the 2013 level, as demanded by some Member States, is not a viable option; points out that even with an increase of the level of resources for the next MFF of 5% compared to the 2013 level 2013 level: 1,06 % of GNI; 2013 level + 5%: 1,11 % of GNI; both in commitment appropriations at 2013 constant prices.
Need arvud põhinevad eeldusel, et mitmeaastase finantsraamistiku kestus on 7 aastat, ning lähtutud on järgmistest komisjoni hinnangutest ja prognoosidest: − eelarve peadirektoraadi 2011. aasta maikuu prognoos 2012. aasta kogurahvatulu kohta: 13 130 916,3 miljonit eurot (2012. aasta hindades); − majandus- ja rahaküsimuste peadirektoraadi 2011. aasta jaanuaris koostatud hinnangu järgi on kogurahvatulu nominaalkasv 2011.–2013. aastal 1,4% ja 2014–2020. aastal 1,5%.
These figures are based on the assumption of a 7 year MFF using the following estimates and forecasts by the Commission: - DG BUDG's May 2011 forecast of 2012 GNI: EUR 13.130.916,3 million (2012 prices); - DG ECFIN's January 2011 estimate of GNI nominal growth of 1,4% for 2011-2013 and 1,5% for 2014-2020.
vähemalt 5% suurem, oleks võimalik liidu kokkulepitud eesmärkide ja kohustuste ning liidu solidaarsuse põhimõtte täitmiseks anda kõigest piiratud panus; on seetõttu veendunud, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku vahendid peavad suurenema vähemalt 5%; palub nõukogul, juhul kui ta ei jaga seda vaatenurka, selgelt välja tuua, millised poliitilised prioriteedid või projektid võiks täielikult peatada, hoolimata nende tõendatud lisandväärtusest Euroopa jaoks;
only a limited contribution can be made to the achievement of the Union's agreed objectives and commitments and the principle of Union solidarity; is, therefore, convinced that at least a 5% increase of resources is needed for the next MFF; challenges the Council, in case it does not share this approach, to clearly identify which of its political priorities or projects could be dropped altogether, despite their proven European added value;
kordab, et ilma piisavate lisavahenditeta 2013. aastale järgneva perioodi mitmeaastases finantsraamistikus ei saa liit täita olemasolevaid poliitilisi eesmärke, mis on seotud Euroopa 2020. aasta strateegiaga, ega Lissaboni lepinguga liidule antud uusi ülesandeid, rääkimata ootamatutele sündmustele reageerimisest;
Reiterates that without sufficient additional resources in the post-2013 MFF, the Union will not be able to fulfil the existing policy priorities, namely linked to the Europe 2020 strategy, the new tasks provided for by the Treaty of Lisbon, let alone respond to unforeseen events;
märgib, et omavahendite ülemmäära ei ole muudetud 1993. aastast saadik; on arvamusel, et omavahendite ülemmäära võib olla vaja järk-järgult kohandada, kuna liikmesriigid annavad liidule uusi pädevusi ja rohkem eesmärke; on seisukohal, et omavahendite ülemmäär 1,23% liikmesriikide kogurahvatulust maksete assigneeringutena ja 1,29% kulukohustuste assigneeringutena.
Notes that the own resources ceiling has been unchanged since 1993; believes that the own resources ceiling might require some progressive adjustment as Member States confer more competences on, and fix more objectives for the Union; considers that while the current ceiling of own resources set unanimously by the Council 1.23 % of the total GNI of the Member States in payment appropriations and 1,29 % in commitment appropriations