natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab vajadust ühendada majanduse elavdamise poliitika struktuurse töötuse, eelkõige noorte, eakamate, puudega inimeste ja naiste seas leviva töötuse vastu võitlemise meetmetega, mille eesmärk on kvaliteetsete töökohtade kasv, mis tõstab omakorda tööviljakust ja investeeringute efektiivsust; seoses sellega on seisukohal, et olulised on inimkapitali kvaliteeti parandavad meetmed nagu haridus või tervishoiupoliitika, mille eesmärk on tootlikum ja kauem tööhõives püsiv tööjõud, ning meetmed, mis on suunatud ametialase tegevuse kestvuse pikendamisele; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama oma tööhõive- ja tööjõuturupoliitikat ja -meetmeid, asetades need Euroopa 2020. aasta strateegias kesksele kohale;
Stresses the importance of linking economic recovery with targeted policies to address structural unemployment, in particular unemployment among young people, older people, disabled people and women, with a view to increasing quality employment, thereby enhancing the productivity of both labour and investment; in this respect, considers policies to improve the quality of human capital, such as education, or healthcare policies aimed at developing a more productive and longer-working workforce and policies aimed at lengthening the duration of professional activity, to be important; calls on the Member States and the Commission to strengthen their employment and labour-market policies and measures, placing them at the heart of the Europe 2020 strategy;
on arvamusel, et riikide rahanduse jätkusuutlikkus sõltub suures osas sellest, kas õnnestub tõsta tööhõivet, millega saab astuda vastu demograafilistele muutustele ja eelarvelistele probleemidele, eelkõige seoses pensioniskeemide jätkusuutlikkusega; on seisukohal, et olemasolevat Euroopa inimkapitali saab keskpikas perioodis toetada asjakohase rändepoliitikaga, mis toob kaasa sisserändajate tööturule kaasamise ja neile kodakondsuse andmise;
Considers that the sustainability of public finances depends largely on the ability to raise employment levels to meet demographic and budget-related challenges, with particular reference to the sustainability of pension schemes; takes the view that the existing European human capital can be supported in the medium term by appropriate migration policies leading to the integration of migrants into the labour market and the award of citizenship;
rõhutab, et kõrgem tööhõive on keskse tähtsusega, et EL tuleks toime rahvastiku vananemisega, ning et tööturul osalemise suur määr on majanduskasvu, sotsiaalse kaasatuse ja jätkusuutliku ning konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse eeltingimus;
Stresses that increased levels of employment are essential if the EU is to cope with an ageing population, and emphasises that high labour market participation is a precondition for economic growth, social integration and a sustainable and competitive social market economy;
on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegiast peab saama majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika pakt, mille eesmärgiks on Euroopa majanduse konkurentsivõime säilitamine ning mis keskendub kõigi kaasamisele tööturule, mis on kodanikele parimaks kaitseks sotsiaalse tõrjutuse vastu; rõhutab, et kõik poliitikad peaksid positiivse koostoime saavutamiseks üksteist toetama; on seisukohal, et strateegia peaks tuginema riiklikul ja Euroopa tasandil mõõdetavatele ja võrreldavatele suunistele ning võimalusel näitudele ja võrdlusalustele;
Takes the view that the Europe 2020 strategy should take the form of a ‘pact on economic, employment and social policy’ aimed at sustaining the competitiveness of the European economy and focused on labour market integration for all, i.e. one that best protects citizens from social exclusion; stresses that all policies should be mutually reinforcing so as to achieve positive synergies; takes the view that the strategy should be based on guidelines, and where possible indicators and benchmarks that are measurable and comparable both nationally and at EU level;
on arvamusel, et Euroopa tasandil kooskõlastatud ja jätkusuutlikule majanduskasvule, kvaliteetsete töökohtade kasvule ja sotsiaalhoolekandesüsteemide elujõulisuse tagamiseks vajalike reformide vastuvõtmisele suunatud riikide rahanduspoliitika on üheks sobilikuks lahenduseks finants-, majandus- ja sotsiaalkriisile ning demograafilistest muutustest ja globaliseerumisest tulenevatele probleemidele;
Considers that a public-finance policy coordinated at EU level and geared to sustainable growth, quality employment and the adoption of the reforms needed to ensure the viability of social-welfare systems is one of the necessary responses to the consequences of the financial, economic and social crisis and the challenges posed by demographic changes and globalisation;
juhib tähelepanu sellele, et kohustuslike pensioniskeemide pikaajaline tasakaal ei sõltu ainult rahvastiku arengust, vaid ka töötavate inimeste tootlikkusest, mis mõjutab potentsiaalset kasvumäära, vaid ka SKP osast, mis on reserveeritud nimetatud skeemide rahastamiseks;
Points out that the long-term equilibrium of statutory pension schemes depends not only on population developments, but also on the productivity of those in work, which influences the potential growth rate, as well as on the proportion of GDP reserved for financing those schemes;
rõhutab pensionireformi käsitleva ja peagi ilmuva rohelise raamatu tähtsust ning on seisukohal, et äärmiselt oluline on välja töötada jätkusuutlik, kindel ja mitmeid valdkondi hõlmav pensionisüsteem, mille erinevad rahastamisallikad on seotud tööturu olukorraga või finantsturgudega ja võivad esineda ettevõtete skeemidena, ning millesse on kaasatud riiklikud, täiendavad tööandjale toetuvad ja individuaalsed skeemid; süsteemi väljatöötamist tuleks edendada lepingute ja maksude abil; seoses sellega tunnistab pensioniskeemide tundmise tähtsust ELi kodanike hulgas;
Stresses the importance of the imminent Green Paper on pension reform, and considers that the development of sustainable, secure, well-diversified pension systems with different sources of financing which are linked to labour-market performance or the financial markets and could take the form of company schemes, and which involve public, supplementary employer-based and individual schemes, is vital and should be encouraged contractually and fiscally; recognises, therefore, the importance of pension literacy among EU citizens;
rõhutab, et pikas perspektiivis moodustavad kaudsed pensionikohustused riigi koguvõla ühe suurima koostisosa ning liikmesriigid peaksid vastavalt kokkulepitud metoodikale perioodiliselt avaldama teavet oma kaudsete pensionikohustuste kohta;
Emphasises that, in the long term, implicit pension liabilities make up one of the largest parts of the total public debt, and that the Member States should regularly publish information on their implicit pension liabilities, following the commonly agreed methodology;
on seisukohal, et vajadus nii riikide jätkusuutliku rahanduse kui ka asjakohaste sotsiaalse kaitse ja kaasatuse süsteemide järele tähendab seda, et tuleb tõsta haldusorganite ja riiklike kulutuste kvaliteeti ja tõhusust ning liikmesriike tuleks innustada kaaluma meetmeid, mis tagaksid maksukoormuse võrdsema jagamise, alandades järk-järgult tööjõule ja VKEdele kehtestatud makse; on seisukohal, et see aitaks vähendada vaesust, tagada sotsiaalse ühtekuuluvuse ning kiirendada majanduskasvu ja tootlikkust, mis on Euroopa majandusliku ja sotsiaalse mudeli konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse oluline tegur;
Takes the view that the need for both sustainable public finances and adequate social welfare and inclusion schemes means that the quality and efficiency of administration and of public expenditure needs to be raised, and that Member States should be encouraged to consider measures which ensure that the tax burden is shared more equally by means of a gradual, incisive reduction of the tax burden on employment and on SMEs; takes the view that this could help to reduce poverty, guarantee social cohesion and boost economic growth and productivity, which are key factors in the competitiveness and sustainability of the European economic and social model;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale ja liikmesriikide valitsustele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the ECB and the governments of the Member States.
Euroopa Parlamendi 20. mai 2010. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse ( 2009/2235(INI) )
European Parliament resolution of 20 May 2010 on the contribution of the Cohesion policy to the achievement of Lisbon and the EU2020 objectives ( 2009/2235(INI) )
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 174–178;
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Articles 174 to178 thereof,
võttes arvesse oma 24. märtsi 2009. aasta resolutsiooni struktuurifondide määruse rakendamise kohta 2007– 2013 ning riiklikke ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja rakenduskavu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0165 .
having regard to its resolution of 24 March 2009 on ‘The implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes’ Texts adopted, P6_TA(2009)0165 .
võttes arvesse komisjoni 16. augusti 2007. aasta teatist „Euroopa piirkondade konkurentsivõime parandamine teadusuuringute ja innovatsiooni kaudu – Panustamine suuremasse kasvu ning arvukamatesse ja parematesse töökohtadesse” ( KOM(2007)0474 );
having regard to the Commission's Communication of 16 August 2007 on ‘Competitive European Regions through research and innovation - A contribution to more growth and more and better jobs’ ( COM(2007)0474 ),
võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2007. aasta talituste töödokumenti „Piirkonnad teostamas innovatsiooni ühtekuuluvuspoliitika kaudu” ( SEK(2007)1547 );
having regard to the Commission Staff Working document of 14 November 2007 on ‘Regions delivering innovation through the cohesion policy’ ( SEC(2007)1547 ),
võttes arvesse komisjoni teatist „Koostöö majanduskasvu ja töökohtade nimel – Lissaboni strateegia uus algus” ( KOM(2005)0024 );
having regard to the Commission communication ‘Working together for growth and jobs A new start for the Lisbon Strategy’ ( COM(2005)0024 ),
võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Lissaboni strateegia hindamine” ( SEK(2010)0114 );
having regard to the Commission staff working document ‘Lisbon Strategy evaluation document’ ( SEC(2010)0114 ),
võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2007. aasta teatist „Majanduskasvu ning tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia rakendamine liikmesriikides ja piirkondades ELi ühtekuuluvuspoliitika kaudu ajavahemikus 2007–2013” ( KOM(2007)0798 );
having regard to the Commission's Communication of 11 December 2007 on ‘Member States and Regions delivering the Lisbon strategy for growth and jobs through EU cohesion policy, 2007-2013’ ( COM(2007)0798 ),
võttes arvesse komisjoni 14. mai 2008. aasta teatist programmiperioodiks 2007–2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja programme käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta ( KOM(2008)0301 );
having regard to the Commission's Communication of 14 May 2008 on ‘The results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013’ ( COM(2008)0301 ),
võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2009. aasta teatist „Kahekümnes aastaaruanne struktuurifondide rakendamise kohta (2008)” ( KOM(2009)0617 );
having regard to the Commission's Communication of 21 December 2009 on the 20th annual report on implementation of the Structural Funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
võttes arvesse programmiperioodi 2000–2006 järelhindamisi;
having regard to the ex post evaluations of the 2000-2006 programming period,
võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2009. aasta töödokumenti „Konsulteerimine tulevase ELi 2020. aasta strateegia üle” ( KOM(2009)0647 );
having regard to the Commission's Working Document of 24 November 2009 on consultation on the future EU2020 strategy ( COM(2009)0647 ),
võttes arvesse 11. veebruaril 2010 toimunud Euroopa Ülemkogu mitteametliku kohtumise järeldusi;
having regard to the conclusions of the Informal European Council of 11 February 2010,
võttes arvesse komisjoni algatatud avalikku arutelu ELi 2020. aasta strateegia üle ja selle tulemust ( SEK(2010)0116 );
having regard to the public consultation launched by the Commission on EU 2020 and its outcome (SEC2010)0116),
võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta strateegilist aruannet ELi ühtekuuluvusarutelu edendamise kohta;
having regard to the Commission Strategic Report of 31 March 2010 promoting an EU debate on cohesion,
võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A7-0129/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0129/2010 ),
arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika peamine eesmärk on vähendada erinevate piirkondade arengutasemete vahet ja mahajäämuse ulatust kõige vähem soodsates piirkondades ja saartel (kaasa arvatud maapiirkonnad), et pärast 2007. aastat on struktuurifondide määrustes EL 15 liikmesriikidele sätestatud vahendite kohustuslik sihtotstarbeline eraldamine Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks ja EL 12 liikmesriikidele on vabatahtlikult rakendatud samalaadne mittekohustuslik sihtotstarbelise eraldamise mehhanism, millega ühtekuuluvuspoliitika vahendeid suunatakse liikmesriikide ja piirkondade ligitõmbavuse suurendamiseks, majanduskasvu ja tööhõive edendamiseks;
whereas, bearing in mind that the ultimate aim of cohesion policy is to reduce the gap between the levels of development of the various regions and the extent to which the least-favoured regions and islands (including rural areas) are lagging behind, since 2007 the Structural Funds regulations include obligatory earmarking to the Lisbon objectives for the EU15 and a similar non-obligatory earmarking mechanism has been voluntarily applied by the EU12, targeting cohesion policy resources at the attractiveness of Member States and regions, growth and jobs,
arvestades, et eriti praeguse majanduslanguse ajal on muuhulgas ühtekuuluvuspoliitika pikaajaliste arenguprogrammide ja -poliitika stabiilse rahastamismahu, kohaldatava detsentraliseeritud juhtimissüsteemi ja ühenduse säästva arengu prioriteetide põhieesmärkidesse kaasamise tõttu üks peamisi vahendeid majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive toetamiseks ELis;
whereas - particularly during the current recession - the cohesion policy is one of the main instruments to foster growth, competitiveness and jobs in the EU due, among other things, to its stable amount of funding for long-term development programmes and policies, the decentralised management system applied and the inclusion of Community sustainable development priorities among its fundamental objectives,
arvestades, et kaks kolmandikku avaliku sektori investeeringutest kogu ELis tuleb piirkondlikult ja kohalikult tasandilt, et piirkondlikesse ja kohalikesse asutustesse on tihti koondunud oluline poliitikaalane oskusteave ja et nad on võtmetähtsusega osapooled nii praeguse Lissaboni strateegia kui ka tulevase ELi 2020. aasta strateegia elluviimisel;
whereas two-thirds of public sector investment across the EU comes from the regional and local levels, regional and local authorities often concentrate substantial policy competences and are key actors in delivering both the current Lisbon Strategy and the future EU2020 Strategy,
arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika ja ELi 2020. aasta strateegia tuleks integreerida, kuna Lissaboni leping sisaldab ühtekuuluvuspoliitikat majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive edendamiseks ning need on ka asjaomase strateegia peaeesmärgid;
whereas cohesion policy and the EU2020 Strategy should be integrated because cohesion policy is included in the Lisbon Treaty in order to foster growth, competitiveness and employment, which are the key objectives of the Strategy,
arvestades, et sarnaselt Lissaboni strateegiaga ei peegelda kavandatav ELi 2020. aasta strateegia piisaval määral piirkondade ja liikmesriikide erinevaid arengutasemeid ning seepärast ei panda selles piisavalt rõhku laienenud ELi majanduslikule ühtekuuluvusele,
whereas the proposed EU2020 strategy, similar to the Lisbon Strategy, does not sufficiently reflect the different development levels of regions and Member States and therefore does not put enough stress on economic cohesion in the enlarged EU,
märgib, et programmiperioodiks 2007–2013 on seitsme aasta peale Lissaboni strateegia prioriteetidele sihtotstarbeliselt eraldatud toetusi ligikaudu 228 miljardit eurot; rõhutab, et toetused kokku ületasid soovituslikke protsendimäärasid, seda ka EL 12 liikmesriikides;
Observes that in the programme allocations for 2007-2013 approx. €228 billion over the 7-year period has been earmarked to the Lisbon priorities; highlights that the overall allocations, also in the EU12, went beyond the percentages suggested;
märgib, et toetuste suurus erineb oluliselt nii liikmesriikide kui ka eesmärkide lõikes; rõhutab, et puudub üks kõigile sobiv poliitika kõigi piirkondade jaoks ja sellise poliitika rakendamise katse ei võimaldaks seda omastada ühelegi ega samastada ühegi majanduskasvu strateegiaga ja tulemuseks oleks selle nõrk rakendamine;
Notes that the allocations vary significantly across Member States and among Objectives; stresses that there is no one-size-fits-all policy for all areas and that such an attempt would lead to a lack of ownership and identification with any strategy for growth and result in its poor implementation;
tuletab meelde, et juba aastatel 2000–2006 oli – vaatamata sihtotstarbelise eraldamise mehhanismi puudumisele – ühtekuuluvuspoliitika programmide ja Lissaboni strateegia vahel tugev seos, kusjuures teadusuuringutesse ja innovatsiooni investeeriti 10,2 miljardit eurot;
Recalls that already in the 2000-2006 period, despite the absence of an earmarking mechanism, the link between cohesion policy programmes and the Lisbon Strategy was strong with €10.2 billion invested in research and innovation;
on seisukohal, et algne Lissaboni strateegia, mis põhines ainult avatud koordinatsiooni meetodil, oli strukturaalselt võimetu esitatud eesmärke saavutama ja saavutas oma tõelised eesmärgid ainult ühtekuuluvuspoliitikaga seotuna; rõhutab, et kavandatavas ELi 2020. aasta strateegias peaks kõnealust viga vältima;
Takes the view that the original Lisbon Strategy, based solely on the open method of coordination, was structurally unable to obtain its stated goals and that it was only when it was linked to the Cohesion policy that true results were reached; stresses that this error should be avoided in the proposed EU2020 strategy;
avaldab kahetsust selle pärast, et programmide käivitamise hilinemise ja sellele järgnenud kulutusi kajastavate andmete puudumise tõttu pole praegu võimalik kontrollida programmitoetuste ja tegelike kulutuste vastavust, samuti ei ole võimalik hinnata Lissaboni investeeringute mõistlikkust, eriti seoses programmi täideviimisega vähem arenenud riikides; väljendab heameelt komisjoni strateegilise aruande avaldamise üle ja palub selle alusel läbi viia kõrgetasemeline institutsioonidevaheline arutelu, et analüüsida ühtekuuluvuspoliitika panust Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse ja hinnata tulevasi vastastikuseid seoseid;
Regrets that due to the delayed start-up of the programmes and the subsequent lack of data on expenditure, the correspondence between programme allocations and actual expenditure cannot be verified at this stage, nor is it possible to assess the soundness of the Lisbon investments, particularly as regards programming in less advanced countries; welcomes the publication of the Commission's strategic report and asks that a high level inter-institutional debate is carried out on this basis to analyse the contribution of the cohesion policy to the Lisbon objectives and to assess the future interrelations;
pole rahul sellega, et puudub üldine hinnang ühtekuuluvuspoliitika raames tehtud kulutuste mõju kohta regionaalarengule; kutsub komisjoni üles hindama struktuurifondide rahaliste vahendite Lissaboni strateegia eesmärkidele sihtotstarbelise eraldamise territoriaalset mõju ja hindama, kas see süsteem aitab tegelikult kaasa tasakaalustatud ja sidusale piirkondlikule arengule;
Criticises the lack of an overall assessment of the impact of cohesion expenditure on regional development; calls upon the Commission to assess the territorial impact of earmarking Structural Funds to the Lisbon Strategy and to evaluate whether this system is actually contributing to balanced and coherent regional development;
tunnistab, et tulemuslik hindamine peab põhinema näitajatel, mis võimaldavad andmeid võrrelda ja piirkondade lõikes koondada; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks enne 2012. aastat ettepaneku hindamisnäitajate kohta, et saada vahend saavutatud mõju mõõtmiseks, pidades silmas ka kvantiteeti ja kvaliteeti, ning teha järgmiseks programmiperioodiks vajalikud muudatused;
Recognises that an effective evaluation must be based on indicators allowing data comparison and aggregation among regions; urges the Commission to come up with a proposal for evaluation indicators before 2012 in order to provide the means to measure the impact produced, also as regards quantity and quality, and to make the necessary adjustments for the next programming period;
avaldab kahetsust selle pärast, et kui Lissaboni strateegia peamiste eesmärkide hulgas olid algselt majanduskasv, tööhõive ja sotsiaalne ühtekuuluvus, siis strateegia taaskäivitamisel 2005. aastal esitati vähem ambitsioonikas programm;
Regrets that, while the main objectives of the Lisbon Agenda initially included economic growth, employment and social cohesion, the re-launch of the Strategy in 2005 presented a less ambitious programme;
peab nõrka mitmetasandilist valitsemist üheks peamiseks Lissaboni strateegia piiravaks teguriks, kusjuures strateegia kavandamisse, elluviimisse, propageerimisse ja hindamisse pole piisavalt kaasatud piirkondlikud ja kohalikud asutused ning kodanikuühiskonna esindajad; soovitab nende tugevamat kaasamist kõigis tulevastes etappides;
Considers weak multi-level governance one of the main limits of the Lisbon Strategy, with the insufficient involvement of regional and local authorities and civil society in the design, implementation, communication and evaluation of the strategy; recommends their stronger integration in the future at all stages;
rõhutab, et kui Lissaboni strateegias on kohaldatud partnerluse põhimõtet, siis on kohalikud ja piirkondlikud asutused, samuti majanduslikud ja sotsiaalsed sidusrühmad selle eesmärke rohkem omaks võtnud ja see on taganud sekkumise suurema jätkusuutlikkuse; kutsub komisjoni üles tõhusamalt kontrollima partnerlusprintsiibi rakendamist liikmesriikides;
Highlights that when the partnership principle has been applied in the Lisbon Strategy, it has increased the sense of ownership of the objectives by the local and regional authorities, as well as by the economic and social stakeholders, and ensured higher sustainability of the interventions; calls on the Commission to monitor the implementation of the partnership principle in the Member States more effectively;
märgib, et Euroopa piirkondadel ja linnadel kui tähtsaimatel innovatsioonis, teadusuuringutes ja hariduspoliitikas osalejatel on põhiroll Lissaboni strateegia rakendamises; märgib, et nemad rakendavad enam kui üht kolmandikku kogu ELi avalikest investeeringutest ja need suunavad üha suurema osa struktuurifondi kulutustest majanduskasvu ja tööhõivega seotud eesmärkide saavutamiseks;
Notes that Europe's regions and cities play a fundamental part in implementing the Lisbon Strategy, being key players in the field of innovation, research and education policy; points out that they implement more than one third of all public investment in the EU and are increasingly focusing Structural Fund spending on growth- and job-related objectives;