natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tõenäolise olulise keskkonnamõjuga riiklike ja eraprojektide teostusluba tuleks anda ainult pärast nende projektide tõenäolise olulise keskkonnamõju eelnevat hindamist.
Development consent for public and private projects which are likely to have significant effects on the environment should be granted only after an assessment of the likely significant environmental effects of those projects has been carried out.
Sellisel hindamisel tuleks lähtuda arendaja esitatud asjakohasest teabest, mida võivad täiendada kõnealuse projektiga võimalikult seotud asutused ja asjaomane üldsus.
That assessment should be conducted on the basis of the appropriate information supplied by the developer, which may be supplemented by the authorities and by the public likely to be concerned by the project in question.
Teatavat liiki projektidel on oluline keskkonnamõju ja need projektid peaksid üldjuhul olema hõlmatud süstemaatilise hindamisega.
Projects belonging to certain types have significant effects on the environment and those projects should as a rule be subject to a systematic assessment.
Muud liiki projektidel ei tarvitse alati olla olulist keskkonnamõju ja neid projekte tuleks hinnata siis, kui liikmesriigid leiavad, et need avaldavad keskkonnale tõenäoliselt olulist mõju.
Projects of other types may not have significant effects on the environment in every case and those projects should be assessed where the Member States consider that they are likely to have significant effects on the environment.
Liikmesriigid võivad kehtestada künniseid või tingimusi piiritlemaks, milliseid sellistest töödest tuleks hinnata nende olulise keskkonnamõju tõttu.
Member States may set thresholds or criteria for the purpose of determining which such projects should be subject to assessment on the basis of the significance of their environmental effects.
Liikmesriike ei tohiks kohustada uurima eraldi kõiki töid, mis ei ületa kõnealuseid künniseid või ei täida kõnealuseid valikutingimusi.
Member States should not be required to examine projects below those thresholds or outside those criteria on a case-by-case basis.
Selliste künniste või tingimuste kehtestamisel või tööde ühekaupa uurimisel, piiritlemaks, milliseid töid tuleks hinnata nende olulise keskkonnamõju tõttu, peaksid liikmesriigid arvesse võtma käesolevas direktiivis sätestatud asjakohaseid valikutingimusi.
When setting such thresholds or criteria or examining projects on a case-by-case basis for the purpose of determining which projects should be subject to assessment on the basis of their significant environmental effects, Member States should take account of the relevant selection criteria set out in this Directive.
Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt suudavad just liikmesriigid neid tingimusi üksikjuhtumitel kõige paremini kohaldada.
In accordance with the subsidiarity principle, the Member States are in the best position to apply those criteria in specific instances.
Hinnatavate projektide korral tuleks seoses projekti ja selle mõjudega anda teatavat miinimumteavet.
For projects which are subject to assessment, a certain minimal amount of information should be supplied, concerning the project and its effects.
On asjakohane kehtestada kord, mille alusel töö kavandajal oleks võimalik saada pädevate asutuste arvamus hindamiseks koostatava ja esitatava teabe sisu ja ulatuse kohta.
It is appropriate to lay down a procedure in order to enable the developer to obtain an opinion from the competent authorities on the content and extent of the information to be elaborated and supplied for the assessment.
Selle korra raames võivad liikmesriigid nõuda, et töö kavandaja pakuks muu hulgas välja muud lahendusvõimalused selliste tööde osas, mille kohta ta kavatseb esitada taotluse.
Member States, in the framework of this procedure, may require the developer to provide, inter alia, alternatives for the projects for which it intends to submit an application.
Projekti keskkonnamõju tuleks hinnata selleks, et võtta arvesse soovi kaitsta inimeste tervist, mõjutada parema keskkonna abil elukvaliteeti tagada liikide mitmekesisus ning säilitada ökosüsteemi kui peamise eluressursi paljunemisvõime.
The effects of a project on the environment should be assessed in order to take account of concerns to protect human health, to contribute by means of a better environment to the quality of life, to ensure maintenance of the diversity of species and to maintain the reproductive capacity of the ecosystem as a basic resource for life.
Võtmaks arvesse rahvusvahelisel tasandil toimunud muutusI on soovitav kehtestada karmimaid sätteid, mis käsitlevad keskkonnamõju piiriülest hindamist.
It is desirable to lay down strengthened provisions concerning environmental impact assessment in a transboundary context to take account of developments at international level.
25. veebruaril 1991 kirjutas Euroopa Ühendus alla piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioonile ja ratifitseeris selle 24. juunil 1997.
The European Community signed the Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context on 25 February 1991, and ratified it on 24 June 1997.
Üldsuse tõhus kaasamine otsuste tegemisse võimaldab üldsusel väljendada ja otsustajatel arvesse võtta arvamusi ja probleeme, mis võivad olla selliste otsuste puhul asjakohased, ning suurendada otsustamisprotsessi vastutustundlikkust ja läbipaistvust, panustada üldsuse teadlikkusesse keskkonnaküsimustes ning avaldada toetust vastuvõetavatele otsustele.
Effective public participation in the taking of decisions enables the public to express, and the decision-maker to take account of, opinions and concerns which may be relevant to those decisions, thereby increasing the accountability and transparency of the decision-making process and contributing to public awareness of environmental issues and support for the decisions taken.
Osavõttu, sealhulgas ühenduste, organisatsioonide ja rühmade osavõttu ning eelkõige keskkonnakaitset toetavate valitsusväliste organisatsioonide osavõttu tuleb seega toetada, edendades muu hulgas üldsusele pakutavat keskkonnaalast haridust.
Participation, including participation by associations, organisations and groups, in particular non-governmental organisations promoting environmental protection, should accordingly be fostered, including inter alia by promoting environmental education of the public.
Euroopa Ühendus kirjutas alla ÜRO Euroopa Majandusorganisatsiooni keskkonnateabele juurdepääsu, keskkonnaasjade üle otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile („Århusi konventsioon”) 25. juunil 1998 ja ratifitseeris selle 17. veebruaril 2005.
The European Community signed the UN/ECE Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-Making and Access to Justice in Environmental Matters (the Aarhus Convention) on 25 June 1998 and ratified it on 17 February 2005.
Århusi konventsiooni eesmärkide hulgas on soov tagada keskkonnaküsimuste üle otsustamisel üldsuse kaasamise õigus, et aidata kaitsta iga inimese õigust elada keskkonnas, mille kvaliteet on tervise ja heaolu tagamiseks piisav.
Among the objectives of the Aarhus Convention is the desire to guarantee rights of public participation in decision-making in environmental matters in order to contribute to the protection of the right to live in an environment which is adequate for personal health and well-being.
Århusi konventsiooni artiklis 6 sätestatakse üldsuse kaasamine otsuste tegemisse, mis on seotud konventsiooni I lisas loetletud tegevustega ning muude tegevustega, mida ei ole kõnealuses lisas loetletud, kuid millel võib olla oluline mõju keskkonnale.
Article 6 of the Aarhus Convention provides for public participation in decisions on the specific activities listed in Annex I thereto and on activities not so listed which may have a significant effect on the environment.
Århusi konventsiooni artikli 9 lõigetes 2 ja 4 sätestatakse juurdepääs kohtu- ja muudele menetlustele, et vaidlustada otsuste, seaduste või puuduste sisulist ja protseduurilist seaduslikkust seoses konventsiooni artikli 6 kohase üldsuse kaasamisega.
Article 9(2) and (4) of the Aarhus Convention provides for access to judicial or other procedures for challenging the substantive or procedural legality of decisions, acts or omissions subject to the public participation provisions of Article 6 of the Convention.
Käesolevat direktiivi ei tule kohaldada selliste projektide suhtes, mille üksikasjad võetakse vastu konkreetse siseriikliku õigusaktiga, sest käesoleva direktiivi eesmärgid saavutatakse seadusandliku tegevuse kaudu.
However, this Directive should not be applied to projects the details of which are adopted by a specific act of national legislation, since the objectives of this Directive are achieved through the legislative process.
Lisaks võib erandjuhtudel olla asjakohane vabastada konkreetne projekt käesoleva direktiiviga sätestatud hindamismenetlusest, kui komisjonile ja üldsusele antakse asjakohane teave.
Furthermore, it may be appropriate in exceptional cases to exempt a specific project from the assessment procedures laid down by this Directive, subject to appropriate information being supplied to the Commission and to the public.
Kuna kavandatud liikmesriigid ei suuda meetmete eesmärke saavutada ning see on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit vastu võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.
Since the objectives of the proposed action cannot be sufficiently achieved by the Member States and can therefore, by reason of the scale and effects of the action, be better achieved at Union level, the Union may adopt measures in accordance with the principle of subsidiarity as set out in Article 5 of the Treaty on European Union.
Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mida on vaja nimetatud eesmärkide saavutamiseks.
In accordance with the principle of proportionality, as set out in that Article, this Directive does not go beyond what is necessary in order to achieve those objectives.
Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas V lisa B osas esitatud vastavustabeliga, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
This Directive should be without prejudice to the obligations of the Member States relating to the time-limits for transposition into national law of the Directives set out in Annex V, Part B, HAVE ADOPTED THIS DIRECTIVE:
Käesolevat direktiivi kohaldatakse tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise suhtes.
This Directive shall apply to the assessment of the environmental effects of those public and private projects which are likely to have significant effects on the environment.
ehitiste või muude käitiste püstitamine või kavade teostamine,
the execution of construction works or of other installations or schemes,
muu sekkumine looduskeskkonda ja maastikku, kaasa arvatud maavarade kaevandamine;
other interventions in the natural surroundings and landscape including those involving the extraction of mineral resources;
arendaja – eraprojekti loa taotleja või projekti algatav riigiasutus;
‘developer’ means the applicant for authorisation for a private project or the public authority which initiates a project;
teostusluba – pädeva asutuse või pädevate asutuste otsus, mis annab arendajale õiguse projekti teostamiseks;
‘development consent’ means the decision of the competent authority or authorities which entitles the developer to proceed with the project;
üldsus – üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või tavadele nende ühendused, organisatsioonid või rühmad;
‘public’ means one or more natural or legal persons and, in accordance with national legislation or practice, their associations, organisations or groups;
asjaomane üldsus – üldsus, keda artikli 2 lõikes 2 osutatud keskkonnaalaste otsuste tegemise kord mõjutab või võib mõjutada, või üldsus, kelle huvidega see on seotud; selle määratluse puhul arvestatakse, et selline huvi on keskkonnakaitset edendavatel valitsusvälistel organisatsioonidel, kes vastavad siseriiklike õigusaktidega sätestatud nõuetele;
‘public concerned’ means the public affected or likely to be affected by, or having an interest in, the environmental decision-making procedures referred to in Article 2(2); for the purposes of this definition, non-governmental organisations promoting environmental protection and meeting any requirements under national law shall be deemed to have an interest;
pädev asutus või pädevad asutused – asutus või asutused, mille liikmesriigid on määranud vastutavaks käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest.
‘competent authority or authorities’ means that authority or those authorities which the Member States designate as responsible for performing the duties arising from this Directive.
Liikmesriigid võivad otsustada igal üksikjuhul, kui siseriiklikes õigusaktides on nii sätestatud, mitte kohaldada käesolevat direktiivi riigi julgeoleku huvisid teenivate projektide suhtes, kui nad leiavad, et sellisel kohaldamisel võib olla projektide eesmärkidele kahjulik mõju.
Member States may decide, on a case-by-case basis if so provided under national law, not to apply this Directive to projects serving national defence purposes, if they deem that such application would have an adverse effect on these purposes.
Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste projektide suhtes, mille üksikasjad võetakse vastu konkreetse siseriikliku õigusaktiga, sest käesoleva direktiivi eesmärgid saavutatakse seadusandliku tegevuse kaudu.
This Directive shall not apply to projects the details of which are adopted by a specific act of national legislation, since the objectives of this Directive are achieved through the legislative process.
Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et enne loa andmist nõutakse keskkonda muu hulgas oma laadI mahu või asukoha tõttu oluliselt mõjutada võivatelt töödelt teostusluba ja hinnatakse nende mõju.
Member States shall adopt all measures necessary to ensure that, before consent is given, projects likely to have significant effects on the environment by virtue, inter alia, of their nature, size or location are made subject to a requirement for development consent and an assessment with regard to their effects.
Sellised tööd on piiritletud artiklis 4.
These projects are defined in Article 4.
Keskkonnamõju hindamise võib lisada liikmesriikide projektide loamenetlusse või kui see ei ole võimalik, muudesse menetlustesse või käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks kehtestatud menetlustesse.
The environmental impact assessment may be integrated into the existing procedures for consent to projects in the Member States, or, failing this, into other procedures or into procedures to be established to comply with the aims of this Directive.
Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.
Member States may provide for a single procedure in order to fulfil the requirements of this Directive and the requirements of Directive 2008/1/EC of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 concerning integrated pollution prevention and control OJ L 24, 29.1.2008, p.
Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist, võivad liikmesriigid erandjuhul teha teatava töö puhul täieliku või osalise erandi käesoleva direktiivi sätetest.
Without prejudice to Article 7, Member States may, in exceptional cases, exempt a specific project in whole or in part from the provisions laid down in this Directive.
Sel juhul toimivad liikmesriigid järgmiselt:
In that event, the Member States shall:
kaaluvad, kas kohane oleks mõni muu hindamisviis;
consider whether another form of assessment would be appropriate;
teevad asjaomasele üldsusele kättesaadavaks punktis a nimetatud muu hindamisviisi põhjal saadud teabe, vabastamisotsusega seotud teabe ja vabastuse andmise põhused;
make available to the public concerned the information obtained under other forms of assessment referred to in point (a), the information relating to the exemption decision and the reasons for granting it;
c) teatavad komisjonile enne loa andmist vabastamisotsuse põhjendused vajaduse korral koos oma kodanikele kättesaadavaks tehtud teabega.
(c) inform the Commission, prior to granting consent, of the reasons justifying the exemption granted, and provide it with the information made available, where applicable, to their own nationals.
Komisjon edastab saadud dokumendid viivitamata teistele liikmesriikidele.
The Commission shall immediately forward the documents received to the other Member States.
Komisjon annab nõukogule ja Euroopa Parlamendile käesoleva lõigu kohaldamisest aru üks kord aastas.
The Commission shall report annually to the European Parliament and to the Council on the application of this paragraph.
Keskkonnamõju hindamisel piiritletakse töö otsene ja kaudne mõju järgmiste teguritega ja kirjeldatakse ja hinnatakse seda sobival viisil ning asjaolude ja artiklite 4-12 kohaselt:
The environmental impact assessment shall identify, describe and assess in an appropriate manner, in the light of each individual case and in accordance with Articles 4 to 12, the direct and indirect effects of a project on the following factors:
inimesed, loomad ja taimed;
human beings, fauna and flora;
pinnas, vesi õhk, ilmastik ja maastik;
soil, water, air, climate and the landscape;
aineline vara ja kultuuripärand;
material assets and the cultural heritage;
d) punktides a, b, ja c osundatud tegurite vastastikune mõju.
(d) the interaction between the factors referred to in points (a), (b) and (c).
Kui artikli 2 lõikest 4 ei tulene teisiti hinnatakse I lisas loetletud töid artikli 5-10 kohaselt.
Subject to Article 2(4), projects listed in Annex I shall be made subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10.
Kui artikli 2 lõikest 4 ei tulene teisiti teevad liikmesriigid II lisas loetletud tööde puhul kindlaks, kas tööd hinnatakse artiklite 5-10 kohaselt.
Subject to Article 2(4), for projects listed in Annex II, the Member States shall determine whether the project shall be made subject to an assessment in accordance with Articles 5 to 10.
Liikmesriigid teevad selle kindlaks järgneva abil:
Member States shall make that determination through:
a) üksikjuhtumite uurimise
(a) a case-by-case examination,
b) endi kehtestatud künniste või tingimuste
(b) thresholds or criteria set by the Member State.
Liikmesriigid võivad teha otsuse kohaldada mõlemaid alapunktides a ja b nimetatud võimalusi.
Member States may decide to apply both procedures referred to in points (a) and (b).
Lõike 2 alusel üksikjuhtumeid uurides või künniseid või tingimusi kehtestades võetakse arvesse asjakohaseid III lisas sätestatud valikutingimusi.
When a case-by-case examination is carried out or thresholds or criteria are set for the purpose of paragraph 2, the relevant selection criteria set out in Annex III shall be taken into account.
Liikmesriigid tagavad, et pädevate asutuste lõike 2 kohane otsus avalikustatakse.
Member States shall ensure that the determination made by the competent authorities under paragraph 2 is made available to the public.
Tööde puhul, mille keskkonnamõju tuleb artikli 4 alusel hinnata artiklite 5-10 kohaselt, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, tagamaks, et töö kavandaja esitab sobivas vormis IV lisas piiritletud teabe, kui:
In the case of projects which, pursuant to Article 4, must be made subject to an environmental impact assessment in accordance with Articles 5 to 10, Member States shall adopt the necessary measures to ensure that the developer supplies in an appropriate form the information specified in Annex IV inasmuch as:
liikmesriigid leiavad, et see teave on loaandmismenetluse teatavas järgus ning teatava töö või teatavat liiki töö ja tõenäoliselt mõjutatavate keskkonnategurite erijooni silmas pidades asjakohane;
the Member States consider that the information is relevant to a given stage of the consent procedure and to the specific characteristics of a particular project or type of project and of the environmental features likely to be affected;
liikmesriigid leiavad, et on asjakohane nõuda töö kavandajalt sellise teabe koostamist, võttes muu hulgas arvesse olemasolevaid teadmisi ja hindamisviise.
the Member States consider that a developer may reasonably be required to compile this information having regard inter alia to current knowledge and methods of assessment.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, tagamaks, et kui töö kavandaja seda enne teostusloa taotluse esitamist nõuab, esitab pädev asutus arvamuse selle kohta, millist teavet peab kavandaja lõike 1 kohaselt esitama.
Member States shall take the necessary measures to ensure that, if the developer so requests before submitting an application for development consent, the competent authority shall give an opinion on the information to be supplied by the developer in accordance with paragraph 1.
Pädev asutus peab enne oma arvamuse esitamist nõu töö kavandaja ja artikli 6 lõikes 1 osutatud ametiasutustega.
The competent authority shall consult the developer and authorities referred to in Article 6(1) before it gives its opinion.
Asjaolu, et pädev asutus on käesoleva lõike alusel esitanud arvamuse, ei takista teda töö kavandajalt hiljem täiendavat teavet nõudmast.
The fact that the authority has given an opinion under this paragraph shall not preclude it from subsequently requiring the developer to submit further information.
Liikmesriigid võivad nõuda, et pädevad asutused esitaksid selle arvamuse, olenemata sellest, kas töö kavandaja seda nõuab.
Member States may require the competent authorities to give such an opinion, irrespective of whether the developer so requests.
Lõike 1 kohaselt töö kavandaja esitatav teave sisaldab vähemalt:
The information to be provided by the developer in accordance with paragraph 1 shall include at least:
töö kirjeldust, mis sisaldab teavet töö koha, laadi ja mahu kohta;
a description of the project comprising information on the site, design and size of the project;
olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks ettenähtud meetmete kirjeldust;
a description of the measures envisaged in order to avoid, reduce and, if possible, remedy significant adverse effects;
andmeid, mida on vaja nende põhimõjude piiritlemiseks ja hindamiseks, mida töö keskkonnale tõenäoliselt avaldab;
the data required to identify and assess the main effects which the project is likely to have on the environment;
lühikirjeldust muudest peamistest lahendusvõimalustest, mida töö kavandaja on uurinud, ja sellise valiku peamisi põhjusI võttes arvesse keskkonnamõju;
an outline of the main alternatives studied by the developer and an indication of the main reasons for his choice, taking into account the environmental effects;
punktides a-d osundatud teabe üldarusaadavat kokkuvõtet.
a non-technical summary of the information referred to in points (a) to (d).
Vajaduse korral tagavad liikmesriigid, et asjakohast teavet omavad asutused esitavad selle teabe töö kavandajale, pidades eelkõige silmas artiklit 3.
Member States shall, if necessary, ensure that any authorities holding relevant information, with particular reference to Article 3, shall make this information available to the developer.
Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et asutustele, kes on oma teatavate keskkonnaülesannete tõttu tulevikus tööga tõenäoliselt seotud, antakse võimalus avaldada oma arvamust töö kavandaja esitatud teabe ja teostusloa taotluse kohta.
Member States shall take the measures necessary to ensure that the authorities likely to be concerned by the project by reason of their specific environmental responsibilities are given an opportunity to express their opinion on the information supplied by the developer and on the request for development consent.
Selleks määravad liikmesriigid asutused, kellega tuleb nõu pidada kas üldiselt või olukorrakohaselt.
To this end, Member States shall designate the authorities to be consulted, either in general terms or on a case-by-case basis.