natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tuletab meelde, et ELi aluslepingutes sätestatud põhimõte, mis näeb ette poliitikavaldkondade arengusidususe, on peamine viis aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; nõuab sellest lähtuvalt, et EL arendaks kaubanduspoliitikat, mis toetaks ja järgiks aastatuhande arengueesmärkide täitmist; nõuab, et töötataks välja tugev õiguslik mehhanism, mis tagaks ELi vastutuse oma kohustuste eest edendada poliitikavaldkondade sidusust;
Recalls that the principle of policy coherence for development (PCD), which is specified in the EU Treaties, is a key concept for attaining the MDGs; urges the EU accordingly to develop a trade policy which is consistent and coherent with the achievement of the MDGs; calls for the elaboration of robust legal mechanisms to ensure that the EU is held accountable for its commitments towards policy coherence;
nõuab arenguabi ja ELi teiste poliitikavaldkondade suuremat ühtsust; märgib, et näiteks ELi subsideeritud põllumajandustoodete turustamine võib takistada loomast kindlat turgu vaeste kohalike põllumajandustootjate toodetele ja seeläbi nullida jõupingutused, mida tehakse kohaliku põllumajanduse edendamise projektide käigus;
Calls for better coherence of development aid and other policies of the EU; notes that, for example, marketing EU-subsidised agricultural products may run counter to creating sound markets for the products of poor local farmers and thus may negate efforts made by projects which try to enhance local agriculture;
on veendunud, et kaubandusläbirääkimiste Doha vooru tasakaalustatud, õiglane ja arengule orienteeritud lõpuleviimine kiirendaks majanduse toibumist kriisist ja võiks aidata kaasa vaesuse leevendamisele arengumaades, kvaliteetsete töökohtade loomisele ja tarbijahindade vähenemisele; on seetõttu tõsiselt mures edusammude puudumise pärast Doha vooru läbirääkimistel;
Is convinced that a balanced, fair and development-oriented conclusion of the Doha Round would aid the economic recovery from the crisis and could contribute to poverty alleviation in developing countries, the creation of good-quality jobs and the reduction of consumer prices; is therefore deeply concerned by the lack of progress in the Doha Round negotiations;
juhib tähelepanu sellele, et saavutamaks suuremat finantsstabiilsust ja parandamaks ülemaailmse kaubandussüsteemi toimimist WTO raames, tuleb liikuda edasi uue rahvusvahelise raha- ja finantssüsteemi poole, mille aluseks on mitmepoolsed reeglid, mis võtavad arvesse arengumaade eriomaseid probleeme ja mis sobituvad ÜRO raamistikku;
Points out that, in order to achieve greater financial stability and improve the functioning of the global trade system within the WTO, progress needs to be made towards a new international monetary and financial system which is based on multilateral rules that address the specific problems of developing countries and which falls within the United Nations framework;
tuletab meelde, et kaubandusabi strateegia eesmärk on aidata arengumaadel ja vähim arenenud riikidel pidada läbirääkimisi kaubanduslepingute sõlmimiseks, neid täita ja nendest kasu saada, laiendada oma kaubavahetust ning kiirendada vaesuse kaotamist; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et täidetaks kohustused seoses ELi eesmärgiga suurendada 2010. aastaks kaubandusabi 2 miljardi euroni aastas; palub komisjonil esitada üksikasjaliku teabe ja arvud eelarveridade kohta, mida kasutatakse kaubandusega seotud abi ja kaubandusabi rahastamiseks (lisaks eelarvereale 20 02 03) ning kogu ELi eelarvest rahastatava kaubandusabi kohta;
Recalls that the Aid for Trade strategy is aimed at helping developing and least-developed countries to negotiate, implement and benefit from trade agreements, to expand their trade and to accelerate poverty eradication; asks the Commission and the Member States to ensure that commitments to the EU-wide target of EUR 2 billion per year by 2010 are met; requests the Commission to present detailed information and figures on the budget lines used for financing trade-related assistance and Aid for Trade (in addition to budget line 20 02 03) and for all Aid for Trade financing coming from the EU budget;
kinnitab veel kord, et majanduspartnerluslepinguid ei tuleks vaadelda ainult rahvusvahelise kaubanduse vahenditena, vaid need tuleb kujundada arengut soodustavateks vahenditeks; palub Euroopa Komisjoni tungivalt teha jõupingutusi läbirääkimiste kiireks lõpuleviimiseks, võttes sealjuures arvesse seda, kuidas majanduspartnerluslepingute sätted võivad mõjutada arengumaade võimet kriisile vastu panna;
Reaffirms the fact that Economic Partnership Agreements (EPAs) should be designed as pro-development tools and should not be regarded simply as international trade instruments; urges the Commission to work towards a rapid conclusion of the negotiations, while taking into account the ways in which EPA provisions may impact on the ability of ACP countries to cope with the crisis;
märgib, et eksporditulu oluline vähenemine paljudes arengumaades, eelkõige vähimarenenud maades, on aeglustanud lõunapoolsete riikide kasvu ja arengut; kutsub komisjoni üles kaubanduslepingute ning eelkõige majanduspartnerluslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel tugevdama ELi poliitikavaldkondade arengusidusust ning muu hulgas inimväärse töö, jõukuse ja töökohtade loomise edendamist ja tagama piisava asümmeetria ja üleminekuperioodid kaubandusalastes kohustustes ning austuse iga riigi prioriteetide vastu ning piisava konsulteerimise peamiste osalejate ja kodanikuühiskonnaga;
Notes that the significant decrease in export revenues in many developing countries, and in particular in the least developed countries, has reduced the growth and development of the South; calls on the Commission – when negotiating and implementing trade agreements, in particular the Economic Partnership Agreements – to strengthen EU policy coherence for development and, inter alia, the promotion of decent work, wealth and job creation and to ensure adequate asymmetry and transitional periods in trade commitments as well as respect for the priorities of each country and adequate consultation of key actors and civil society;
on seisukohal, et arengumaid, kes suuresti sõltuvad arengukoostöö rahastamisest ja on esmajoones ekspordile orienteeritud, on kriis seni kõige rängemini tabanud, kuna rahavood põhjast lõunasse on kokku kuivamas ja paljude arengumaade siseturg on liiga nõrk, et korvata ekspordi vähenemist;
Takes the view that developing countries, which are particularly dependent on development cooperation funding and are highly export-oriented, have been hit hardest by the crisis up to now, since financial flows from North to South are increasingly drying up and the internal markets of many developing countries are too weak to offset the decline in exports;
palub komisjonil koostada hinnangu AKV riikide ekspordisõltuvuse ja selle vastavuse kohta riigi strateegiadokumentides esitatud arengueesmärkidele;
Asks the Commission to conduct an assessment of the export dependency of ACP countries and its compatibility with development goals in country strategy papers;
võtab teadmiseks ülemaailmse kaubandussoodustuste süsteemi (GSTP) lepingu, mille 22 arengumaad sõlmisid tollimaksude ning muude nendevahelist kaupade eksporti takistavate tegurite vähendamiseks eesmärgiga ergutada lõuna–lõuna suunal toimuvat kaubavahetust ja suurendada selle sõltumatust ülemaailmse kaubanduse ebastabiilsusest;
Notes the Agreement on the Global System of Trade Preferences (GSTP), a mechanism established by 22 developing countries to reduce tariffs and other barriers to the export of goods traded between them, in an attempt to boost South-South trade and to make it more independent from global trade turbulence;
on veendunud, et protektsionism ei ole arukas vastus kriisile, ja kordab oma üleskutset, et Euroopa Liit omalt poolt vähendaks kaubandustõkkeid ja kaubandust moonutavaid ELi toetusi, mis on arengumaadele suurt kahju tekitanud;
Believes that protectionism is no sound response to the crisis and reinforces its call upon the EU to do its part by reducing trade barriers and trade-distorting Union and other subsidies that cause so much harm to developing countries;
on seisukohal, et ELi arengupoliitika peaks arvestama nii ELi kui ka arengumaade huvisid, ja et turgude vastastikune avamine, mis ei tohi toimuda arengumaade majandusliku stabiilsuse arvelt, nõuab vastavaid järelevalve- ja õigusraamistikke; palub komisjonil, nõukogul ja Euroopa Investeerimispangal seada mikrolaenude andmine VKEdele ja väiketalupidajatele arengukoostöö prioriteediks ning edendada seeläbi jätkusuutlikke piirkondlikke majandusstruktuure;
Takes the view that EU development policy should respect both the interests of the EU and those of developing countries and considers that the reciprocal opening-up of markets, which should not be achieved at the expense of economic stability in developing countries, requires equivalent supervisory and regulatory frameworks; asks the Commission, the Council and the EIB to make the provision of microcredit to SMEs and small-scale farmers a priority of development cooperation, thus fostering sustainable regional economic structures;
palub komisjonil kindlustada meetmeid, mis võeti pikaajaliste arengueesmärkide täitmiseks, valmistades samal ajal ette jätkuvat arengu- ning humanitaarabi andmist kriisi tipp-perioodil, mil arengumaadel on eriti raske;
Calls on the Commission to secure measures taken in pursuit of its long-term objectives for development, while preparing for sustained development as well as humanitarian aid during the period when the burden of the crisis on developing countries is worst;
rõhutab, et finantskriisi ulatus, sügavus ja keerukus on seotud finantssüsteemi arengu lahutamisega tegelikust majandusest, ülemaailmse tasakaalustamatuse suurenemisega ja planeedi keskkonnaprobleemide teravnemisega – need vead tuleb parandada, et juhtida majandussüsteem ülemaailmse säästva arengu rajale;
Emphasises that the scale, depth and complexity of the financial crisis reflect the lack of connection between the development of finance and the real economy, the existence of escalating global imbalances and worsening environmental problems on the planet, which must be corrected in order to put the economic system on the path of global sustainable development;
väljendab tõsist muret, et maksuparadiiside negatiivne mõju võib olla vaeste riikide majanduse arengule ületamatuks takistuseks, kuna maksuparadiisid rikuvad teiste riikide suveräänsust, kahjustavad finantsturgude ja vahendite jaotamise tulemuslikkust, õõnestavad riikide maksusüsteeme ja suurendavad maksustamise kulusid, stimuleerivad majanduskuritegevust, kahjustavad erasissetulekuid, head valitsemistava ja majanduskasvu, pärssides sellega arengumaade investeeringuid avalikesse teenustesse, haridusse, sotsiaalkindlustusse ja inimeste heaolusse;
Expresses great concern that the negative impact of tax havens may be an insurmountable hindrance to economic development in poor countries, encroaching on the sovereignty of other countries, harming the efficiency of financial markets and of resource allocation, undermining national tax systems and increasing the costs of taxation, creating incentives to engage in economic crime, and damaging private income, good governance and economic growth, thus preventing developing countries from investing in public services, education, social security and human welfare;
rõhutab, et maksuparadiisid ja off-shore keskused soodustavad maksustamise vältimise strateegiat (nt ebakorrektsed siirdehinnad), maksudest kõrvalehoidumist ja kapitali ebaseaduslikku väljavoolu; eelkõige toonitab, et arengumaades toimuva maksupettuse tagajärjel läheb aastas kaduma maksutulu, mis on kümme korda suurem arenenud riikide antavast arenguabi summast; nõuab seetõttu, et liikmesriigid seaksid võitluse maksuparadiiside, maksudest kõrvalehoidumise ja arengumaadest kapitali ebaseadusliku väljavoolu vastu üheks prioriteediks; kordab sellega seoses oma veendumust, et automaatset teabevahetust tuleks ülemaailmselt laiendada ja mitmepoolses raamistikus rakendada;
Stresses that tax havens and off-shore centres encourage tax avoidance strategies (for instance, through transfer mispricing), tax evasion and illicit capital flight; underlines, in particular, that tax fraud in developing countries leads to an annual loss of tax revenue corresponding to 10 times the amount of injected development aid from developed countries; urges the Member States, therefore, to make the fight against tax havens, tax evasion and illicit capital flights from developing countries one of its overriding priorities; reiterates in this context its conviction that the automatic exchange of information should be globally extended and implemented within a multilateral framework;
märgib, et üle maailma on kümneid maksuparadiise, mida kasutavad isegi mõned OECD riikide äriühingud, et vältida maksude maksmist neile arengumaadele, kus neil on tulutoov äritegevus, või oma asukohamaale; palub komisjonil aru anda, kuidas saaks automaatset teabevahetust ülemaailmselt laiendada ning koostööd mitte tegevate maksuparadiiside ja nende kasutajate suhtes sanktsioone rakendada ning kuidas kehtestada ELis riikidevaheliste äriühingute jaoks kord, mis näeks ette kasumi ja maksude aruandluse iga riigi kohta eraldi;
Notes that there are dozens of tax havens worldwide which are used even by some OECD-based companies in order to avoid paying taxes to those developing countries where they have profitable activities or to their home countries; asks the Commission to report on how the automatic exchange of information can be globally extended, how sanctions for uncooperative tax havens and their users could be implemented, and how country-by-country reporting on profits and taxes paid can become a rule for transnational companies in the EU;
tunnistab, et maksualase teabe vahetamise lepingute abil ei ole võimalik kaotada eraldiseisvate maksusüsteemide kahjulikke struktuure ja avalike registrite puudumist ega ole ka võimalik nõuda arvete esitamist, auditit või dokumentide säilitamist; väljendab rahulolu G20 riikide ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) jõupingutuste üle astuda samme maksuparadiiside vastu, ent märgib kahetsusega, et seatud kriteeriumid, maksualase teabe vahetamise lepingud ja olemasolevad menetlused ei ole maksuparadiiside ja ebaseaduslike finantsvoogude probleemiga tegelemiseks piisavad; kutsub OECDd, G20 riike ja ELi üles heaks kiitma karmimaid kriteeriume maksuparadiiside tuvastamiseks ja asuma ette valmistama rahvusvaheliselt siduvat mitmepoolset automaatse maksualase teabevahetuse lepingut ning kavandama ka vastumeetmeid nõuete täitmatajätmise korral;
Acknowledges that tax-information exchange agreements do not eliminate the harmful structures of ring-fenced tax systems or the absence of public registries, nor enforce the delivery of accounts, auditing or the preservation of records; welcomes the efforts of the G20 and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) to take steps against tax havens, but notes and regrets that the established criteria, tax-information exchange agreements and existing procedures will not be sufficient to tackle the problem of tax havens and illicit financial flows; calls upon the OECD, the G20 and the EU to adopt more stringent criteria for the identification of tax havens and to work towards an internationally binding multilateral automatic tax-information exchange agreement envisaging countermeasures in the event of non-compliance;
kutsub Euroopa Liitu, selle liikmesriike ja rahvusvahelisi finantsinstitutsioone üles abistama arengumaid tulupoole ülesehitamisel ja maksustamisvalmiduse arendamisel;
Calls upon the EU, its Member States and the international financial institutions to support developing countries in building up their revenue side and to support capacity building in taxation;
märgib, et pool arengumaadest pärit ebaseaduslikest rahavoogudest on seotud kaubanduse vale hinnakujundusega, ja kordab oma üleskutset uue siduva ülemaailmse finantskokkuleppe sõlmimiseks, mis sunniks rahvusvahelisi korporatsioone, sealhulgas nende eri filiaale, automaatselt avaldama saadud kasumi ja tasutud maksud riikide lõikes, et oleks tagatud müügi, tulu ja maksude läbipaistvus igas õigussüsteemis, kus korporatsioon paikneb;
Notes that half of all illicit financial flows out of developing countries are related to the mispricing of trade and reinforces its call for a new, binding, global financial agreement which forces transnational corporations, including their various subsidiaries, automatically to disclose profits made and taxes paid, on a country-by-country basis, so as to ensure transparency about sales, profits and taxes in every jurisdiction where they are located;
kutsub komisjoni üles aktiivselt edendama ettevõtete sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust, et oleks võimalik tõhusalt kontrollida rahvusvaheliste korporatsioonide ja nende filiaalide tegevuse sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid ning inimõiguste järgimist arengumaades;
Calls on the Commission actively to promote corporate social and environmental responsibility (CSR) in order to permit effective monitoring of the impact – social, environmental and in terms of respect for human rights – of the operations of transnational undertakings and their subsidiaries in developing countries;
märgib murelikult, et arengumaade majandusliku olukorra edasise halvenemise tagajärgedeks võivad olla tööpuuduse ülikõrge tase ja suurenev majandusränne; lisab, et sellised rändevood võivad kaasa tuua ,,ajude äravoolu„ arengumaadest ning kahjustada nende tulevast majanduskasvu;
Notes with concern that further deterioration of the economic wellbeing of developing countries could lead to unacceptably high levels of unemployment and increased economic migration; adds that such migration flows could lead to a ‘brain drain’ from developing nations and damage their future economic growth;
juhib tähelepanu vajadusele parandada tõsiselt arengumaade pangandussüsteemi, mis aitaks konkreetse meetmena tagada investeeringuid, finantssektori arengut ja kasvu, võõrtöötajate rahaülekandeid, kaubavahetust ja muid asjakohaseid tehinguid, mis omakorda suurendaks sotsiaalset ühtekuuluvust ning poliitilist ja majanduslikku stabiilsust;
Notes the need for real improvement in the banking systems in developing countries as a concrete measure to secure investments and the development and growth of the financial sector, migrant remittances and commercial and any other relevant exchanges, leading to social cohesion and political and economic stability;
tervitab varastatud tulu jälitamise algatust (StAR), mille on käivitanud ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo ning Maailmapank, et aidata arengumaadel võidelda korruptsiooni, kuritegevuse ja maksupettuse vastu, ning kutsub liikmesriike üles ratifitseerima ÜRO korruptsioonivastase võitluse konventsiooni;
Welcomes the Stolen Asset Recovery (StAR) initiative by the United Nations Office of Drugs and Crime and the World Bank to help developing countries in the fight against corruption, criminal activities and tax evasion and calls on Member States to ratify the United Nations Convention Against Corruption;
rõhutab, et oluline on toetada arengumaid tõhusa suutlikkuse saavutamisel, et nende endi huvides edendada korruptsioonivastast võitlust ja tugevdada õigusriigi põhimõtteid, head valitsemistava ja riikliku rahastamise läbipaistvust, selleks et parandada eelarve prognoositavust, täitmist ja kontrolli; rõhutab riikliku rahastamise parlamentaarse järelevalve olulisust; rõhutab vajadust parandada rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, et ära hoida maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist, sealhulgas tuleks riikidevahelistelt äriühingutelt nõuda finantsaruannete koostamist iga riigi kohta eraldi;
Stresses the importance of supporting developing countries in building up effective capacities to increase, in their own interest, the fight against corruption and to enhance the rule of law, good governance and transparency in their public finances, in order to improve budget predictability, implementation and control; stresses the importance of parliamentary oversight of public finances; insists upon the need to improve international accounting standards, to prevent tax avoidance and tax evasion practices, including by requiring transnational companies to draw up financial reports on a country-by-country basis;
väljendab rahulolu selle üle, et Euroopa Investeerimispank tugevdab oma olemasolevat poliitikat offshore-finantskeskuste suhtes; kutsub Euroopa Liitu, selle liikmesriike ja Euroopa Investeerimispanka üles võtma juhtrolli võitluses maksuparadiiside vastu ja kehtestama seda silmas pidades eeskirjad riigihangete ja riiklikest fondidest tehtavate väljamaksete kohta, millega kõikidele ettevõtetele, pankadele või muudele institutsioonidele, kes on registreeritud mõnes maksuparadiisis, keelatakse riiklike fondide rahast osa saada; palub Euroopa Investeerimispangal kaaluda laiendatud suuniste raames nõuet, et ettevõtjad ja finantsvahendajad annaksid oma tegevuse kohta aru iga riigi kohta eraldi;
Welcomes the EIB's enforcement of its existing policy towards Offshore Financial Centres; requests the EU, the Member States and the EIB to take up a vanguard role in the fight against tax havens by adopting rules of public procurement and disbursement of public funds which prohibit any company, bank or other institution registered in a tax haven from benefiting from public funds; calls on the EIB to consider, as part of its enhanced guidelines, the need for companies and financial intermediaries to report on their activities on a country-by-country basis;
märgib, et Euroopa Investeerimispank on teinud edusamme, tagamaks et tema tagatised ja investeeringud ei läbiks maksuparadiise; palub Euroopa Investeerimispangal võtta vajalikke lisameetmeid, mille abil tagada, et seda ei juhtuks kaudsel teel; palub Euroopa Investeerimispangal anda aru offshore-finantskeskuste poliitika rakendamise kohta; palub Euroopa Investeerimispangal tingimuste seadmisel või tingimustele vastamise kriteeriumide kehtestamisel iseäranis tähelepanelikult jälgida, et need oleksid kooskõlas ELi poliitiliste eesmärkidega ja Maailma Tööorganisatsiooni inimväärse töö mõistega, et tagada maksimaalne abi, kohalike ettevõtjate kaasamine ja korruptsioonivastase võitluse toetamine; on seisukohal, et Euroopa Investeerimispank peaks oma värbamispoliitikas rohkem soosima keskkonna- ja arenguspetsialistide palkamist;
Notes that the EIB has made efforts to ensure that its guarantees and investments are not executed through tax havens; asks the EIB to take the necessary additional measures to ensure that this does not happen indirectly; asks the EIB to report on the implementation of its offshore financial centres policy; asks the EIB to be particularly vigilant when setting conditions or conditionality criteria, so as to be in line with EU policy objectives and with the ILO concept of ‘decent work’, thus ensuring maximisation of the aid and the inclusion of local businesses, and supporting the fight against corruption; takes the view that the EIB should focus its recruitment policy in favour of environmental and development expertise;
peab Euroopa Investeerimispanga välislaenude andmisest ja koostöökokkulepetest vahekokkuvõtte tegemist, mis on praegu käimas ja viiakse lõpule 2010. aastal ning milles Euroopa Parlament osaleb kaasõigusloojana, heaks võimaluseks suurendada Euroopa Investeerimispanga osa arengukoostöös, pidades esmaseks eesmärgiks aastatuhande arengueesmärkide saavutamist 2015. aastaks; on seisukohal, et seoses sellega tuleks esikohale seada vaesuse vähendamist taotlevad projektid;
Recognises the current mid-term review of the EIB's external lending activity and cooperation arrangements – to be completed in 2010 and in which Parliament acts as co-legislator – as a major opportunity to increase the EIB's role in development cooperation, with the priority objective of attaining the MDGs by 2015; considers that, in this connection, priority should be assigned to projects targeting poverty reduction;