natgillin/translations-raw huggingface dataset:
julgustab nõukogu ja komisjoni lõpetama käimasolevad komiteemenetluse läbirääkimised kõiki osapooli rahuldaval viisil, et anda Euroopa Parlamendile täielik reageerimisõigus kõigi kaasotsustamismenetlusega seotud komiteemenetluste puhul; leiab, et sellise kokkuleppe saavutamine on Lamfalussy meetodi jätkuvuse eeltingimus; tuletab meelde, et finantsteenuste võtmedirektiivide, nagu finantsinstrumentide turgude direktiivi ja tulevaste uuestisõnastamise direktiivide vastavalt krediidiasutuste ning investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitalinõuete kohta aegumisklauslid jõustuvad 1. aprillil 2008, kui Euroopa Parlament ei saa enne nimetatud kuupäeva täielikku reageerimisõigust;
Encourages the Council and the Commission to conclude, in a satisfactory manner for all parties, the current negotiations on comitology so as to give the Parliament full call-back rights in all comitology procedures related to codecision procedures; considers that the conclusion of such an agreement is a precondition for the continuance of the Lamfalussy process;. recalls that sunset clauses as regards key financial services directives such as MiFID and the forthcoming recast directives on credit institutions and capital adequacy of investment firms and credit institutions will become effective on 1 April 2008 if no full call-back right is given to the Parliament before that date;
Euroopa Parlamendi resolutsioon uuendustegevusele antava riigiabi tegevuskava valdkonnapõhiste aspektide kohta ( 2006/2044(INI) )
European Parliament resolution on sectoral aspects of the State Aid Action Plan: aid for innovation ( 2006/2044(INI) )
võttes arvesse komisjoni 21. septembri 2005. aasta teatist "Konsultatiivdokument uuendustegevusele antava riigiabi kohta" ( KOM(2005)0436 );
having regard to the Commission Communication of 21 September 2005 entitled, 'Consultation Document on State Aid for Innovation' ( COM(2005)0436 ),
võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2005. aasta riigiabi tegevuskava: "Vähem- ja paremini suunatud riigiabi: riigiabireformi kava 2005–2009" ( KOM(2005)0107 );
having regard to the Commission's State aid action plan, Less and better-targeted State aid: a roadmap for State aid reform 2005-2009 of 7 June 2005 ( COM(2005)0107 ),
võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni riigiabi reformi kohta 2005–2009 Vastuvõetud tekstid
having regard to its resolution of 14 February 2006 on State aid reform 2005-2009
võttes arvesse uurimis- ja arendustegevusele riigiabi andmise ühenduse raamistikku EÜT C 45, 17.2.1996, lk 5.
having regard to the Community Framework for State aid for Research and Development OJ C 45, 17.2.96, p.
võttes arvesse 2005. aasta ELi tööstuslikku teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute tulemustabelit Avaldatud komisjoni poolt 9.12.2005.
having regard to the 2005 EU Industrial R&D Investment Scoreboard Published by the Commission on 9.12.2005.
võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2005. aasta teatist "Rohkem teadusuuringuid ja innovatsiooni – investeerimine kasvu ja tööhõivesse: ühtne lähenemisviis" ( KOM(2005)0488 );
having regard to the Commission Communication of 12 October 2005 entitled, 'More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment: A Common Approach' ( COM(2005)0488 ),
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2, 5, 81, 82, 87, 88 ja 163;
having regard to Articles 2, 5, 81, 82, 87, 88 and 163 of the EC Treaty,
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust ( A6-0073/2006 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0073/2006 ),
arvestades, et EL püüab vähendada riigiabi üldist taset ja paigutada see ümber horisontaalsete eesmärkide kasuks;
whereas the EU aims to reduce the general level of State aid and redeploy it in favour of horizontal objectives,
arvestades, et ELis on uuendustegevuse tase vajalikust madalam ja et EL jääb oma kaubanduspartneritest nii teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute kui ka tootlikkuse kasvu osas maha; arvestades, et nn ajude äravoolu trend ja investeeringute voog EList väljapoole tuleks vastupidiseks muuta;
whereas the level of innovation in the EU is sub-optimal and lags behind its trading partners as regards both R&D investment and productivity growth; whereas the trend of the 'brain drain' and the investment flow from the EU to other parts of the world should be reversed,
arvestades, et uuendustegevuse ning teadus- ja arendustegevuse puhul on tegemist horisontaalse abiga Euroopa konkurentsivõime seisukohast esmatähtsas valdkonnas, kus konkurendid annavad oluliselt rohkem riigiabi kui ELis on lubatud;
whereas in the case of innovation and R&D, horizontal aid exists in a field which is vital to the EU's competitiveness and one in which our competitors provide substantially more State aid than is permitted in the EU,
arvestades, et uuendustegevuse protsesside puhul on vaja arengu- ja katsetamisruumi;
whereas innovation processes need scope for development and room for experimentation,
arvestades, et lõhe uuendustegevuse tulemuslikkuses ELi ja tema globaalsete konkurentide vahel on tingitud sellistest teguritest nagu vähesed riiklikud ja erasektori investeeringud teadus- ja arendustegevusse, oskustööliste ebapiisav arv ja ELi patendieeskirjadest tulenevad negatiivsed mõjud;
whereas the innovation performance gap between the EU and its global competitors is due to factors such as low public and private investment in R&D, an insufficient number of skilled workers, and disincentives inherent in EU rules on patents,
arvestades, et riiklik toetus on teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid käsitlevaid otsuseid mõjutavate tegurite puhul väga madal; arvestades, et otsese riigiabi tähtsus on liikmesriigiti erinev ning see on üks teguritest, mida ettevõtjad arvesse võtavad teadus- ja arendustegevusse tehtavaid investeeringuid käsitlevate otsuste langetamisel ja mida ei tuleks eraldada teadus- ja arendustegevust soodustavast ärikeskkonnast ning millele peaksid kehtima konkurentsi käsitlevad ühenduse õigusaktid;
whereas public support ranks very low among the factors influencing investment decisions in R&D; whereas the significance of direct public support varies considerably from one Member State to another and is one of the factors taken into account by enterprises for their investment decisions in R&D, which should not be isolated from an R&D-favourable business environment and should be subject to EC competition rules,
arvestades, et innovatsioonipoliitika tehnoloogia ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas moodustab liikmesriikide eelarvest ja SKTst silmapaistvalt väikese osa, mis omakorda takistab Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamist ning tööhõive ja ühtekuuluvuse suurendamist;
whereas innovation policy in the fields of technology and R&D accounts for a manifestly small proportion of Member States' national budgets and GDP, which is in turn a factor that contributes to the delay in implementing the Lisbon Strategy objectives and achieving the goals of boosting employment and cohesion,
arvestades, et riigiabi peaks jääma erandlikuks vahendiks, millega tasakaalustatakse tavapäraste poliitiliste instrumentide ulatusalast välja jäävaid valdkondi, ning arvestades, et teadus- ja arendustegevusse tehtavate investeeringute madala taseme tõttu tuleb rakendada terviklikumat poliitilist lähenemist;
whereas State aid should remain the exception, an instrument to correct imbalances that cannot be addressed by regular policy instruments, and whereas the low level of investment in R&D requires a more comprehensive policy approach,
arvestades, et vastavalt 22. ja 23. märtsi 2005. aasta Euroopa Ülemkogu eesistujariigi Luksemburgi järeldustele peaks riigiabi toimima teaduse, hariduse ja uuendustegevuse arendamise hoovana ning muutma võimalikuks dialoogi huvitatud osaliste vahel avalikus ja erasektoris;
whereas, in line with the Presidency conclusions of the Luxembourg European Council of 22 and 23 March 2005, State aid should act as a lever for developing research, education and innovation, and should permit a genuine dialogue to take place between interested parties in the public and private sectors,
arvestades, et on väga oluline selgelt määratleda teadus- ja arendustegevuse tähendus, mis võimaldaks ennetada riigiabi eeskirjade kuritarvitamist,
whereas it is very important to define clearly what is meant by R&D in order to prevent the abuse of the State aid rules,
tuletab meelde, et riigiabi peaks jääma erandlikuks vahendiks, millega tasakaalustatakse tavapäraste poliitiliste instrumentide ulatusalast välja jäävaid valdkondi; rõhutab, kui oluline on tagada ühtsus nende meetmete ning sellise tegevuse vahel, mille eesmärk on vähendada tarbetut reguleerimist ja kehtestada täiendavaid dereguleerimise meetmeid, investeerida haridusse ja koolitusse, tagada piisav infrastruktuur, kindlustada, et patendisüsteem aitab uuendustegevusele kaasa, tagada aus konkurents, hõlbustada riskikapitalile juurdepääsu, julgustada ettevõtlusvaimu, kõrvaldada takistused töötajate ja teadlaste liikumisvabaduselt ELis ning võtta vastu seaduslikku sisserännet käsitlev ühine poliitika, mis võimaldab ELil ligi meelitada parimaid ja targemaid;
Recalls that State aid should remain the exception: an instrument to correct imbalances that cannot be addressed by regular policy instruments; underlines the importance of guaranteeing coherence between such measures and those aimed at reducing unnecessary regulation and introducing further deregulation measures, investing in education and training, providing adequate infrastructure, ensuring that the patent regime is conducive to innovation, ensuring fair competition, facilitating access to risk capital, encouraging an entrepreneurial spirit, removing obstacles to the freedom of movement for workers and researchers within the EU, and adopting a common policy for legal immigration, which enables the EU to attract the best and the brightest;
rõhutab, et on vaja täiendavalt selgitada, kuidas kohaldatakse riigiabieeskirju ettevõtjate ning teadus- ja kõrgharidusasutuste rahvusvahelise piiriülese majandustegevuse suhtes;
Stresses that further clarification is needed of how the State aid rules will apply to international cross-border economic activities of companies, research establishments, and academic institutions;
on seisukohal, et uuendustegevusele antav riigiabi peaks täiendama ühtset ühenduse poliitikat, samuti omama selget ja mõõdetavat lisandväärtust otseste abisaajate jaoks ning sekundaarset mõju laiemale kohalikule, piirkondlikule ja riiklikule majandusele;
Considers that State aid for innovation should be complementary to the corresponding uniform Community policies and should import clear, measurable added value for the immediate beneficiaries as well as a secondary impact on the broader local, regional and national economy;
rõhutab vajadust teha järeldusi varasematest juhtumitest, mil riigiabiga ei saavutatud soovitud eesmärki, samuti juhtumitest, mil see osutus tõhusaks vahendiks soovitud eesmärkide saavutamisel;
Stresses the need to draw conclusions from past cases in which State aid failed to achieve its aims, as well as from those cases in which it proved to be an effective instrument for attaining the desired objectives;
väljendab heameelt komisjoni avatud konsultatsioonide üle ning ergutab jätkama dialoogi kõikide punktide selgitamiseks, enne kui valmib uus raamistik, mis tuleks esimesel võimalusel rakendada; leiab, et kuna uuendustegevuse eesmärk on mitmemõõtmeline ja keerukas ning väga piiravaid määratlusi ja korda tuleks vältida, soovitab sätestada läbivaatamiseksvahetähtaja, juhuks kui raamistikku on vaja täiustada; lisaks märgib, et arvesse tuleks võtta uuendustegevuse metoodikaraamistikku sätestava Oslo käsiraamatu läbivaatamist;
Welcomes the Commission's open consultation and encourages the continuation of dialogue in order to clarify all points before finalisation of the new framework, which should be implemented as soon as possible; considers, that the objective of innovation is multidimensional and complex and that very restrictive definitions and arrangements should be avoided; recommends an interim deadline for revising the framework in the event of the need for improvement; notes, moreover, that the revision of the Oslo Manual, which lays down the methodological framework for measuring innovation, should be taken into account;
palub komisjonil esitada üksikasjalikumat teavet riigiabi võimaliku moonutava mõju kohta ning võtta arvesse ELi rahvusvaheliste konkurentide poolt antavat valdkonnapõhist ja horisontaalset riigiabi ning selle võimalikku moonutavat ja stimuleerivat mõju kogu maailmas; juhib tähelepanu sellele, et innovatsioonipoliitika tõhus juhtimine, rahvusvahelised võrdlusuuringud, poliitika rahvusvaheline õppimine, seire ja mõju hindamised on kõige sobivam vastus ülemaailmse konkurentsi väljakutsetele;
Asks the Commission to provide more detailed information about the possible distortional effects of State aid and to take into account State aid granted by the EU's international competitors, both at sectoral and horizontal level and its possible distortional and incentive effects on a global scale; points out that the effective governance of innovation policy, international benchmarking, trans-national policy learning, monitoring, and conducting impact assessments are the most appropriate responses to the challenges of global competition;
UUENDUSTEGEVUSELE ANTAVA RIIGIABI KONTROLLIMISE PÕHIMÕTTED
PRINCIPLES GOVERNING CONTROL OF STATE AID FOR INNOVATION
rõhutab, et teadus- ja arendustegevusele riigiabi andmisel peaksid põhilisteks prioriteetideks olema piiriülese koostöö ning avaliku ja erasektori partnerluse edendamine teadustegevuses, uurimistulemuste levitamine ning mahukad uurimisprogrammid;
Insists that the promotion of cross-border cooperation and public-private partnerships in research, the dissemination of the results of the research, and major research programmes, should be fundamental priorities of State aid for R&D;
peab terminit "turu ebatõhusus" sobivamaks kui "turuprobleem" ja nõuab üksikasjalikumat ning toimivat määratlust sellele mõistele; arvab, et uuendustegevust piiravate tegurite määratlemist ja selle tegeliku arvulise väärtuse määramist tuleks põhjalikumalt uurida;
Considers the term 'market inefficiency' more appropriate than 'market failure', and asks for a more detailed and operational definition; suggests that the identification of obstacles limiting innovation, as well as the quantification of its effective value, should be subject to further scrutiny;
rõhutab vajadust usaldusväärsete statistiliste andmete järele nii turu kui ka riigiabi ebatõhususe kohta uuendustegevuse valdkonnas ning uuendustegevusele antava riigiabi tõhususe kohta;
Stresses the need for reliable statistical data both on market and on State aid inefficiencies in the field of innovation, as well as on the effectiveness of State aid for innovation;
tunnistab, et väikese ja keskmise suurusega ning vastloodud ettevõtteid mõjutavad turu ebatõhusused kõige enam; märgib samal ajal, et riigiabi mõju on vähem moonutav, kui seda abi antakse turukaugetele tegevustele või väikese ja keskmise suurusega ning vastloodud ettevõtetele;
Recognises that SMEs and start-ups are most affected by market inefficiencies; notes, at the same time, that the effect of State aid is less distorting when granted in favour of activities at a distance from the market or to SMEs and start-ups;
rõhutab vajadust luua väiksese ja keskmise suurusega ettevõtetele uuendustesõbralik keskkond, et ergutada nende avastamata uuenduspotentsiaali;
Stresses the need to create an innovation-friendly environment for SMEs in order to stimulate their untapped innovation potential;
rõhutab, et oma olemuse tõttu piiratud rahaliste vahenditega väikese ja keskmise suurusega ettevõtete olulisus antud kontekstis tingib vajaduse suunata neile olemasolevast abist märkimisväärsem osa; selle teostamiseks peavad suuremat rolli mängima uuendustegevuse vahendajad, kui nende olemus ja roll on täpsemalt selgeks tehtud ning vajalik infrastruktuur, mida nad peaksid pakkuma, sisaldab ka infotehnoloogia infrastruktuuri, vajalikku võrgustikku ning on ühendatud rahvusvaheliste andmebaasidega;
Stresses that the importance in this connection of SMEs, which, by their nature, have only limited funds at their disposal, makes it necessary for them to be allocated a higher proportion of the aid available; to make this possible, a greater role needs to be played by innovation intermediaries once their nature and role has been clarified further and the necessary infrastructure which they should provide has been extended to include IT infrastructure, and networking and link-up to international databases;
juhib tähelepanu sellele, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtted pole sageli valmis tehnoloogilise uuendustegevusega seotud suurteks riskideks vaatamata sellele, et uuendustegevus võiks lisaks isiklikule kasule tuua kasu ka ühiskonnale tervikuna; rõhutab nii vajadust anda kiiresti riigiabi väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid motiveerivatele ja tehnoloogilise uuendustegevusega seotud riske maandavatele toetavatele meetmetele kui ka vajadust parandada üldisi ärikeskkonna tingimusi;
Points out that SMEs are often not willing to take the high risks associated with technological innovation, even though this could not only bring individual benefits, but could also potentially benefit society as a whole; stresses the need urgently to target State aid at supportive actions that motivate SMEs and diminish the risks linked with technological innovation processes, as well as the need to improve the overall conditions of the business environment;
on teadlik, et riigiabi võib olla vajalik turukaugete uuenduslike projektide või ka teaduslike või tehnoloogiliste uurimisprojektide käivitamiseks;
Is aware that State aid may be necessary in order to set in motion innovative projects or scientific or technological research projects which are distant from the marketplace;
märgib, et riigiabi erinevate meetmete ergutavat mõju on raske näidata, kuid sellele võib kaasa aidata valik tüüpküsimusi; arvab, et otsetoetusi tuleks kasutada võimalikult vähe;
Notes that the incentive effect of different State aid instruments is difficult to demonstrate but may be facilitated by a standardised set of questions; considers that as little use as possible should be made of direct grants;
peab küsitavaks tehnoloogilise ja mittetehnoloogilise uuendustegevuse eristamist; märgib mittetehnoloogilise uuendustegevuse tähtsust eelkõige väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks konkurentsieeliste saavutamisel; selle asemel soosib uuendustegevuse määratlust, mis teeb vahet ettevõtete korrapärasel igapäevategevusel ja uuendustegevusega seotud tegevusel; teeb ettepaneku, et riigiabikõlblikud projektid peaksid olema need, mis näevad ette täiendava või uue kasu klientidele, hõlmavad riski, on kavatsetud, neist saadavad kasud on üleantavad ja nad loovad positiivseid välismõjusid;
Questions the distinction between technological and non-technological innovation; notes the importance of non-technological innovation, particularly in the acquisition of competitive advantages by SMEs; favours, instead, a definition of innovation distinguishing between the regular day-to-day operations of companies and their activities relating to innovation; proposes that projects eligible for State aid should be those that provide additional or new client benefits, entail risk, are intentional, have transferable benefits, and create positive externalities;
on seisukohal, et uuendustegevusele antav regionaal- ja riigiabi on üksteist täiendavad ja neid tuleks kasutada vähemarenenud piirkondade jaoks, et edendada majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust; on seisukohal, et vastasel juhul edendab selline abi ainult enamarenenud piirkondade ja riikide kasvu; on seisukohal, et kui regionaalabiskeemid lisanduvad uuendustegevusele antavale riigiabile, peavad need vastama siseturu- ja konkurentsieeskirjadele; arvab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata piirkondlikele väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele uuendustegevuseks antava abi määratlemisele ja nende abikõlblikkusele, kuna nende jaoks on juurdepääs uuendustegevusele elulise tähtsusega;
Considers that regional aid and State aid for innovation are complementary and should focus on less-developed regions in order to promote economic and social cohesion; considers that otherwise such aid will only promote the growth of more developed regions and countries; considers that regional aid schemes, whenever additional to State aid for innovation, must be compatible with the internal market and the competition rules; considers, moreover, that particular importance should be attached to the definition of and eligibility for State aid for innovation in relation to regional SMEs for which it is vitally important to have access to innovation;
palub komisjonil muuta regionaalabiskeemid tulevikukesksemaks, võimaldades eelkõige toetada investeeringuid immateriaalsesse varasse;
Calls on the Commission to make the regional aid schemes more forward-looking, allowing, in particular, support for intangible investments;
palub komisjonil tagada, et ELi struktuurifondidest saadud raha ei käsitletaks ebaseadusliku riigiabina, kui sellele lisandub kaasrahastamine teistest allikatest; lisaks palub muuta asjaomaseid menetlusi, et vältida komisjoni kahekordset teavitamist sellisest rahastamisest;
Calls on the Commission to ensure that EU structural funding will not be regarded as unlawful State aid when combined with co-funding from other sources; further asks that the relevant procedures be modified so that dual notification to the Commission of such funding is avoided;
nõustub, et riigiabi tuleks jagada uuenduslikke vastloodud ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid eelistavate kriteeriumide, mitte abikõlblike kulude põhjal; märgib, et otsused riigiabi andmise kohta tuleks teha tõhusal viisil ja selgelt kindlaksmääratud aja jooksul;
Agrees that State aid should be allocated on the basis of criteria favouring innovative start-ups and SMEs, rather than on the basis of eligible costs; notes that decisions on the grant of State aid should be taken in an efficient manner and within clearly defined time lines;
teeb ettepaneku, et kehtivusperioodi nõuet pikendataks kaheksa aastani nende ettevõtete puhul, kelle teadus- ja arendustegevuse tsükkel on pikem;
Proposes that the existence period requirement for companies with a longer R&D cycle be extended to eight years;
toetab ettepanekut, et finantstoetust antaks riskikapitali kaudu mitte üksnes stardikapitaliks ja tegevuse algusjärgus, vaid ka stardikapitali-järgses etapis; rõhutab siiski, et selline lahendus ei ole optimaalne ning et mistahes abi peaks olema lühiajaline ja täiendama peamiselt erainvesteeringuid;
Supports the proposal that financial support is given by means of risk capital not only for the seed and start-up phase, but also for the post-seed phase; stresses, however, that this solution is not optimal and that any aid should be of a short-term character and complementary to primarily private investments;
rõhutab, et teadus- ja arendustegevuse kulude piiranguid tuleb hoolikalt jälgida;
Emphasises that the limits on R&D costs should be carefully monitored;
märgib, et piirkondades ja riikides, kus uuenduskeskkond on eriti ebasoodne, võib suurendatud riski tajumine erainvestorite ja finantsasutuste poolt olla peamiseks uuendustegevuse takistajaks;
Notes that in regions and countries in which the innovation environment is particularly disadvantaged, a perception by private investors and financial institutions of higher risk may work as a major innovation-inhibiting factor;