natgillin/translations-raw huggingface dataset:
49. kutsub kõiki sidusrühmi mesindussektoris kasutama ära võimalusi, mida pakuvad praegune ühine põllumajanduspoliitika ja selle eelseisev reformimine, mis arvestavad asjakohaselt tootjate organisatsioone üle kogu põllumajandussektori;
Calls on all stakeholders in the beekeeping sector to take advantage of the opportunities offered by the current common agricultural policy and the upcoming reform thereof, which take proper account of producer organisations throughout the agricultural sector;
51. nõuab tungivalt, et komisjon keelustaks nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ raames, kas või ajutiselt, elusmesilaste ja kimalaste impordi kolmandatest riikidest, et vältida eksootiliste haiguste sissetoomist, seda enam, et Euroopa Liidus on küllalt geneetilisi ressursse mesilaste pidamiseks, säilitades peamised alamliigid, kellest on pärinenud tänapäeval mesinduses kasutatavad tõud ja sordid;
Urges the Commission, within the framework of Council Directive 92/65/EEC of 13 July 1992, to ban, at least temporarily, the import from third countries of live bees and species of the genus Bombus sp. in order to prevent the introduction of exotic diseases, particularly given that there is no shortage of genetic resources for apiculture in the European Union, bearing in mind the main subspecies from which the breeds and varieties currently used in apiculture originated;
Mesindussektor on Euroopa põllumajanduse lahutamatu osa.
The beekeeping sector is an integral part of European agriculture.
Ta pakub peamist või täiendavat sissetulekut rohkem kui 600 000 Euroopa Liidu kodanikule.
It provides primary or additional income for more than 600.000 citizens of the European Union.
Ta pakub tolmeldamise teel põllumajandusele eluliselt tähtsaid teenuseid ja aitab kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilimisele.
It offers vital services for agriculture through pollination and contributes to the maintenance of biodiversity.
Hinnangute kohaselt sõltub Euroopas 84% taimeliikidest ja 76% toiduainete tootmisest tolmeldamisest mesilaste poolt, mille majanduslik väärtus on palju suurem, kui toodetud mee väärtus ja seda on ELis hinnanguliselt 15 miljardit eurot aastas.
It is estimated that 84% of the plant species and 76% of food production in Europe are dependent on pollination by bees, the economic value of which is much greater than the value of the honey produced and is estimated at € 15 billion per year in the EU.
Mesindus annab tolmeldamise abil ka olulise panuse ökosüsteemi, mis aitab kaasa bioloogilise mitmekesisuse parandamisele, säilitades taimede geneetilist mitmekesisust, ja ökoloogilise tasakaalu säilimisele.
Apiculture also provides an important ecosystem service via pollination, which contributes to the improvement of biodiversity by maintaining the genetic diversity of plants and the maintenance of the ecological balance.
Lisaks on mesindus osa Euroopa põllumajanduspärandist ja rahvuslikest traditsioonidest.
In addition, beekeeping is part of the European agricultural heritage and of national traditions.
Mesindus on ainulaadne, võrreldes muude loomakasvatussektoritega.
Beekeeping is unique compared to other animal husbandry sectors.
Ta aretab putukaid, poolmetsikuid loomi, keda ei saa kodustada või otseselt kontrollida nagu teisi liike.
It breeds insects, semi-wild animals which cannot be domesticated or directly controlled like other species.
Mesindus ei põhine üksikloomadel, vaid tervel funktsionaalsel koloonial, mis koosneb mitmest tuhandest putukast, kes töötavad koos nagu rakud teistes organismides.
Beekeeping is based not on the individual animal, but on the entire functional colony, which consists of several thousand insects working together like cells in other organisms.
Seetõttu peavad teaduslik uurimistöö ja reguleerimine olema suunatud nii üksikloomade kui ka kogu koloonia tasandile.
Therefore scientific research and regulation must be directed at both the individual animal and the entire colony levels.
Liikmesriikide mesinduse omapärade vahel on olulisi erinevusi, nt mesinike arv ja kvalifikatsioon (harrastusmesinik/professionaalne mesinik), tarude tihedus või mesinduse toimimisviis (paiksed või mobiilsed mesilad, mesilaste rändpidamine).
There are significant differences between member states’ apicultural features, such as the number and the qualification of beekeepers (amateur versus professional), hive-density or the beekeeping operation method (stationary or mobile apiaries, transhumance).
Mitmel liikmesriigil on mesinduse jaoks eriti soodsad keskkonna- ja põllumajandustingimused, nt Hispaanial, Itaalial, Kreekal, Poolal, Portugalil, Prantsusmaal, Rumeenial ja Ungaril.
Several member states have especially favourable environmental and agricultural conditions for apiculture, such as France, Greece, Hungary, Italy, Poland, Portugal, Romania and Spain.
Suurema tarude tiheduse ja professionaalsete mesinike arvu tõttu viidatakse neile riikidele sageli kui „professionaalsete mesinike liikmesriikidele”.
Due to higher hive density and number of professional beekeeper these countries are often referred to as the ‘professional beekeeper member states’.
Väga oluline on tõhusa väljaõpetamise abil vähendada teadmiste lõhet professionaalsete ja harrastusmesinike vahel ning parandada teabe ja teaduslike teadmiste levikut nende seas.
Decreasing the knowledge gap between professional and amateur beekeepers and improving the spread of information and scientific knowledge among them with effective training is of great importance.
Viimase aja mesilaste suremuse kasvu täpsed põhjused on veel ebaselged.
The exact reasons of the recent increases in bee mortality are still unclear.
Uute mesilaste ravimite arendamist pidurdavad mitmed takistused.
There are several obstacles stalling the development of novel bee-health product.
Selliste toodete turg on suhteliselt väike, võrreldes teiste loomakasvatussektoritega, ja investeeringutasuvus on madal.
The market of such products is relatively small compared to the other livestock sectors, and the return on investments is low.
Seetõttu ei ole veterinaarravimite tootjad uute mesilaste ravimite arendamisest huvitatud.
Therefore producers of veterinary products are not interested in the development of new bee-health medicines.
Lisaks ei taga praegune jääkide piirnormide süsteem õiget intellektuaalse omandi õiguste kaitset, tõugates innovatiivseid tootjaid arendustegevusest eemale.
Moreover, the current regulation of the MRL system does not ensure the proper protection of intellectual property rights, discouraging innovative producers from the development.
Komisjon peaks tegelema selle probleemiga uues tasakaalustatud määruses.
The Commission should deal with this problem in a balanced new regulation.
Lisaks uute ravimite arendamisele tuleb uurida edasi ennetusmeetmeid, riiklikul tasandil tuleb toetada mesilaste aretusprogramme ja geenisäilitust, mis keskenduvad vastupidavusele haiguste ja parasiitide suhtes.
Besides developing new medicines prevention measures should be further examined, bee-breeding programmes and gene conservation concentrating on disease and pest tolerance should be supported on national level.
Üks peamisi takistusi tõhusale mesilaste üleliigse suremuse vastasele tegevusele on ELi tarude, mesinike ja mesilaskolooniate kadumist käsitlevate usaldusväärsete ja võrreldavate andmete puudumine.
One of the main barriers of effective action against excessive bee mortality is the lack of reliable and comparable data on the number of hives, beekeepers and colony losses in the EU.
Tungiv vajadus on rakendada tõhusaid ühtlustatud järelevalvesüsteeme, et hinnata kolooniate kadumise ulatust ja põhjuseid ning muid mesilaste terviseprobleeme.
There is strong need to apply effective harmonised surveillance system to estimate the extent of bee mortalities and to develop more accurate knowledge on the extent and the causes of colony losses and other bee health problems.
Sellal, kui vaja on ühtlustatud järelevalvesüsteemi Euroopa tasandil, peavad ka liikmesriigid tegutsema, et leevendada riske mesilaste tervisele.
While a harmonised surveillance system is necessary on European level, member states also have to act in mitigating the risks affecting bee health.
Teadustööd tuleb ühtlustada ja teaduslikke tulemusi Euroopa tasandil jagada, et vältida kattuvusi.
Research has to be harmonised and the scientific results have to be shared on European level in order to avoid overlaps.
Liikmesriikide riiklikud ametiasutused ja esindusorganisatsioonid peavad toetama mesilaste tervise alaste asjakohaste teaduslike ja tehniliste teadmiste levikut mesinike hulgas.
National authorities and representative organisations in the member states have to support the spreading of appropriate scientific and technical knowledge about bee health among beekeepers.
Vaja on pidevat ja struktureeritud mesinike, talupidajate ja asjaomaste ametiasutuste vahelist dialoogi.
A permanent and structured dialogue is needed between beekeepers, farmers and the relevant authorities.
Komisjon peaks aitama kaasa kõnealuse dialoogi õnnestumisele, tehes asjakohase internetilehekülje kättesaadavaks nende liikmesriikide kõigis ametlikes keeltes, kus mesindusel on majanduslikult oluline roll.
The Commission should contribute to the success of this dialogue by making available its relevant webpage on all official languages of those Member States’ where beekeeping plays an important economic role.
Raport tervitab komisjoni mesilaste tervise järelevalve alast katseprogrammi ja nõukogu järelduste kohaselt kutsub komisjoni üles tegema selle tulemusi kõigile huvitatud pooltele kättesaadavaks, kuid rõhutab, et asjakohase järelevalvesüsteemi loomiseks ELis on vaja edasisi jõupingutusi.
The report welcomes the Commission’s pilot surveillance programme on bee-health and in accordance with the Council’s conclusions, invites the Commission to make the outcome available to all interested parties, but emphasises that further efforts are needed to create an appropriate surveillance system in the EU.
Komisjon peaks toetama ka Euroopa referentmesilate võrgu loomist, et jälgida mesilaste tervist seoses keskkonnatingimuste ja mesindus-/põllumajandustavadega.
The Commission should also support the establishment of a European network of reference apiaries to monitor the bee health in relation with the environmental conditions and beekeeping/agricultural practices.
Raport tervitab ka ELi referentlabori loomist.
The report also welcomes the establishment of the EU Reference Laboratory.
Referentlabor peaks täiendama olemasolevate eksperdivõrgustike või liikmesriikide laborite tegevusi ja peaks kasutama COST algatuse COLOSS raames kogutud andmeid ja kogemusi.
The Reference Laboratory should complement the activities of existing expert networks or national laboratories and should use the data and experiences collected in the COST Action COLOSS.
Lisaks rõhutab vajadust toetada liikmesriikide tasemel diagnostikalaboreid ja kohapealseid katseid.
In the meantime stresses the need to support diagnostic laboratories and field tests on national level.
Sellele lisaks peaks komisjon rahastama laboreid, mis tegelevad mesindustoodete kvaliteedi ja ohutuse analüüsimisega ning selle teabe jagamisega Euroopa tasandil.
Further to this the Commission should provide financing for laboratories dealing with quality and safety analysis of apicultural products and sharing this information on European level.
Üks stressifaktoreid, mis mõjutab mesilaste tervist, on keskkonnas leiduvad toksilised ained, eriti teatavate pestitsiidide ebakohane või ülemäärane kasutamine.
One of the stress-factors, affecting bee health is the presence of toxic agents in the environment, especially the inappropriate or excessive use of certain pesticides.
Komisjon lubas vaadata läbi pestitsiiditoimikute andmenõuded, mis on soodne areng, kuid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 1107/2009 sätteid tuleb veelgi tugevdada, et võimaldada tõhusamat riskide vähendamist.
The Commission pledged to revise the data requirements for the submission of pesticide dossiers, which is a favourable development, but the provisions of the Regulation 1107/2009 of the European Parliament and the Council should be further strengthened in order to allow for more efficient risk mitigation.
Praegune pestitsiidide kasutamise märgistusnõue on ebakohane.
The current labelling requirement on the use of pesticides is inappropriate.
Toksilistele toodetele loa andmine peaks selgesti määratlema, millise kultuuri fenoloogilise staatuse korral võib taimekaitsevahendeid kasutada ja millal mitte ning see peab olema toote märgisel selgesti sõnastatud.
The authorisation of the toxic products should clearly specify in which phenological status of the target crop the plant protection products can or cannot be used and this should be clearly stated on the label of the product.
Veel üks probleem on sõltumatu teadustöö puudumine toksiliste taimekaitsevahendite asendamise kohta.
A further problem is the lack of independent research on the substitution of toxic plant protection products.
Ei ole mingit teaduslikku tõestust geneetiliselt muundatud kultuuride otsese negatiivse mõju kohta meemesilastele, kuigi Euroopa Toiduohutusameti 2009. aasta uurimus tõi geneetiliselt muundatud organismid välja muude stressifaktorite seas, mis on mesilaste arvu vähenemise põhjustega seotud.
There is no scientific proof of any direct negative effect of GM crops on honeybees, although an EFSA study from 2009 identified GMOs among other stress factors involved in the causes of the decline of bee populations.
Seetõttu on tähtis koguda kindlaid andmeid kõigist liikmesriikidest ja tagada kõnealuses valdkonnas objektiivsed teadusuuringud.
It is therefore important to aggregate solid data from all member states and to ensure objective research in this field.
On tõepoolest murettekitav, et geneetiliselt muundatud seemnete tootjad takistavad sageli sel teel sõltumatuid teadusuuringuid, et ei anna mürgisuse testimiseks puhastatud geneetiliselt muundatud õietolmu.
It is indeed causing concern that GM seed producers often hamper independent research by not providing purified GM pollen for toxicity test.
On tähtis ja tervitatav, et komisjon esitab 2012. aasta alguses laiaulatusliku loomatervishoidu käsitleva seaduse, mis asendab praeguse peamiste veterinaaria-alaste õigusaktide kogumi.
It is important and welcomed that he Commission will present a comprehensive ‘Animal Health Law’ in early 2012, which will replace the current basic veterinary legislation.
Läbivaatamise käigus tuleks võtta arvesse mesindussektori spetsiifilisi vajadusi.
The specific needs of the beekeeping sector should be taken into account during the revision.
Läbivaatamine peaks põhinema laiaulatuslikul avalikul nõupidamisel sidusrühmadega.
This review should be based on a broad public consultation with stakeholders.
Läbivaatamine peaks võimaldama veterinaarravimite suuremat kättesaadavust.
The review should allow for the greater degree of availability of veterinary medicinal products.
Lisaks tervitatakse seda, et komisjon tunnustab tolmeldamise sotsiaalset ja keskkondlikku tähtsust ja vastavalt sellele rõhutatakse äsjaavaldatud ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegias kohasel määral tolmeldajate tervist, et võidelda mesilaste korjealade seisundi järjekindla halvenemisega ja meetaimeliikide hävimisega.
Moreover, it is welcomed that the Commission recognised the social and environmental importance of pollination, and according to this, the pollinators’ health is properly emphasised in the newly published EU Biodiversity Strategy, in order to fight against the consequent degradation of natural bee pastures, and the eradication of melliferous plant species.
Säästlikud põllumajandustavad peaksid olema reformitud ühise põllumajanduspoliitika keskmes, õhutades talupidajaid rakendama agronoomiatavade pakette, sh külvikord, püsikarjamaa ja rohelised infrastruktuurialad.
Sustainable agricultural practices should be in the heart of the reformed Common Agricultural Policy, urging farmers to apply a package of agronomic practices, including crop rotation, permanent pasture, cover crops and green infrastructure areas.
Monokultuurid põhjustavad mesilaste nektari- ja õietolmuallikate vähenenud kvaliteeti ja kvantiteeti.
Monocultures cause reduced quality and quantity in nectar and pollen sources for bees.
Lisaks teravilja ja maisi kasvatamisele sööda ja energia tootmiseks võivad laiendatud külvikorrasüsteemide kasutus, segakultuuride kasvatamine põllumajandusettevõttes ja rohu-ristikheina segude kasutamine olla ökoloogiliselt ja agronoomiliselt väga kasulikud, kuna kaunviljade kasvatamine külvikorras võib hoida ära haigusi, uuendada mullastikku ja avaldada soodsat mõju tolmeldajatele ning kaitsta kliimat.
Besides cereal and maize cultivation for feed and energy production, the use of extended crop rotation systems, on-farm mixed cropping and grass-clover mixtures can have major environmental and agronomic benefits, since the growing of leguminous crops as part of a rotation system can prevent diseases, regenerate the soil, have a beneficial effect on the population of pollinators and protect the climate.
Seetõttu tuleb reformitud ühise põllumajanduspoliitika põhjal toetada ökosüsteemide aktiivset haldamist talupidajate poolt, sh tolmeldajasõbralike lilledes põlluservade loomist.
Therefore under the reformed Common Agricultural Policy the active management of ecosystems by farmers, including the installation of pollinator-friendly flowered field margins should be supported.
Möödunud aastakümnete vältel jäi ajast maha uute veterinaarravimite alane teaduslik uurimistöö mesindussektori jaoks.
In the past decades the research for new veterinary medicines in the beekeeping sector lagged behind.
Nagu ka teadustöö inimtervise valdkonnas, on tõhusa haigustõrje eeltingimus pidev ravimite ja raviviiside arendamine.
Likewise in human health research, the prerequisite of effective disease control is the continuous development medications and treatments.
Sagedasti ravitavatel pidevalt esinevatel haigustel võib kujuneda välja tolerantsus või vastupidavus meditsiiniliste toimeainete suhtes.
Frequently treated diseases with permanent presence can develop tolerance or resistance against medical active substances.
Sama fenomen kehtib varroosi korral.
The same phenomenon is true for varrosis.
Turul on mitu varem väljaarendatud veterinaarravimit Varroa vastu, kuid ükski neist ei ole enam tõeliselt tõhus.
There are several previously developed veterinary products on the market for Varroa treatment, but none of them is really effective by now.
Direktiiv 2001/110/EÜ (meedirektiivi) läbivaatamine on oluline mitmest aspektist.
The revision of Directive 2001/110/EC (Honey directive) is important from many aspects.
Praegused lõdvad sätted mee kvaliteedi ja väliste orgaaniliste või sünteetiliste koostisosade (sh antibiootikumide) sisalduse kohta viis ebakindla olukorrani, kus liikmesriigid sätestavad erinevaid piirnorme, mis võib moonutada konkurentsi siseturul.
The current lax provisions on the quality of honey and on the presence of external organic or synthetic components (including antibiotics) led to an uncertain situation as member states lay down different tolerance levels, which may distort the competition on the internal market.
Mees ja muudes mesindustoodetes lubatava antibiootiliste jääkide sisalduse kohta tuleb luua ühtlustatud õiguslik raamistik, tagades sel teel mee valdkonnas siseturu moonutamata toimimise ja kõrvaldades erinevate liikmesriikide mesinike vahelise konkurentsi moonutamise.
A uniform legislation have to be set up for antibiotic residue content allowed in honey and in other apicultural products, thereby ensuring the undisturbed functioning of the internal market of honey and eliminating competition distortion between beekeepers in different Member States.
Reeglina ei kujuta kõnealuste ainete minimaalne kontsentratsioon endast ohtu inimtervisele, seega tuleks meele kehtestada meetmete mittevõtmise tasemed või võrdluspunktid meetmete võtmiseks.
Typically the minimal level of concentration of these substances does not pose any threat to human health, therefore No Action Levels (NAL) or Reference Point of Actions (RPA) should be introduced for honey.
Ka meedirektiivi poolt ettekirjutatud päritolunimetus on vastuoluline ega ole praeguse ELi kvaliteedipoliitikaga kooskõlas.
The designation of origin prescribed by the Honey directive is also contradictory and is not in line current quality policy of the EU.
Praegused direktiivi 2001/110 EÜ punkt 4 sätted mesindustoodete märgistamise kohta ei garanteeri ELi mesindussektori kaitset ega paku tarbijatele asjakohast teavet.
The current provisions in point 4 of the Directive 2001/110 EC, on the labelling of apicultural products, are not guaranteeing the protection of the EU beekeeping sector and do not provide appropriate information to the consumers.
Siiamaani ei ole meesektor saanud tunda Euroopa kvaliteedipoliitika kõiki hüvesid.
So far the honey sector has not taken full advantage of the benefits of the European quality policy.
Alla tosina mesindustoote on saanud kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise ja tootjad hoiduvad geograafilisi tähiseid taotlemast.
Less than a dozen of apicultural products were granted with PDO or PGI indications and producers are reluctant to apply for geographical indications.
Uue ühise põllumajanduspoliitika strateegia põhjal alates aastast 2013 peaks EL andma sihtotstarbelist toetust noortele mesinikele, et korvata ebasoodsat vanuselist struktuuri mesindussektoris.
Under the new Common Agricultural Policy from 2013, the EU should give targeted support for young beekeepers in order to counterbalance the unfavourable age structure of the beekeeping sector.
meemesilaste tervise ja mesindussektori probleemide kohta
on honeybee health and the challenges for the beekeeping sector
5. rõhutab asjaolu, et lisaks kodustatud meemesilastele on järsult vähenemas ka metsmesilaste (nt kimalaste) ja muude väärtuslike tolmeldajate (nt liblikate ja sirelaste) populatsioonid;
Highlights the fact that besides domesticated honeybees, the populations of wild bees (e.g. bumblebees) and other valuable pollinators (e.g. butterflies and hoverflies) are also in steep decline;
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0440 . ; kinnitab vajadust säästvate põllumajandustavade järele eesmärgiga kaitsta loodusvarasid ja bioloogilist mitmekesisust ja põllumajanduse ökosüsteeme ning edendada koolitust ja oskusi;
Texts adopted, P7_TA(2010)0440 . ; confirms the need for sustainable agricultural practices to protect natural resources and biodiversity and agricultural ecosystems and to promote training and skills;
– parasiidid, eriti varroalestad ( Varroa destructor ) ja parasiitseened ( Nosema ceranae ), mis nõrgestavad mesilaste immuunsüsteemi ja soodustavad viiruse levikut, mille tõttu võib koloonia vajalikku ravi saamata kolme aastaga välja surra;
– parasites, specifically the Varroa destructor mite, and the Nosema ceranae fungus, that serve to weaken the immune system of bees and cultivate viral growth which, if left untreated, can result in colony death within three years;
– mesilastele vajalike lubatud ja kohandatud varroatoosi vastaste kättesaadavate ja taskukohaste veterinaarravimite ning sobilike ravimeetodite puudus;
– a lack of accessible and inexpensive veterinary medicines to combat varroasis and of appropriate treatments authorised and adapted for bees;
– loodusliku toidu vähenemine kliimamuutuse mõjust tulenevalt ja sõltuvus monokultuuride viljelemisest, mida suurendavad GMOd ja seemnete töötlemine taimekaitsevahenditega, mis nõrgestab mesilaste tervist toidupuuduse, toidu väiksema mitmekesisuse ja suurema toidu otsimise kauguse tõttu ning muudab mesilased muude mõjurite suhtes tundlikumaks;
– reduced wild forage resulting from the effects of climate changes and a reliance on monoculture farming, enhanced by GMOs and treatment of seeds with plant protection products , which weakens bee health because of food shortages and the reduced diversity and increased distance of food supplies, and which makes bees more susceptible to the other factors;
– igasuguse päritoluga bioloogilise mitmekesisuse kadumine, mis mõjutab õietolmuallikate olemasolu ja kvaliteeti;
– biodiversity loss of any origin with impact on availability and quality of pollen resources;