natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse Lissaboni lepingu artiklit 188c ja 188n lõike 6 punkti a alapunkti v, mille alusel peab nõukogu küsima Euroopa Parlamendi nõusolekut enne mis tahes rahvusvahelise lepingu sõlmimist, mis hõlmab valdkondi, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust;
having regard to Articles 188c and 188n, paragraph (6)(a)(v) of the Treaty of Lisbon amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community, pursuant to which the Council must request Parliament's consent prior to the conclusion of any international agreement that covers fields to which the ordinary legislative procedure applies,
arvestades, et EL peaks pidama jätkuvalt prioriteetseks Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) kehtestatud reeglipõhist mitmepoolset kaubandussüsteemi, mis on õiglaste ja võrdsete rahvusvaheliste kaubanduseeskirjade ning nende järgimise parim foorum;
whereas the EU should continue to give priority to a rule-based multilateral trading system established through the World Trade Organization (WTO), which is the best forum for fair and equitable international trade rules and ensuring compliance with them,
arvestades, et GCC moodustab suuruselt kuuenda ELi ekspordituru ning EL on GCC peamine kaubanduspartner; arvestades ELi GCC riikidesse eksporditavate toodete mitmekesisust, millest suurima osa (2006. aastal 56 %) moodustavad masinad ja transpordivahendid, ning et EL impordib GCC riikidest peamiselt kütust ja derivaate;
whereas the GCC is the EU's sixth largest export market and the EU is the GCC's leading trading partner; whereas EU exports to the GCC are diversified, consisting primarily (56% in 2006) of machinery and transport materials, and EU imports from the GCC consist mostly of fuels and derivatives,
arvestades, et ELi ettevõtted seisavad endiselt silmitsi tõsiste kaubandustõketega GCC riikides ning arvestades, et eelkõige kohalike ettevõtjate 50protsendilise osaluse ülemmäär takistab paljusid ELi ettevõtteid nendesse investeerimast,
whereas EU businesses still encounter serious barriers to trade in GCC states, and whereas, in particular, the 50% ceiling on holdings in local undertakings dissuade many EU businesses from seeking to invest in them,
usub, et kaubanduslepingu sõlmimine GCCga on kasulik täiendus WTO mitmepoolsele süsteemile, eeldusel, et see ei piirdu ainult tollimaksude vähendamisega, vaid käsitleb ka kaubandusega seotud kvalitatiivseid tingimusi, kaasa arvatud tulemuslikke inimõigustealaseid sätteid, ning sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid;
Believes that a trade agreement with the GCC is a useful supplement to the WTO multilateral system, provided it goes well beyond tariff reductions and deals with the qualitative conditions associated with trade, including effective provisions on human rights, and social and environmental standards;
palub, et ELi institutsioonid ja GCC tugevdaksid ühtlasi ka oma poliitilist ja sotsiaalset dialoogi harmoonilisi majandussuhteid arendades ja laiendades;
Asks the EU institutions and the GCC, while developing and expanding harmonious economic relations, to strengthen their political and social dialogue;
rõhutab lisaks kvootide ja tollimaksude vähendamisele või kõrvaldamisele turulepääsu otsustavat tähtsust, samuti mittetariifsete tõkete liberaliseerimist;
Underlines the crucial importance of market access, in addition to quota and tariff reduction or elimination, as well as the liberalisation of non-tariff barriers;
palub komisjonil määratleda hoolikalt meetmed tootestandardite valdkonnas (suutlikkuse suurendamise ja inimressursside vahetamise toetamine); tuletab meelde, et kokkulepitud standardite lõppeesmärk on nende jõustamine, milleks on need vaja kaasata vaidluste lahendamise mehhanismi;
Asks the Commission to carefully define measures in the area of product standards (support in capacity building and exchange of human resources); recalls that the final objective of agreed standards is their enforcement, requiring their inclusion in the dispute settlement mechanism;
peab esmatähtsaks intellektuaalomandi õiguste tulemuslikku jõustamist; nõuab niisuguse vabakaubanduslepingu (FTA) sõlmimist, mille põhikomponentideks on teadus- ja tehnoloogiaalane koostöö ning intellektuaalomand;
Gives priority to the effective enforcement of Intellectual Property Rights (IPR); calls for the conclusion of a free trade agreement (FTA) of which scientific and technical cooperation and intellectual property are essential elements;
väljendab muret võimalike konkurentsimoonutuste pärast, mis tulenevad mitmetes GCC riikides riiklikest subsiidiumidest või muudest eelistest seoses toorainetele juurdepääsuga ELi ettevõtjate poolt makstavatest maailmaturuhindadest soodsamalt, ning on seisukohal, et vabakaubandusleping peaks kinnitama veel kord kehtivaid WTO eeskirju subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete kohta;
Expresses its concern with regard to the possible distortions in competition caused in several GCC states by public subsidies or any other advantages connected with access to raw materials at lower costs than the world prices paid by EU operators, and considers that the FTA should reaffirm the existing WTO rules on subsidies and countervailing measures;
rõhutab, kui tähtis on lepingus teenuste ja investeerimise liberaliseerimise täiustamine koos avalike hangetega, austades vajadust tagada mõistliku hinnaga üldised, kättesaadavad ja jätkusuutlikud kõrge kvaliteediga avalikud teenused kõigile;
Stresses the importance of improving liberalisation of services and investment in the agreement, together with public procurement, while respecting the need to ensure universal, accessible and sustainable public services with affordable prices and high-quality standards for all;
tervitab komisjoni eelnimetatud teatist ühtse Euroopa tasandi lähenemisviisi kohta riiklikele investeerimisfondidele, eelkõige ettepanekut koostada nende investeerimistegevust reguleeriv toimimisjuhend; rõhutab, et on oluline hinnata niisuguste fondide osalust Euroopa tundlikes sektorites;
Welcomes the above-mentioned Commission Communication on a common European approach to Sovereign Wealth Funds, in particular the proposal for a code of conduct governing their investment activities; stresses the importance of evaluating the participation of such funds in sensitive European sectors;
nõuab mehhanismi kaasamist, mis kohustaks GCC riikide naftakeemia tootjaid inkorporeerima oma tooraineid rahvusvaheliste hindadega; on seisukohal, et juurdepääsu madalate hindadega toorainetele tuleks lugeda subsiidiumideks, mis moonutavad ausat konkurentsi, ja seega WTO kontekstis dumpinguks;
Calls for the inclusion of a mechanism stipulating that GCC petrochemical producers must incorporate their raw materials at international prices; considers that access to raw materials at low prices should be considered as subsidies distorting fair competition, and therefore be treated as dumping in the context of the WTO;
on seisukohal, et ambitsioonikas jätkusuutliku arengu peatükk on lepingu oluline osa ning tuletab meelde, et lõppeesmärk on kokkulepitud standardite jõustamine; on arvamusel, et nimetatud peatüki suhtes tuleb rakendada tavalist vaidluste lahendamise mehhanismi;
Considers that an ambitious, sustainable development chapter is an essential part of the agreement and recalls that the ultimate objective is the enforcement of agreed standards; takes the view that this requires the chapter to be subject to the standard dispute settlement mechanism;
on seisukohal, et ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsiooni, ÜRO korruptsioonivastase võitluse konventsiooni ning kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooniga kehtestatud raamistiku ratifitseerimine ja täielik rakendamine GCC riikide poolt peab etendama olulist osa tagamaks, et vabakaubanduslepinguga kaasnevad korruptsioonivastased, läbipaistvad ja sotsiaalsed standardid;
Considers that the ratification and full implementation by the GCC Member States of the framework established by the United Nations Convention against Transnational Organised Crime, the United Nations Convention against Corruption and the International Convention on the Protection of the Rights of all Migrant Workers and Members of their Families should play an essential role in ensuring that the FTA is accompanied by anti-corruption, transparency and social standards;
nõuab, et ÜRO 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioonis kehtestatud demokraatia põhimõtete ja põhiõiguste austamine oleks osapoolte siseriikliku ja rahvusvahelise poliitika alus; innustab pingutusi, mida GCC riigid on teinud naiste diskrimineerimise, eelkõige tööturul esineva diskrimineerimise küsimuse lahendamisel.
Insists that respect for democratic principles and fundamental rights, as laid down by the UN Universal Declaration of Human Rights of 10 December 1948, should inspire the domestic and international policies of the parties; encourages the efforts undertaken by the GCC Member States to tackle discrimination against women, particularly within the labour market;
eeldab, et leping kohustab osapooli ratifitseerima keskseid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioone ja tagama nende tulemusliku rakendamise; nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, milliseid stiimuleid on võimalik pakkuda riikidele, kes parandavad töönorme, eelkõige võõrtöötajate osas, kes moodustavad suurema osa enamiku GCC riikide tööjõust;
Expects the agreement to commit the parties to ratifying the core International Labour Organization conventions and ensuring their effective implementation; urges the Commission to consider ways of providing incentives to countries that improve labour standards, especially regarding migrant workers who make up the majority of the labour force in most GCC states;
teeb ettepaneku kehtestada mehhanism, mille abil tunnustatud inimõiguste organisatsioonid, töötajate ja tööandjate organisatsioonidel saavad esitada meetmete võtmiseks taotlusi, mis vaadatakse läbi kindla perioodi jooksul ning millega võivad kaasneda jätkuvad järelmeetmed ja läbivaatamise sätted, et säilitada surve töötajate õiguste rikkumise vastu;
Proposes that a mechanism be established whereby recognised human rights organisations and workers" and employers" organisations can submit requests for action which would be treated within a specified time limit and could result in ongoing follow-up and review provisions, in order to maintain pressure against violations of workers' rights;
palub komisjonil esitada ajakohastatud jätkusuutlikkuse mõjuhinnang eelkõige meetmete suhtes, mis võivad olla vajalikud teatud rühmadele või valdkondadele avalduva negatiivse mõju leevendamiseks;
Asks the Commission to submit an updated Sustainability Impact Assessment, particularly with regard to measures which may be required to mitigate the negative impact on certain groups or sectors;
rõhutab, et lisaks vabakaubanduslepingule tuleks edendada ELi ja GCC vahelist koostööd eelkõige niisugustes valdkondades nagu säästev areng, kliimamuutus ja energiatõhusus, hõlmates ka GALILEO programmi ja taastuvenergia sätteid;
Stresses that, further to the FTA, cooperation between the EU and the GCC should be promoted, particularly in areas such as sustainable development, climate change and energy efficiency, including provisions on renewable energy and the Galileo programme;
eeldab, et Lissaboni leping jõustub enne läbirääkimiste lõpulejõudmist, mistõttu Euroopa Parlament peab andma sellist tüüpi lepingule oma nõusoleku; kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile 2001. aasta läbirääkimisvolitusi;
27 Expects the Lisbon Treaty to enter into force before the conclusion of the negotiations, thus requiring parliamentary assent for this type of agreement; calls on the Commission to make the 2001 negotiating mandate available to Parliament;
Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2008. aasta resolutsioon rohelise raamatu "Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades" kohta ( 2007/2203(INI) )
European Parliament resolution of 24 April 2008 on the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes ( 2007/2203(INI) )
võttes arvesse rohelist raamatut "Turupõhised vahendid keskkonnapoliitikas ja sellega seotud valdkondades" ( KOM(2007)0140 );
having regard to the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes ( COM(2007)0140 ),
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märts 2007. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi, sealhulgas Euroopa energiapoliitikat I lisas;
having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council (8-9 March 2007), including the Energy Policy for Europe in Annex I,
võttes arvesse Euroopa Keskkonnaagentuuri aruannet'Turu kasutamine kulutasuva keskkonnapoliitika huvides" (nr 1/2006),
having regard to the European Environment Agency Report "Using the market for cost-effective environmental policy" (No 1/2006),
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 2 ja 6, mille kohaselt tuleb keskkonnakaitse nõuded integreerida ühenduse poliitika eri valdkondadesse, pidades silmas majandustegevuse arengu edendamist keskkonda säästval viisil;
having regard to Articles 2 and 6 of the EC Treaty, under the terms of which environmental protection requirements must be incorporated in the various areas of Community policy with a view to ensuring that economic activities develop in an environmentally sustainable way,
võttes arvesse ELi säästva arengu strateegia läbivaatamist;
having regard to the review of the EU strategy to promote sustainable development,
võttes arvesse kuuendat keskkonnaalast tegevusprogrammi;
having regard to the 6th Environment Action Programme,
võttes arvesse oma resolutsioone temaatiliste strateegiate kohta, mis käsitlevad linnakeskkonda Euroopa Parlamendi 26. septembri 2006. aasta resolutsioon linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 182).
having regard to its resolutions on thematic strategies for the urban environment European Parliament resolution of 26 September 2006 on the thematic strategy on the urban environment (OJ C 306 E, 15.12.2006, p.
ja pestitsiidide säästvat kasutamist Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2007. aasta resolutsioon pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kohta (Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0467 ).
and the sustainable use of pesticides European Parliament resolution of 24 October 2007 on a Thematic Strategy on the Sustainable Use of Pesticides (Texts Adopted, P6_TA(2007)0467 )
võttes arvesse oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülemaailmse kliimamuutuse piiramise kohta 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0537 .
having regard to its resolution of 15 November 2007 on limiting global climate change to 2 Degrees Celsius - the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond Texts Adopted, P6_TA(2007)0537 .
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi ( A6–0040/2008 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0040/2008 ),
Euroopa Liidu keskkonnaeesmärgid ja taust
Environmental objectives of the European Union and background
arvestades, et kliimamuutust käsitlevate andmete kohaselt tuleb selle nähtuse mõjude piiramiseks võtta jõulisi meetmeid; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis CO2 heitmete vähendamise minimaalseks eesmärgiks 20 % aastaks 2020 ja 60 % aastaks 2050; arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis samuti eesmärgiks saavutada 2020. aastaks 20 %line taastuvenergia osakaal kogu tarbitud energiast ja parandada energiatõhusust 20 % võrra;
whereas the data on climate change indicate that rigorous action will need to be taken to limit its effects; whereas the European Council has set minimum CO2 emission reduction targets of 20% by 2020 and 60% by 2050; whereas the European Council has also set targets of a 20% share of renewables in energy consumption and a 20% improvement in energy efficiency by 2020,
arvestades, et oma ülalmainitud 15. novembri 2007. aasta resolutsioonis rõhutab Euroopa Parlament, et tööstusriigid on kohustatud võrreldes aastaga 1990 vähendama aastaks 2020 heitmeid vähemalt 30 % võrra ja 2050. aastaks 60–80 % võrra;
whereas the Parliament in its abovementioned resolution of 15 November 2007 stresses that industrialised countries must commit themselves to reduce their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990,
arvestades, et saastust on palju erinevaid tüüpe ning loodusvarad ähvardavad lõppeda;
whereas there are various types of pollution and there is a risk of natural resources running out,
arvestades paljude looma- ja taimeliikide väljasuremise suurt ohtu ning ELi seatud eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks;
whereas there is a high risk of numerous animal and plant species dying out, and whereas the EU has set a goal of stopping the loss of biodiversity by 2010,
arvestades liikluse kasvavat tihenemist ELisliidus, eriti kaubavedude osas, ning sellest tulenevat energiatarbimise kasvu;
whereas there is a steady increase within the EU of traffic connected with transport, in particular the transport of goods, and a resulting increase in energy consumption,
arvestades, et turupõhised vahendid on olulised vahendid "saastaja maksab" põhimõtte rakendamiseks ning laiemas plaanis inimeste tervisele ja keskkonnale mõju avaldavate varjatud tootmis- ja tarbimiskuludega arvestamiseks kulusäästlikul viisil;
whereas market-based instruments (MBIs) constitute important tools for implementing the polluter pays principle and, more broadly, for taking into account the hidden costs of production and consumption in terms of people's health and the environment in a cost-effective way,
arvestades liikmesriikide keskkonnamaksude (2 % kuni 5 % liikmesriikide SKTst) ja turupõhiste vahendite suuri erinevusi ning arvestades, et keskkonnamaksude osakaal liikmesriikide SKTs on viimase viie aasta jooksul vähenenud;
whereas wide disparities exist between Member States as regards both environmental taxation (ranging from 2% to 5% of GDP) and the use of MBIs, and whereas the share of environmental taxes in Member States" GDP has been falling for the past five years,
arvestades, et energiamaksud moodustavad keskmiselt 76 % keskkonnamaksudest ning transpordimaksud 21 %;
whereas taxes on energy account on average for 76% of environmental taxation, and taxes on transport for 21%,
arvestades, et kodumajapidamised tasuvad suure osa keskkonnamaksudest, kuid samal ajal on muud majandussektorid peamised energia- ja veetarbijad ning transpordi kasutajad;
whereas households bear the bulk of the burden of environmental taxes even though other sectors of the economy are the main energy and water consumers and transport users,
arvestades, et keskkonnakahjulike toetuste reform võib aidata kaasa kliimamuutuse probleemiga tegelemisele, säästva arengu edendamisele ja ELi rahvusvahelise konkurentsivõime säilitamisele;
whereas the reform of environmentally harmful subsidies (EHS) can contribute to addressing climate change, advance sustainable development and maintain the EU's international competitiveness,
arvestades, et kliimamuutuse prognoositud ülemaailmse mõju tõttu tuleks lisaks majanduskasvu lahtisidumisele tootmis- ja tarbimisviisidest muuta ka meie sotsiaal-majanduslikku arengumudelit;
whereas the response to the forecast global impact of climate change must be not merely a decoupling of growth from production and consumption patterns but also a change in our socio-economic development model,
arvestades, et praegused SKT majandusnäitajad ei ole enam piisavad sotsiaalse, majandusliku ja ökoloogilise tegelikkuse õigeks hindamiseks ega võta arvesse tähelepanu nõudvaid inimtegevuse tagajärgi keskkonnale; kaaluda tuleks uute keskkonnaalaste näitajate kasutuselevõttu loodud jõukuse arvutamisel, et selliseid muutusi paremini arvesse võtta,
whereas current GDP economic indicators no longer suffice as a means of evaluating social, economic and environmental reality accurately, and whereas they do not take account of the environmental consequences of human activities that must be addressed; whereas consideration should be given to new environmental indicators for calculating wealth created which are designed to take better account of these changes,
väljendab rahulolu viite üle põhimõttele "saastaja maksab", kuid avaldab kahetsust, et selle seos praeguste keskkonnapoliitiliste vahendite väljatöötamise ja hindamisega on nõrk või olematu; rõhutab, et "saastaja maksab" põhimõte võimaldab kehtestada toote reaalhinna, lisades toote hinnale tootmisest põhjustatud saaste koristamise ja keskkonna taastamise kulud; juhib tähelepanu asjaolule, et tegelikult on saastava toote või tootmise hind lõpuks palju kõrgem, kui sellesse arvata väliskulud, sest vältimine on taastamisest või saneerimisest odavam;
Welcomes the reference to the polluter pays principle but criticises the fact that the link is weak, or non-existent when it comes to designing and calibrating existing environment policy instruments; stresses that the polluter pays principle enables a real price to be set by including in the product price the cost of cleaning up pollution and repairing damage caused by production; points out that, in fact, production or products which pollute are ultimately more expensive, if the price includes all external factors, because prevention is cheaper than restoration or rehabilitation;
avaldab kahetsust, et erinevalt tootja tasandile suunatud turupõhiste vahendite eristamisest tulenevast kasust ei ole seda sama tarbijate puhul põhjalikult analüüsitud;
Regrets the absence of an in-depth analysis about the merits of differentiation between MBIs targeted at the consumer as opposed to the producer level;
rõhutab, et põhimõte "saastaja maksab" ei tohi piirduda lõpptarbija, eelkõige kodumajapidamiste maksustamisega;
Stresses that the polluter pays principle cannot be seen only in terms of making final users, particularly households, pay;
kritiseerib asjaolu, et rohelises raamatus keskendutakse peamiselt õhusaastele ja globaalsele soojenemisele ning jäetakse üldiselt tähelepanuta tootmis- ja turustamisprotsesside ning tarbimisharjumuste muu negatiivne mõju keskkonnale;
Criticises the fact that the Green Paper concentrates mainly on atmospheric pollution and global warming and by and large disregards the other negative impacts of production and distribution processes and consumption patterns;
jagab komisjoni seisukohta turupõhiste vahendite mitmekesisuse ning maksude ja tasude eraldi käsitlemise kohta, millest viimased tähendavad tavaliselt makset selgelt määratletud teenuse või kuluartikli eest; rõhutab, et keskkonna- ja tervisekaitse ning säästva arengu strateegia eesmärkide saavutamiseks on vaja kasutada nii stimuleerivaid kui ka pärssivaid vahendeid;
Shares the view of the Commission concerning the diversity of MBIs and the distinction between taxes and charges, the latter consisting normally in making payment for a clearly defined service or cost; emphasises the need to have both incentive instruments and deterrent instruments available if environmental and health protection objectives, as well as those of a sustainable development strategy, are to be met;
väljendab kahetsust, et rahvusvaheline mõõde on vaid põgusalt ära märgitud ning et meetmeid, mille eesmärk on maksimaalselt vähendada piirkondade ja tööstussektorite vahelisi konkurentsimoonutusi, ei ole endiselt kehtestatud;
Criticises the fact that the international dimension is touched on too briefly and that measures aimed at maximum reduction of distortions of competition among regions and industrial sectors have still not been introduced;