natgillin/translations-raw huggingface dataset:
taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu otsused, mis on seotud kontrolli tugevdamisega Euroopa finantssektori, ja eelkõige piiriüleste kontsernide üle, ei ole kaugeltki piisavad vastamaks praeguste süsteemsete riskide poolt esitatud väljakutsetele;
Deplores the fact that the European Council's decisions relating to the strengthening of the supervision of the European financial sector, particularly cross-border groups, are far from being enough to respond to the challenges posed by the current systemic risks;
juhib sellega seoses tähelepanu, et finantsjärelevalve ei ole suutnud sammu pidada turgude integratsiooniga, mis on olnud kriisi levikul süvendavaks teguriks, kuna riiklikud järelevalveasutused ei suutnud käsitleda uute keeruliste finantsinnovatsioonide riske üleeuroopalikust perspektiivist;
Points out, in that connection, that the fact that financial supervision has not kept pace with market integration has been an aggravating factor in the spread of crisis, since national supervisory bodies were not able to take a European view of the risks created by these complex financial innovations;
kinnitab seetõttu veelkord oma veendumust, et on vaja asutada ELi järelevalveorgan üle-euroopaliste finantstehingute üle; juhib tähelepanu, et sellel ELi järelevalveasutusel peaks olema võimalik koos keskpankadega koguda ja analüüsida mikro- ja makromajanduslike usaldatavusnõuetega seotud teavet ning ta peaks tegutsema kiirreageerimisjõuna kriisiolukordades, millel on süsteemne mõju Euroopa Liidule;
Reiterates, therefore, its conviction that there is a need to set up an EU supervisory body to cover trans-European financial transactions; points out that this EU supervisory authority should be able to collect and analyse micro- and macro prudential information with the central banks and should act as a rapid reaction force in crisis situations which have a systemic impact on the EU;
märgib, et praegusi erandlikke asjaolusid silmas pidades on vaja teatavat paindlikkust riigiabi poliitika rakendamisel, kuid rõhutab vajadust muuta võimalike süsteemsete riskidega suurte finantseerimisasutuste motivatsiooni, võttes arvesse asjaolu, et kui nad on „läbikukkumiseks liiga suured”, kipuvad nad võtma maksimaalseid riske;
Notes that some flexibility is needed in the implementation of State aid policy in view of the current exceptional circumstances, but stresses the need to change the incentives for large financial institutions with potential systemic risks, taking into account the fact that if they are 'too big to fail' they are encouraged to maximise the risks they take;
asetab kahtluse alla komisjoni osa süsteemsete riskidega suurte finantsasutuste kasvu ärahoidmisel; peab riigiabi osas vältimatuks rakendada abisaajate suhtes kohaseid käitumiseeskirju, mis hoiaksid ära mis tahes riigiabi kuritarvitamise, näiteks ekspansiooni ja agressiivsed turustrateegiad riigigarantii toel eelkõige väiksemate asutuste suhtes;
Questions the role played by the Commission in preventing the growth of large financial institutions with systemic risks; as regards State aid, regards it as essential to implement suitable rules on the conduct of beneficiaries that prevent any abuse of State support, such as expansion and aggressive market strategies, notably vis-à-vis smaller institutions, on the back of State guarantees;
rõhutab lisaks, et on vaja erasektori asjakohast panust vastukaaluks riikliku tagamisskeemi kasutuselevõtmisele; on seiskohal, et komisjon peaks nende põhimõtete rakendamisel temaga konsulteerima;
Emphasises, further, that an appropriate contribution by the private sector is needed, as a counterpart to the introduction of the State guarantee scheme; takes the view that the Commission should consult it on the implementation of these principles;
tunnistab asjaolu, et Euroopa kodanike seas suureneb usaldamatus Euroopa Liidu vastu; kinnitab siiski veelkord, et Lissaboni leping sisaldab elemente selle usaldamatuse ületamiseks parlamentaarse demokraatia tugevdamise, läbipaistvuse ja õigusriigi põhimõtete tugevdamise teel, austades põhiõigusi, arendades kodanikutunnet ja parandades laienenud liidu võimet toimida tõhusalt nii oma piirides kui nendest väljaspool; tunnistab siiski ka, et finantskriis on näidanud ühenduse vahendite ebapiisavust majandus- ja rahanduspoliitika valdkonnas;
Acknowledges that there is increasing mistrust on the part of European citizens towards the European Union; however, reiterates that the Lisbon Treaty contains the elements needed to overcome that mistrust by strengthening parliamentary democracy, transparency and the rule of law, by enshrining fundamental rights, developing citizenship and enhancing the ability of the enlarged Union to act effectively at home and abroad; acknowledges also, however, that the financial crisis has shown that the Community instruments in the area of economic and financial policy are inadequate;
tervitab Iiri valitsuse süvaanalüüsi rahvahääletuse negatiivse tulemuse põhjuste osas, kuid avaldab muret selle venimise üle; nõuab tungivalt, et Iiri valitsus rakendaks kõik jõupingutused, et esitada konkreetne ettepanek tingimuste osas, mille alusel saaks ratifitseerimisprotseduuri lõpule viia, nii et Lissaboni leping jõustuks enne 2009. aasta Euroopa valimisi;
Welcomes the in-depth analysis by the Irish Government of the causes of the negative outcome of the referendum, but is concerned about the delay; urges the Irish Government to make all possible efforts to come forward with a concrete proposal establishing the conditions under which the ratification procedure could be resumed in time to allow the Lisbon Treaty to come into force before the 2009 European elections;
palub Rootsi ja Tšehhi Vabariigi vastutavatel asutustel oma vastavad ratifitseerimisprotsessid lõpule viia enne käesoleva aasta lõppu;
Calls on the responsible authorities of country-regionSwedenPlaceName and the placeCzechPlaceType Republic to complete their respective ratification procedures before the end of the current year;
on veendunud, et kliimamuutusega tegelemise majanduslik põhjendatus on selge ning iga viivitus vajalike meetmete osas põhjustab lõppkokkuvõttes suuremaid kulutusi; on lisaks seisukohal, et energiatõhususe parandamine ja üleminek taastuvenergiaallikatele ja kliimasõbralikule majandusele hoiab kokku raha, vähendab meie sõltuvust energiaimpordist ja avaldab positiivset mõju uute töökohtade loomisele Euroopas praegusel kriitilisel ajahetkel;
Is convinced that the economic case for tackling climate change is clear and every step to delay the necessary action will ultimately lead to greater costs; furthermore, considers that improving energy efficiency and shifting to renewable energy sources and a climate-friendly economy will save money, reduce our dependence on energy imports and have a positive impact on job creation in Europe at this critical time;
tervitab Euroopa Parlamendis saavutatud edu ja leitud konsensust läbirääkimiste alustamise osas, et jõuda nõukoguga kokkuleppele esimesel lugemisel enne praeguse parlamendi ametiaja lõppu;
Welcomes the progress made within Parliament and the consensus that has been reached on starting negotiations with a view to seeking first-reading agreement with the Council before the end of this parliamentary term;
mõistab resoluutselt hukka Euroopa Ülemkogu katse kaaperdada kliimamuutuste ja energeetika pakett kaasotsustamismenetluse kohaldamisalast ja allutada see ühehäälsuse nõudele nõukogus; tunneb muret, et see võib tõsiselt kahjustada paketi terviklikkust ja ohustada ELi jõupingutusi anda tõuge kavandatavale rahvusvahelisele kliimakokkuleppele;
Strongly condemns the European Council's attempt to hijack the climate and energy package by removing it from the scope of the normal codecision procedure and making it subject to the unanimity rule in the Council; is concerned that this could seriously undermine the integrity of the package and put EU efforts to lend impetus to a future international climate agreement at risk;
möönab, et Euroopa Liit impordib praegu 82,5% oma naftast ning et kui EL peaks päevapealt lõpetama nafta sisseveo, siis piisaks liikmesriikide olemasolevatest varudest 15 kuuks;
Acknowledges that the EU is now importing 82.5% of its oil and that if the EU were to immediately stop importing oil Member States' existing reserves would last 15 months;
möönab, et transpordisektor kulutab ligikaudu 70% Euroopas tarbitavast naftast, ning ülejäänud 20% kasutatakse hoonetes ja 10% toorainena; märgib, et komisjoni hinnangul kasvab transpordisektori energiavajadus aastaks 2030 vähemalt 30%, sh lennutranspordis isegi kuni 5% aastas, mis suurendab süsinikdioksiidi heitkoguseid ja sõltuvust importenergiast;
Acknowledges that roughly 70% of the oil consumed in Europe is used by the transport sector, with the remaining 20% used in buildings and 10% as raw material; notes that the Commission expects energy demand in the transport sector to grow by at least 30% until 2030, with an unacceptable rise of up to 5% per year for air transport, which increases CO2 emissions and dependency on imported energy;
rõhutab, et transpordisektori arengud avaldavad kriitilist mõju naftasõltuvusele ja paremale keskkonnale, ja taunib asjaolu, et Euroopa Ülemkogu ei ole praktiliselt üldse tegelenud naftasõltuvuse küsimusega ning on transpordisektori täiesti tähelepanu alt välja jätnud;
Underlines that developments in the transport sector are critical for oil dependency and a better environment and deplores the fact that the European Council hardly tackled the question of oil dependency and completely failed to address the transport sector;
on veendunud, et energiatõhususe ja taastuvenergia olulised arengud selles valdkonnas suurendavad energiavarustuse kindlust, ohjeldavad prognoositud energiahindade tõusu ja vähendavad kasvuhoonegaaside heitkoguseid; nõuab tungivalt, et komisjon seaks energiasäästmise, energiatõhususe ja taastuvenergia põhimeetmeteks, mis on vajalikud ELi kliimaeesmärkide saavutamisel, suurendades samaaegselt varustuskindlust Euroopa Liidus;
Is confident that substantial developments in this area of energy efficiency and renewable energies will enhance energy security, curb the projected rise in energy prices and reduce greenhouse gas emissions; urges the Commission to identify energy saving, energy efficiency and renewable energies as the key measures needed to achieve the EU's climate targets whilst simultaneously increasing security of supply in the EU;
on seisukohal, et eesmärk parandada energiatõhusust enam kui 20% võrra aastaks 2020, nagu Euroopa Ülemkogu juba märtsis 2007 kokku leppis, on tehniliselt ja majanduslikult täiesti saavutatav; taunib seetõttu asjaolu, et Euroopa Ülemkogu ei ole muutnud seda eesmärki kohustuslikuks;
Considers that a target of improving energy efficiency by over 20% by 2020, as already agreed by the European Council in March 2007, is entirely feasible technically and economically; deplores the fact, therefore, that the European Council has not made this target mandatory;
kutsub Euroopa Liitu veelkord üles võtma konkreetseid meetmeid, et aastaks 2020 muuta EL kõige vähem fossiilsetest kütustest sõltuvaks ja kõige energiatõhusamaks majanduseks; nõuab seetõttu tungivalt, et EL ja liikmesriigid teeksid kiires korras suuri investeeringuid energiasäästu ja energiatõhususe meetmetesse ja ELi ühiste taastuvenergiaprojektide arengusse, mis mitte ainult ei suuda tagada ELi varustuskindlust, vaid võivad ka siduda selle eesmärgi Lissaboni eesmärgiga (majanduslik ja sotsiaalne areng) ning Göteborgi eesmärgiga (keskkond);
Calls once again on the EU to take concrete measures to make its economy the least fossil fuel-dependent and most energy-efficient by 2020; urges, therefore, the EU and its Member States to invest urgently and massively in energy-saving and energy-efficiency measures and the development of joint EU renewable energy projects, which can not only ensure the EU's security of supply, but can also create a link between this goal and the Lisbon goal (economic and social development) and the Göteborg goal (environment);
palub lisaks, et komisjon käivitaks teise strateegilise energiaülevaate raames ulatusliku energiatõhususe programmi, mis sisaldaks komplekti uusi asjakohaseid algatusi, nagu olemasoleva ehitiste direktiivi läbivaatamist, uut soojuse ja elektri koostootmise algatust ning uusi eelarvevahendeid investeeringuteks energia säästmisse ja energiatõhususse; rõhutab, et energia säästmine, energiatõhusus ja taastuvenergia kasutamine pakuvad kõige suuremat ning ka kõige odavamat võimalust süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks, suurendades samas ELi geopoliitilist sõltumatust; kinnitab veelkord, et ainult selliste meetmetega suudab EL pakkuda konkreetset ja pikaajalist abi oma kodanikele ja ettevõtetele nende võitluses kasvavate energiahindadega;
Calls on the Commission, further, to launch under the Second Strategic Energy Review a vast energy efficiency programme, including a set of new relevant initiatives, such as a revision of the existing EU buildings directive, a new initiative on co-generation, and new budgetary facilities for investments in energy saving and energy efficiency; stresses that energy saving, energy efficiency and the use of renewable energy offer the greatest, as well as the cheapest, potential for CO2 reductions, whilst enhancing the EU's geopolitical independence; reiterates that only through such measures can the EU offer concrete long-term help to its citizens and businesses in their struggle against rising energy prices;
taunib asjaolu, et sisserände- ja varjupaigapakt keskendub pigem piirikontrollile kui seadusliku rände vahendite tähtsustamisele; keskendumine piirikontrollile ja ebaseaduslike sisserändajate süstemaatiline tagasisaatmine kujutavad endast tõkkeid varjupaiga taotlemisele ja perekondade taasühinemisele;
Deplores the fact that the immigration and asylum pact focuses on border control rather than on prioritising means of legal migration; the focus on border controls and the systematic return of illegal immigrants represent barriers to access to asylum and family reunification;
aktsepteerides sinise kaardi ettepanekut kui esimest sammu avatuma migratsiooniprogrammi suunas, on samas vastu mis tahes võõrtööliste õiguste hierarhiale; kutsub sellega seoses liikmesriike ratifitseerima kõikide sisserännanud töötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelise konventsiooni;
Whilst accepting the Blue Card proposal as a first step towards a more open migration programme, rejects any hierarchy of rights for migrant workers; calls, in this connection, on the Member States to ratify the International Convention on the Protection of the Rights of All Migrant Workers and Members of Their Families;
nõuab, et Frontexi volitused sisaldaksid selgesõnalist nõuet järgida rahvusvahelisi inimõiguste norme ja oma kohust varjupaigataotlejate suhtes, s.t seoses Frontexi operatsioonidega avamerel;
Calls for the mandate of FRONTEX to explicitly include the obligation to meet international human rights standards and its duty towards asylum seekers, i.e. in relation to FRONTEX operations on the high seas;
ootab Euroopa varjupaigadirektiivide ambitsioonikat läbivaatamist ning nende järgnevat tõhusat rakendamist, sh Dublini II määruse põhjalikku muutmist;
Looks forward to an ambitious review of European asylum directives, followed by their effective implementation, including a thorough revision of the Dublin II regulation;
Gruusia kriisi järelmeetmed
Follow-up to the Georgian crisis
taunib asjaolu, et (12. augusti 2008. aasta kuuepunktilises kavas ette nähtud) rahvusvahelisi läbirääkimisi julgeoleku ja stabiilsuse tagamise üle Abhaasias ja Lõuna-Osseetias, mis algasid Genfis 15. oktoobril 2008, iseloomustasid protseduurilised lahkarvamused, mis ei võimaldanud pooltel sisuliselt ja silmast-silma päevakorra punkte arutada;
Deplores the fact that the international talks on the security and stability arrangements in Abkhazia and South Ossetia (as provided for in the six-point plan of 12 August 2008) that opened in Geneva on 15 October 2008 were marked by procedural controversies that prevented the parties from dealing substantively and face to face with the points on the agenda;
rõhutab pakilist vajadust lahendada ümberasustatud isikute probleem ning eelkõige nõuab viivitamatult kõigi Abhaasias Kodori kurus ja Lõuna-Osseetias Ahhalgori piirkonnas elavate inimeste ohutut ja turvalist tagasipöördumist;
Stresses the urgent need to solve the problem of displaced persons and, in particular, calls for the prompt return, in safety and dignity, of all the people living in the upper Kodori Gorge in Abkhazia and the Akhalgori region of placeSouth Ossetia;
ootab 28. oktoobril 2008 toimuva Gruusia doonorriikide konverentsi tulemusi; tervitab komisjoni võetud kohustust anda Gruusiale tugevat poliitilist, rahalist ja praktilist toetust; kutsub komisjoni esitama ja kiiresti rakendama meetmeid, mis on suunatud konfliktipiirkondade taastamisele, ning tõhustama humanitaarabi sõja jalgu jäänud inimeste ümberasumisel ja neile peavarju tagamisel enne talve tulekut;
Looks forward to the conclusions of the International Donors' Conference on Georgia to be held on 22 October 2008; welcomes the Commission's commitment to provide strong political, financial and practical support to Georgia; calls on the Commission to submit and quickly follow through with measures aimed at the rehabilitation and recovery of the conflict areas and to step up humanitarian assistance with a view to resettling and providing shelter before winter to the people affected by the war;
tervitab ELi vaatlejate paigutamist puhvertsoonidesse, mis suurendab ELi rolli ja kohustusi regioonis ning sillutab teed edasiseks suhete süvendamiseks Gruusiaga; kutsub Abhaasia ja Lõuna-Osseetia de facto võime ja Venemaa Föderatsiooni lubama ELil teostada vaatlusoperatsioone nende separatistlike piirkondade territooriumil;
Welcomes the deployment of the EU monitors in the buffer zones, a measure that enhances the role and the responsibilities of the EU in the region and paves the way for the further deepening of relations with Georgia; calls on the de facto authorities of Abkhazia and South Ossetia and on the Russian Federation to allow EU monitoring operations to take place inside the breakaway territories;
kutsub nõukogu ja komisjoni 14. novembri 2008. aasta ELi-Venemaa tippkohtumisel tegema Venemaa presidendile selgeks, et strateegiline partnerlussuhe ei ole võimalik ühegi riigiga, kes ei järgi rahvusvahelist õigust ja rikub oma naaberriikide territoriaalset terviklikkust;
Calls on the Council and the Commission to make clear to the Russian President at the forthcoming EU-Russia summit on 14 November 2008 that no strategic partnership is possible with countries that do not abide by international law and violate their neighbours' territorial integrity;
kutsub komisjoni üles muutma demokraatia, inimõiguste austamise ja õigusriigi põhimõtted tulevase Venemaa Föderatsiooniga sõlmitava partnerlus- ja koostöölepingu lahutamatuks osaks, koos selge mehhanismiga lepingu peatamise klausli rakendamiseks;
Calls on the Commission to make democracy and respect for human rights and the rule of law integral parts of the future partnership and cooperation agreement with the Russian Federation, with a clear mechanism for implementing the suspension clause;
Esitaja(d): Francis Wurtz, Umberto Guidoni, Roberto Musacchio, Esko Seppänen, Eva-Britt Svensson ja Sahra Wagenknecht
by Francis Wurtz, Umberto Guidoni, Roberto Musacchio, Esko Seppänen, Eva-Britt Svensson and Sahra Wagenknecht
15.–16. oktoobril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumine
on the European Council of 15-16 October 2008
Euroopa Parlamendi resolutsioon 15.–16. oktoobril 2008 toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise kohta
European Parliament resolution on the European Council of 15-16 October 2008
võttes arvesse 15. ja 16. oktoobril 2008. aastal Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldusi;
having regard to the conclusions of the Presidency of the Brussels European Council of 15 and 16 October 2008,
arvestades, et USA kinnisvaramulli kokkuvarisemisest, kõrge riskiastmega hüpoteeklaenudest ja neist pärinevatest toodetest alguse saanud praegune finantskriis on levinud turgude järjest suurema integreerituse, samas ka nende reguleerimata olemuse tõttu üle maailma, ja arvestades, et on oodata veelgi suuremat finantssegadust krediidiriski ülekandetehingute ebaõnnestumise ja krediitkaardifirmadele langeva surve tõttu;
whereas the current financial crisis, which was initially triggered by the collapse of the US housing bubble, sub-prime mortgages and derivatives, has spread worldwide owing to the increasingly integrated but also unregulated nature of financial markets, and whereas more financial turbulence can be expected in consequence as a result of failing credit default swaps and pressure on credit-card companies,
arvestades, et poliitiliste juhtide ja juhtivate ettevõtjate ning peavoolu majandusteadlaste ühine arvamus, et „vaba turg reguleerib end ise” ja turujõudude vaba toimimine tagab ressursside efektiivse jaotumise, on hiljutiste sündmuste taustal veenvalt ümber lükatud; arvestades, et ainuüksi USAs on pangad, kindlustusseltsid, riskifondid ja teised võlgade omanikud maha kandnud ligi 760 miljardit dollarit; arvestades, et IMF finantskriisi baasjuhtumi stsenaariumis ennustatakse, et Ameerika ja Euroopa pangad kaotavad vahendeid ligi 10 triljoni USA dollari väärtuses;
whereas the commonly held belief of political and business leaders and mainstream economists that ‘free markets know best’ and that the free interplay of market forces guarantees an efficient and effective allocation of resources has been convincingly disproved by the recent events; whereas in the USA alone some USD 760 billion have been written off by the banks, insurance companies, hedge funds and others that own debt; whereas the IMF’s ‘base case scenario’ on the financial crisis estimates that American and European banks will ‘burn’ some USD10 trillion of assets,
arvestades, et sissetulekute äärmiselt ebavõrdne jaotumine, globaliseerumine, finantsturgude liberaliseerimine ja regulatsiooni puudumine sillutasid teed finantsuuendustele (järeltooted, riskifondid, erakapitali investeerimisfondid, väärtpaberistamine, struktureeritud investeerimisvahendid jne), mis andsid oma panuse laialdasele ja laialdaselt protsüklilisele finantsvõimendusele, lühiajalistele eesmärkidele keskendunud käitumisele, tootmis- ja teenindusettevõtetele kehtestatud õigustamata kasuminõuetele („suunatus aktsionäri huvidele”) ning samuti riskide kiirele ja ulatuslikule levimisele üle maailma;
whereas the extremely unequal distribution of earnings, globalisation, liberalisation and deregulation of financial markets paved the way for financial innovations (derivatives, hedge funds, private equity, securitisation, structured investment vehicles etc.), which in turn contributed to excessive and excessively pro-cyclical leverage, short-termist behaviour, the imposition of untenable demands for high rates of return on production and service enterprises (‘shareholder-value orientation’) and also fast and widespread global contagion of risks,
arvestades, et nimetatud arengud on olnud oluline jõud mullide (uue majanduse mull 2001. aastal, hilisemad kinnisvara- ja kaupade mullid) ja varade hinna inflatsiooni tekkimise taga; arvestades, et kohe pärast nimetatud mullide lõhkemist oli ilmselge, et riskid levivad, laenuraha vähenes ja turgude likviidsus varises kokku; arvestades, et seega on nii finantsturgude liberaliseerimise kui ka iga hinna eest aktsionäri vara suurendamise lühiajalise lähenemisviisi uusliberaalne poliitika on osutunud täielikult läbikukkunuks;
whereas these developments have been important driving forces behind the build-up of bubbles (new economy bubble in 2001, housing and commodity bubbles later on) and asset price inflation; whereas as soon as these latter bubbles burst, the contagion of risks became obvious, the credit crunch emerged and market liquidity collapsed; whereas both the neo-liberal policies of financial market liberalisation and the short-termist orientation of increasing shareholder value at any price have therefore proved to be entirely bankrupt,