natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mõistab hukka asjaolu, et Euroopa Ülemkogu peamised eesmärgid kasvuhoonegaaside heidete, taastuvenergia ja energiatõhususe osas ei ole piisavalt kõrged ega ole suunatud eestvedaja positsiooni saavutamisele maailmas, mis on silmitsi kliimamuutusega ja loodusressursside hävitamisega ning mille ökosüsteem on kokkuvarisemise äärel; nõuab seetõttu, et ELis võetakse viivitamatult ja ühekorraga vastu järgmised siduvad eesmärgid:
Deplores the fact that the European Council's headline targets on greenhouse gas emissions, renewables and energy efficiency lack ambition and, in this respect, are not geared towards leadership in a world which is facing climate change and serious natural resource depletion and where global ecosystems are on the verge of collapse; calls, therefore, for the immediate and simultaneous adoption of the following binding targets for the EU:
eesmärk vähendada kasvuhoonegaase 2020. aastaks 30% võrra ning vähendada neid pikemas perspektiivis veelgi rohkem, kui ka teised riigid on valmis vastavaid meetmeid võtma;
a domestic greenhouse gas reduction target of 30% for 2020 and substantial further reduction in the long run provided that other countries are also ready to commit themselves to taking adequate action;
ressursside tõhusama kasutamise eesmärk;
a resource-efficiency improvement target;
energiatarbimise vähendamine 20% ning taastuvenergia osakaalu suurendamine aastaks 2020 vähemalt 20%, eemaldades samal ajal tehnilised ja mittetehnilised takistused säästva taastuvenergia edasiselt arendamiselt, mis on esimene samm, et luua 2050. aastaks CO2 heiteta, suuremas osas taastuvenergial põhinev ülitõhus majandus;
a 20% reduction target for energy consumption and an increase in the share of renewable energies to at least 20% by 2020, while removing technical and non-technical barriers to the further development of sustainable renewable energies, as a first step towards creating, by 2050, a non-CO2-emitting, highly efficient economy mostly based on renewable energies;
mõõdetavad eesmärgid bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi teenuste vähenemise peatamiseks ning nende taastamiseks 2020. aastaks, kui võimalik;
measurable targets geared towards halting the loss of biodiversity and ecosystem services and restoring them where possible by 2020;
Haridusega seotud eesmärgid
Education target
võtab teadmiseks hariduse täiustamise kui peaeesmärgi; mõistab hukka arvuliselt väljendatud eesmärkide puudumise ja nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu seaks eesmärgiks 100%-lise keskhariduse saavutamise ning selged kvalitatiivsed eesmärgid ja näitajad alg- ja keskhariduse osas;
Notes the headline target on improving education; deplores the absence of numerical targets and urges the European Council to set a 100% target for secondary education, as well as clear qualitative targets and indicators for primary and secondary education;
palub liikmesriikidel kehtestada komisjoni teatises Euroopa 2020. aasta strateegia kohta sätestatud kõrged eesmärgid, milleks on, et 2020. aastaks oleks koolist väljalangemise protsent vähenenud allapoole 10% igas vanuserühmas ning vähemalt 40% elanikkonnast omaks kõrgharidust või sellele vastavat haridustaset;
Asks Member States to adopt the ambitious targets set out in the Commission's communication on EU 2020 so that, by 2020, school drop-out rates should be below 10% of the age cohort and at least 40% of the population should have completed tertiary or equivalent education;
rõhutab vajadust tugeva elukestva õppe poliitika järele, mis toetaks õppimisvõimalusi ning elukestvat õpet kogu tööelu vältel; juhib tähelepanu sellele, et tööturul aktiivsete inimeste arvu on vaja säilitada ning tuleb tugevdada sotsiaalset kaasatust;
Stresses the need for robust lifelong-learning policies whereby training opportunities should be encouraged and should be available to individuals throughout their professional life; points out that it will be necessary to maintain the number of active people on the labour market and to strengthen social inclusion;
Vaesusega seotud eesmärk
Poverty target
nõuab, et ELi 2020. aasta strateegia sisaldaks eesmärki vähendada ELis vaesust poole võrra ja juhib tähelepanu sellele, et enamik praegu vaesuses või vaesuse ohus elavatest eurooplastest on naised, eeskätt vanemad naised, sisserännanud naised, üksikemad ja hooldajad;
Insists that the EU 2020 strategy should include a target for reducing poverty in the EU by half, and points out that a majority of Europeans currently living in poverty, or at risk of poverty, are women, in particular older women, migrant women, single mothers and carers;
tunneb heameelt Euroopa Ülemkogu ettepanekute üle lugeda esmatähtsaks sotsiaalset kaasatust, eriti vaesuse vähendamise teel, ja rõhutab vajadust selgete eesmärkide ja algatuste järele; peab seda eesmärki üheks ELi 2020. aasta strateegia põhieesmärgiks; nõuab ambitsioonikat pikaajalist vaesusevastast strateegiat, millel oleks kaugeleulatuvad eesmärgid vaesuse vähendamiseks, sotsiaalseks kaasamiseks, – sealhulgas naiste, laste ja eakate – ning töötajate vaesuse vastu võitlemiseks; rõhutab vajadust seada eesmärk töötute leibkondade arvu vähendamiseks;
Welcomes the European Council proposals on social inclusion, particularly and as a priority through the reduction of poverty, and stresses the need for clear targets and initiatives; considers this goal as one of the main objectives of the EU 2020 strategy; calls for an ambitious long-term strategy against poverty, with far-reaching targets for poverty reduction, social inclusion – including for women, children and the elderly – and for combating in-work poverty; stresses the need for a target for reducing the number of jobless households;
mõistab hukka asjaolu, et Euroopa Ülemkogu püstitatud peamised eesmärgid ei sisalda soolist võrdõiguslikkust; nõuab soolise võrdõiguslikkuse programmi, et kaotada praegune meeste ja naiste palgavahe ning tagada naiste täielik osalemine tööturul ja poliitikas, edendades samas naiste karjäärivõimalusi; rõhutab vajadust paremate tingimuste järele töö- ja pereelu ühildamiseks;
Deplores the fact that the headline targets defined by the European Council do not include gender equality; calls for a programme for gender equality to eradicate the existing pay gap between men and women and to ensure full participation by women in the labour market and in politics, while promoting women's career opportunities; stresses the need for better conditions with a view to reconciling work and family life;
Suurprojekt: ’Innovatiivne liit’
Flagship initiative: ’Innovation Union’
on seisukohal, et uue suurprojekti ’Innovatiivne liit’ edukas rakendamine on oluline, et kiirendada teadmistepõhist majandust; palub komisjonil suurendada kogu rahastamispaketti, mis on ühenduse eelarves ette nähtud teadus- ja uuendustegevusele;
Considers that successful implementation of the new flagship ’Innovation Union’ initiative is vital in order to boost the knowledge-based economy; calls on the Commission to increase the total financial envelope earmarked for research and innovation in the Community budget;
rõhutab, kui oluline on lihtsustada uurimis- ja arendustegevuse rahastamist ning vähendada bürokraatiat, et teadmispõhised ettevõtted saaksid olla võimalikult tõhusad ning et saaks soodustada uute töökohtade loomist;
Underlines the importance of simplifying research and development funding and cutting red tape, so that knowledge-driven businesses can maximise their effectiveness and new employment opportunities can be encouraged;
nõuab tungivalt, et komisjon parandaks innovatsiooni tingimusi nt ühtse ELi patendi kehtestamise abil; väidab, et headest kavatsustest lähtuvad programmid, mille eesmärk on suurendada konkurentsivõimet ja kujundada säästvat majandust, ei toimi korralikult, ning arvab, et VKEsid, ülikoole ja rahvusvahelisi ettevõtteid tuleks julgustada Euroopa programmides osalema;
Urges the Commission to improve conditions for innovation, e.g. by introducing the single EU patent; argues that well-intended programmes aimed at boosting competitiveness and shaping a sustainable economy are not working properly, and believes that SMEs, universities and businesses should be encouraged to participate in European programmes;
on seisukohal, et tuleks püstitada selged eesmärgid VKEde rahastamisvahenditele, et tagada digitaalne koostalitlusvõime ja ligipääsetavus, ning need eesmärgid peaksid olema selgelt seotud ökoinnovatsiooni eesmärkidega;
Considers that explicit targets should be set for SME-compatible funding tools, to guarantee digital interoperability and accessibility, and that they should clearly include EU targets for eco-innovation;
on seisukohal, et innovatsiooni edendamisel ei ole ära kasutatud avalike hangete märkimisväärset potentsiaali; seetõttu nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rõhutaksid innovaatilise avaliku hanke tähtsust uurimis- ja arendustegevuse eesmärkide täitmisel, rolli, mida see mängib uurimistegevusel põhinevate VKEde tegevuse stimuleerimisel, ning selle potentsiaali kvaliteetsete avalike teenuste tagamisel ja kliimamuutusega seotud eesmärkide täitmisel;
Considers that there is significant untapped potential for promoting innovation via public procurement; therefore urges the Commission and Member States to emphasise the importance of innovative public procurement in helping to meet R&D goals, the role it plays in encouraging research-based SMEs and the potential it has in terms of delivering high-quality public services and meeting climate change goals;
Suurprojekt: ’Noorte liikuvus’
Flagship initiative: ’Youth on the Move’
rõhutab, et parlament on samuti seadnud noored 2011. aasta eelarves üheks prioriteediks ning on selgelt väljendanud oma tahet rahaliselt toetada kõigi selle valdkonna suurimaid programme;
Emphasises that Parliament has also identified youth as a key priority for the 2011 budget and has clearly expressed its intention to afford further financial support to all major programmes in that field;
toonitab, et noorte suure tööpuuduse probleemiga tegelemiseks tuleks rohkem tähelepanu pöörata koolitus- ja töövõimaluste tagamisele kõigile noortele, noorte esimese töökoha saamise künniste vähendamisele ja ELi kavade loomisele, mis edendavad noorte ettevõtlust hariduse kõikides etappides;
Stresses that, to address the issue of high youth unemployment, more emphasis should be placed on ensuring training and job opportunities for every young person, on lowering the thresholds for young people to enter a first job and on setting up EU programmes to promote entrepreneurship among young people at all stages of education;
on seisukohal, et kõrgharidus on majandus- ja sotsiaalse arengu ning innovatsiooni ja majanduskasvu oluline vedur ja seetõttu tuleks rohkem tähelepanu pöörata Bologna protsessi järelmeetmetele ja sellele, et liikmesriigid rakendaksid kokkulepitud põhimõtteid kogu Euroopa kõrgharidusruumis;
Considers that higher education is a major driver for economic and social development, innovation and growth, and that greater emphasis should therefore be put on the follow-up to the Bologna Process and the implementation by Member States of the agreed principles across the European Higher Education Area;
Suurprojekt: ’Euroopa digitaalne tegevuskava’
Flagship initiative: ’A Digital Agenda for Europe’
väljendab heameelt komisjoni sihikindlate ettepanekute üle digitaalse tegevuskava kohta ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid need algatused täies mahus;
Welcomes the recent ambitious proposals by the Commission on the Digital Agenda and urges the Member States to fully implement these initiatives;
rõhutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia mõõtmatut potentsiaali töökohtade loomisel ja selle keskset rolli Euroopa kujundamisel ressursse ja energiat säästvalt kasutavaks majanduseks; juhib tähelepanu sellele, et sektorisisene konkurents soodustab innovatsiooni, ning rõhutab, kui vajalikud on konkurentsile rajatud ning uutele osalistele avatud turud, mis hõlbustavad uue ja innovaatilise tehnoloogia kasutuselevõttu; rõhutab, kuivõrd tähtis on jätkata pingutusi, et võimaldada kõigile kodanikele ja tarbijatele kõiki piirkondi hõlmavat kiiret paikset ja mobiilset lairibaühendust õiglastel tingimustel ja konkurentsivõimeliste hindadega, sõltumata asukohast; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kõiki kättesaadavaid poliitilisi vahendeid, et saavutada lairibaühendus kõigi Euroopa kodanike jaoks, sealhulgas riiklikud sihtmärgid, mis käsitlevad lairiba- ja kiiret internetiühendust, samuti eriprogramme, et parandada laste arvutioskust, kasutades selleks koolis olevaid arvuteid;
Stresses the immense job potential of the ICT sector and its key role in making Europe a resource-efficient and energy-efficient economy; points out that competition in the sector fosters innovation, and highlights the need for competitive markets, open to new players, to facilitate the deployment of new, innovative technologies; stresses the importance of continuing efforts to afford ubiquitous high-speed access to fixed and mobile broadband, on fair terms and at competitive prices for all citizens and consumers, irrespective of their whereabouts; calls on the Commission and the Member States to promote all available policy instruments to achieve broadband access for all European citizens, including national targets for broadband and high-speed coverage and special programmes to increase children's computer literacy through the use of computers in schools;
märgib, et Euroopa digitaalne tegevuskava avaldab tugevat mõju kultuuri, meedia ja hariduse valdkonnas ning seetõttu on vaja pigem integreeritud, mitte killustatud meetodeid; peab äärmiselt oluliseks, et digitaalse tegevuskavaga seotud poliitikaalgatustes pöörataks lisaks siseturgu puudutavatele, majanduslikele ja tehnilistele kaalutlustele tähelepanu ka uue meedia mõjule (näiteks kohustuses edendada e-oskusi) ja online-teabe sisule;
Notes that Europe's Digital Agenda will impact crucially on the fields of culture, media and education and that an integrated, rather than a compartmentalised, approach is therefore required; considers it vital to devote attention to the impact of new media, e.g. through a commitment to fostering e-skills, and to the question of online content, alongside internal-market, economic and technical considerations, in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
on siiski seisukohal, et liikmesriikide killustatud eeskirjad takistavad praegu digitaalteenuste vaba liikumist;
Notes, however, that the free movement of digital services is currently impeded by fragmented rules at national level;
on seisukohal, et ka loovsektor mängib digikeskkonnas olulist rolli, edendades ELi kultuurilist mitmekesisust;
Considers that the creative industry also plays an important role within the digital environment in fostering cultural diversity in the EU;
Suurprojekt: ’Ressursitõhus Euroopa’
Flagship initiative: ’Resource-efficient Europe’
on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia keskkonnaaspektid on üldiselt liiga nõrgad ning neid tuleb tugevdada; nõuab tungivalt, et strateegia peamistesse eesmärkidesse lisataks selged ja mõõdetavad keskkonnaalased eesmärgid, rõhuga bioloogilise mitmekesisuse kadumise peatamisele;
Considers that the environmental aspects of the EU 2020 strategy are generally too weak and need to be strengthened; urges that clear and measurable environmental goals be built into the main targets of the strategy, with emphasis on halting the loss of biodiversity;
on seisukohal, et ELi 2020. aasta strateegia tuleb suunata liidu pikaajaliste eesmärkide saavutamisele, milleks on vähendada 2050. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 80% võrra, suurendades selleks eelkõige energiatõhusust ja vähendades jäätmeid, et parandada Euroopa konkurentsiolukorda ning säästa kulusid;
Considers that the EU 2020 strategy should be geared towards meeting the Union's long-tem goals of cutting greenhouse gas emissions by 80% by 2050, in particular by increasing energy efficiency and cutting waste to improve Europe's competitive position and reduce costs;
on seisukohal, et ressursside säästvam kasutamine peaks olema esmatähtis kogu strateegia raames ja erilist tähelepanu tuleb pöörata üha kerkiva naftahinna mõjule ning haruldaste metallide piiratud kogustele, sest need on väga olulised elektroonikatööstuses üldiselt ning eelkõige elektriautode akude tootmises;
Takes the view that enhancing resource efficiency should be a priority throughout the strategy, and that particular attention must be paid to the effects of ever-increasing oil prices and to the limited supply of precious metals vital to electronics generally and to battery production for electric cars in particular;
on seisukohal, et innovatsiooni tuleb aktiivselt ergutada, et saavutada keskkonnaseisundi parandamise, ressursside tõhusa kasutuse ja kulusäästlikkuse eesmärgid, ja usub, et kõige tõhusamad vahendid sellise innovatsiooni edendamiseks on kehtestada eesmärgid õigusaktidega ning võtta reguleerivad meetmed;
Considers that innovation needs to be vigorously pursued in order to achieve the goals of environmental improvement, resource-use efficiency and cost reduction, and that the setting of legal targets and the introduction of regulatory measures are the most effective means of promoting such innovation;
on arvamusel, et ELi struktuurifondide jaotamise eeskirju tuleb kohandada, et võtta arvesse vajadust edendada innovatsiooni, mis vähendab kulusid ning parandab ressursside kasutust;
Believes that the rules for distribution of the EU structural funds should be adjusted to take account of the need to promote innovation that reduces costs and improves resource use;
Suurprojekt: ’Puhas ja tõhus energia’
Flagship initiative: ’Clean and efficient energy’
rõhutab, et säästvad tootmisprotsessid koos ressursside tõhusa kasutamisega, integreeritud energiapoliitikaga ja taastuvate energiaallikate edasise arendamisega ei aita ELil mitte ainult saavutada kliima- ja energiaeesmärke, vaid ka säilitada tugev tootmisbaas Euroopas ning parandada konkurentsivõimet, suurendada kasvu ja tööhõivet;
Underlines that sustainable production processes, coupled with resource efficiency and an integrated energy policy, and the further development of renewable energy sources will enable the EU not only to meet its climate and energy targets but also to maintain a strong manufacturing base in Europe and to boost competitiveness, growth and employment;
taunib asjaolu, et ELi 2020. aasta strateegias ei püüta töötada välja tõeliselt ühist Euroopa energiapoliitikat; rõhutab, et kuigi toimiv siseturg on Euroopa põhieesmärk ja kiiresti tuleb rakendada kolmandat energiapaketti, kahjustab Euroopa energiapoliitika selle aspekti liigne rõhutamine teist kahte eesmärki, milleks on säästev areng ja varustuskindlus; tuletab meelde, et siseturgu ei saa käsitleda välismõõtmest lahus ja Euroopal on vaja ühist energiapoliitikat, et mõjutada tõeliselt energiavarustuse kindlust, kliimamuutust ja energia kättesaadavust taskukohase hinnaga;
Deplores the lack of any ambition, in the EU 2020 strategy, to develop a truly common European energy policy; stresses that, although a functioning internal market is a key goal for Europe – and the third energy package needs to implemented rapidly – overemphasis on this aspect of Europe's energy policy is to the detriment of the other two objectives of ’sustainable development’ and ’security-of-supply’; recalls that the internal market cannot be dealt with separately from the external dimension, and that Europe needs a common European energy policy in order to have a real effect on security of energy supply, climate change and affordability of energy;
juhib tähelepanu asjaolule, et energiatõhusus ei ole üksnes kõige tulusam vahend kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ja energiajulgeoleku suurendamiseks, vaid võib ka luua 2020. aastaks märkimisväärsel arvul töökohti; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles seadma energiatõhususe ELi tegevuskavas olulisele kohale, ka eelarvet silmas pidades; konkreetsemalt nõuab kehtivate õigusaktide täielikumat rakendamist ning uue Euroopa tõhususe tegevuskava põhjaliku ettepaneku õigeaegset esitamist, sealhulgas energiateenuste direktiivi läbivaatamist ja siduva energiatõhususe eesmärgi seadmist;
Highlights the fact that not only is energy efficiency the most cost-effective way of reducing greenhouse gas emissions and enhancing energy security, but it could also create a significant number of jobs by 2020; calls, therefore, on the Commission and the Member States to put energy efficiency at the top of the EU agenda, including in budgetary terms; more specifically, calls for the implementation of existing legislation to be stepped up and for a timely and ambitious proposal for the new European Efficiency Action Plan, including revision of the energy services directive and the introduction of a binding energy efficiency target;
märgib, et energeetika infrastruktuuri on vaja teha suuri investeeringuid nii 2020. aastani kui ka pärast seda, et toime tulla kliimamuutusega; need investeeringud peaksid hõlmama ka üleeuroopalise energiavõrgu korrastamist (supervõrk ja nn arukas võrk), rohelisi transpordikoridore, võrguühendusi, Galileo projekti lõpuleviimist, loodussäästlikke tehnoloogiaid, e-tervishoidu, üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) programmi ning vaba ja õiglast juurdepääsu info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale ja lairibaühendusele; lisaks on oluline kujundada lõplikult välja energia siseturg ja julgustada liikmesriike rakendama kiiresti kolmandat energiapaketti, et ergutada majanduskasvu, turu avanemist, parandada tarbijakaitset ja edendada ELi energiavarustuse kindlust; peab ülimalt vajalikuks järgida neid algatusi, et stimuleerida energia siseturgu ja integreerida taastuvate energiaallikate suurenevat osakaalu, aga ka selleks, et arendada suuri infrastruktuuriprojekte kolmandates riikides, eriti Vahemere ja Euraasia piirkonnas; märgib, et taastuvad energiaallikad on parimad omamaised energiaallikad meie maailmajaos, ja seepärast nõuab ambitsioonikaid rakendusmeetmeid, et täita liikmesriikide kohustused taastuvenergia vallas;
Notes that, to tackle the climate challenge, substantial investments in energy infrastructure will be needed before 2020 and beyond, including investment in the upgrading of Europe's energy networks, a truly European, smart energy super-grid, green corridors, interconnections, completing the Galileo project, green technology, e-health, the Trans-European Transport Network (TEN-T) programme and free and equitable access to ICT and broadband; further points out that it is essential to complete the internal energy market and to encourage Member States to implement rapidly the third energy package in order to stimulate economic growth, market opening and the improvement of consumer rights and to enhance the EU's security of energy supply; considers it essential to pursue these initiatives, in order to stimulate the internal energy market and integrate an increasing share of renewable sources of energy, and also to develop further major infrastructure projects in third countries, notably in the Mediterranean and Eurasian regions; notes that renewable energy sources are the best indigenous energy resources of our continent, and calls, therefore, for ambitious implementation measures to meet Member States’ renewable-energy obligations;
juhib tähelepanu sellele, et liit peab investeerima tõhusamalt olemasolevasse transpordiinfrastruktuuri, näiteks TEN-T võrkudesse, et kiirendada töökohtade loomist, parandada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning luua säästev ja koostalitlusvõimeline transpordisüsteem; nõuab transpordiliikide koosmõju ja logistika arukat kasutamist, kuna transpordisektori CO2-heite vähendamiseks ja sektori säästvaks muutmiseks on vaja innovatsiooni, uusi tehnoloogiaid ja rahalisi vahendeid;
Points out that the Union needs to invest more efficiently in existing transport infrastructures, such as TEN-T, to boost job creation, improve social and territorial cohesion and create a sustainable and interoperable transport system; calls for an interplay between transport modes and the smart use of logistics, since de-carbonising the transport sector and making it sustainable will require innovation, new technologies and financial resources;