natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et paljude surmaga lõppevate õnnetuste põhjuseks on sõiduvahendi põleng ja tuletõrjel ei ole võimalik viivitamatult sekkuda;
whereas many of these deaths are caused by vehicles catching fire, as fire fighters are unable to appear on the scene immediately,
arvestades traagilisi tuleõnnetusi Mont Blanci ja Lecco tunnelites;
having regard to the tragic loss of life in the fires which occurred in the Mont Blanc and Lecco tunnels,
arvestades ELi eesmärki vähendada aastaks 2010 ohvrite arvu 50% võrra ning vajadust teha kõiki jõupingutusi inimelude päästmiseks,
whereas the EU aims to halve the number of casualties by 2010, and every effort should be made to safeguard human life,
palub komisjonil ja nõukogul
Calls on the Commission and the Council
muuta kohustuslikuks isikliku turvasüsteemi – tulekustutusvahendi – ja esmaabikomplekti olemasolu kõigis sõidukites, nagu on erinevate õigusaktidega ette nähtud vähemalt kaheteistkümnes liikmesriigis;
To make it compulsory to have a personal safety system - i.e. a fire-extinguisher - and a first-aid kit on board all road vehicles, as already required, by virtue of various provisions, in at least 12 Member States of the Union;
teha ettepanek, et kustuti vastaks keskkonnanõuetele, see ei tohiks kahjustada osoonikihti, ei tohiks olla söövitava ega inimesele toksilise toimega ning töötataks välja gaasiline, keskkonnasäästlik ja jäägivaba kustutusaine.
To propose that the extinguisher should meet the environmental requirements that it should not contribute to ozone destruction processes, should not emit corrosive substances, should not be toxic to human health and should deploy a gaseous fire-extinguishing medium which is environmentally sustainable and leaves no residues.
suuliselt vastatava küsimuste B6‑0379/2007 ja B6‑0380/2007 alusel
further to Questions for Oral Answer B6‑0379/2007 and B6‑0380/2007
Esitaja(d): Guido Sacconi, Karl-Heinz Florenz ja Satu Hassi
by Guido Sacconi, Karl-Heinz Florenz and Satu Hassi
kliimamuutuste ajutise komisjoni nimel
on behalf of the Temporary Committee on Climate Change
Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks (COP 13 ja COP/MOP3)
on limiting global climate change to 2 degrees Celsius – the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond (COP 13 and COP/MOP 3)
Euroopa Parlamendi resolutsioon ülemaailmse kliimamuutuse piiramise kohta 2 Celsiuse kraadiga: edasine tegevuskäik Bali kliimamuutuse konverentsiks ja järgnevateks aastateks (COP 13 ja COP/MOP3)
European Parliament resolution on limiting global climate change to 2 degrees Celsius – the way ahead for the Bali Conference on Climate Change and beyond (COP 13 and COP/MOP 3)
võttes arvesse komisjoni teatist „Ülemaailmse kliimamuutuse piiramine 2 Celsiuse kraadiga – edasine tegevuskäik aastaks 2020 ja järgnevateks aastateks”;
having regard to the Communication from the Commission entitled 'Limiting Global Climate Change to 2 Degrees Celsius - The way ahead for 2020 and beyond' (COM(2007)0002),
võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC), UNFCCC Kyoto protokolli ja selle rakendusmenetlusi;
having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the Kyoto Protocol to the UNFCCC and the procedures for its implementation,
võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 17. aprilli 2007. aasta arutelu kliimamuutuse mõju kohta rahule ja julgeolekule;
having regard to the United Nations Security Council's debate on the impact of climate change on peace and security of 17 April 2007,
võttes arvesse eelseisvat Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 13. konverentsi (COP 13) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimivat konventsiooniosaliste 3. konverentsi (COP/MOP 3), mis peetakse Indoneesias Balil 3.–14. detsembrini 2007;
having regard to the forthcoming thirteenth Conference of the Parties (COP 13) to the UNFCCC and the third Conference of the Parties serving as the Meeting of the Parties to the Kyoto Protocol (COP/MOP 3) to be held in Bali, Indonesia, from 3 to 14 December 2007,
võttes arvesse oma eelnevaid kliimamuutusega seotud resolutsioone, eelkõige 16. novembri 2005. aasta resolutsiooni „Globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmine” Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0433 . , 18. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni Montreali konverentsi tulemuste kohta (COP 11–COP/MOP 1) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0019 , 4. juuli 2006. aasta resolutsiooni “Lennunduse mõju vähendamine kliimamuutustele” Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2006)0296 ja 14. veebruari 2007. aasta resolutsiooni kliimamuutuse kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0038 ;
having regard to its previous resolutions regarding climate change, and in particular those of 16 November 2005 on winning the battle against global climate change Texts Adopted , P6_TA (2005)0433. , of 18 January 2006 on climate change, dealing with the outcome of the Montreal Conference (COP 11-COP/MOP 1) Texts Adopted , P6_TA (2006)0019. , of 4 July 2006 on reducing the climate change impact of aviation Texts Adopted , P6_TA (2006)0296. , and of 14 February 2007 on climate change Texts Adopted , P6_TA (2007)0038. ,
võttes arvesse kliimamuutuste ajutise komisjoni nimel vastavalt kodukorra artiklile 108 esitatud suuliselt vastatavaid küsimusi B6-0379/2007 ja B6-0380/2007 ning nõukogu ja komisjoni avaldusi;
having regard to Oral Questions B6-0379/2007 and B6-0380/2007 by the Temporary Committee on Climate Change tabled pursuant to Rule 108 of its Rules of Procedure and to the statements by the Council and the Commission,
võttes arvesse 8.–9. märtsil 2007 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel eesistujariigi tehtud järeldusi;
having regard to the Presidency Conclusions of the Brussels European Council of 8-9 March 2007,
arvestades, et kliimamuutus on 21. sajandil meie ühiskondade jaoks üks peamine probleem, millel on olulised negatiivsed ülemaailmsed keskkonna-, majanduslikud, sotsiaalsed ja geopoliitilised mõjud ning mis võivad ohustada ka rahvusvahelist rahu ja julgeolekut;
whereas climate change is a major challenge for our societies in the 21st century, with significant negative global environmental, economic, social and geopolitical effects, and might also threaten international peace and security,
arvestades, et selle kahjulikud tagajärjed jaotuvad ebaühtlaselt ning lisaks sellele, et ta on keskkonnakatastroof, toob kliimamuutus esile ka inimõiguste ja ülemaailmse õigluse probleemid;
whereas its adverse consequences are distributed unequally, and in addition to being an environmental catastrophe, climate change also raises human rights and global equity issues,
arvestades, et vaestele ei saa keelata inimväärse elu elamist;
whereas one cannot deny the right of the poor to a decent life,
arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 4. hindamisaruandes kinnitatakse, et kliimamuutuse üha kiireneva tempo põhjuseks on inimtegevus ja sel on juba tõsised ülemaailmsed mõjud;
whereas the 4th Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) affirms that the accelerating pace of climate change is caused by human activity and is already causing severe global effects,
arvestades, et maailma paljud piirkonnad kannatavad juba praegu maailma keskmise temperatuuri tõusu mõjude käes, ning arvestades, et hiljutiste teaduslike tõendite põhjal võib oletada, et ELis kokku lepitud pikaajaline eesmärk hoida soojenemine alla 2 Celsiuse kraadi (võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega) ei pruugi olla piisav, et vältida kliimamuutuse olulisi negatiivseid mõjusid;
whereas many areas in the world have already been affected by the effects of an increase in global average temperatures, and whereas the latest scientific evidence suggests that the EU's agreed long-term goal of limiting warming to +2°C compared to pre-industrial levels might not be sufficient to avoid significant negative effects of climate change,
arvestades, et teatud elanikkonnarühmad kannatavad juba kliimamuutuse negatiivse mõju tõttu, näiteks Tuvalus, Bangladeshis ja Aafrika Saheli piirkonnas;
whereas population groups have already been displaced by the adverse effects of climate change, such as in Tuvalu, Bangladesh an the Sahel region of Africa,
arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 4. hindamisaruandes väidetakse, et maailma keskmine temperatuur on viimase saja aasta jooksul tõusnud 0,74 Celsiuse kraadi ning juba õhku paisatud kasvuhoonegaaside tõttu jätkab tõusu umbes 0,7 kraadi võrra; ning hinnanguliselt tõuseb maailma keskmine temperatuur sel sajandil 1,8 ja 4 Celsiuse kraadi olenevalt ühiskonna arengust;
whereas the IPCC 4th Assessment Report states that the global mean temperature has risen by 0.74 degrees Celsius over the last 100 years and will continue to increase by about 0.7 degrees due to GHG emissions already emitted; and estimates a further increase in the global mean temperature of 1.8 and 4 degrees Celsius during this century, depending on the development of society,
arvestades, et vastavalt Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) viimastele satelliidiandmetele saavutas suvine jää sulamine põhjapoolusel sellise ulatuse, et laevadel oli esimest korda võimalik sõita Atlandi ookeanist Vaiksesse ookeani läbi Loodeväila, ning arvestades, et see on veel üks märk kiire kliimamuutuse kohta Arktikas;
whereas this year, according to the latest satellite data of the European Space Agency (ESA), summer melting of ice at the North Pole assumed such proportions as to permit ships to travel through the Northwest Passage from the Atlantic to the Pacific for the first time, and whereas this is a further indication of rapid climate change in the Arctic,
arvestades, et kliimamuutus on pikaajaline probleem ning et ainult lühiajalistest meetmetest ei piisa, et saavutada kliimale positiivset mõju;
whereas climate change is a long-term problem and whereas short-term measures alone will not suffice to bring about positive effects on climate,
arvestades, et tööstusriigid kannavad peamist vastutust kasvuhoonegaaside heitkoguste atmosfääri kogunemise eest; arvestades, et kõige tugevamini mõjutab ebastabiilsem kliima vaeseimaid riike ja elanikkondi;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of greenhouse gas (GHG) emissions in the atmosphere; whereas the poorest countries and populations will be hit hardest by a more unstable climate,
arvestades, et 25 enim saastavat riiki toodab 83% maailma kasvuhoonegaaside heitmetest ning heitkogused inimese kohta arenenud riikides on mitu korda suuremad kui arenguriikides;
whereas the 25 biggest polluter countries account for 83% of global GHG emissions, and the emissions per head in developed countries is many times higher than those of developing countries,
arvestades, et tegevusetusest põhjustatud majandus-, sotsiaalseid ja tervisekulusid hinnati Stern Reviews vastavat 5–20 protsendile maailma SKTst aastas; arvestades, et UNFCCC ja Euroopa Komisjoni hinnangul vähendaks mõistlik kliimapoliitika maailma SKT kasvu aastas vaid murdosa võrra eeldatud kasvust, kõigest 0,12%–0,19%, võtmata arvesse keskkonnale ja tervisele tõusvaid kõrvaltulusid ja parendatud energiavarustuse kindlust;
whereas the economic, social and health costs of inaction were estimated in the Stern Review to correspond to 5-20% of global GDP per year; whereas according to the UNFCCC and the European Commission the cost of sound climate policy would reduce annual global GDP growth by only a fraction of the expected growth, at between 0.12 and 0.19%, without taking into account the ancillary environmental and health benefits or improvements in energy security,
arvestades, et nii IPCC kui ka Sterni aruannetes kinnitatakse, et arenguriigid on kliimamuutusest eriti ohustatud, sest nad on selle suhtes rohkem avatud ja vastuvõtlikud; arvestades, et inimtegevusest põhjustatud kliimamuutusel on kahjulikud tagajärjed põllumajandusele ja hüdrosüsteemidele, kalandusele, tervisele ja majanduslikule infrastruktuurile, ning arvestades, et selline mõju teravdab vaesust ja kujutab tõsist ohtu aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;
whereas both the IPCC and Stern reports confirm that developing countries are particularly threatened by climate change because of their higher exposure and vulnerability; whereas human-induced climate change will result in harmful impacts on farming and hydrological systems, forests, fisheries, health and economic infrastructure and whereas such impacts will exacerbate poverty and pose a serious threat to the achievement of the Millennium Development Goals,
arvestades, et Maailmapanga hinnangul on vaja aastas 10–40 miljardit USA dollarit, et muuta areng arenguriikides kliimamuutusest sõltumatuks, ning arvestades, et sissemaksete hulka sihtotstarbelistesse kohanemisfondidesse prognoositakse ulatuvat ainult 150–300 miljoni USA dollarini.
whereas the World Bank estimates that USD 10-40 billion will be required annually in order to 'climate proof' development in the poorest countries and whereas contributions to dedicated adaptation funds so far are only projected to amount to between $150 and $300 million per year,
arvestades, et tuleb kavandada siduvad heitkoguste vähendamise sihtarvud, nähes ette vajalikud stiimulid kiirete investeeringute tegemise eest energiat ja ressursse säästvatesse, taastuvenergiaga seotud ja väheseid heitkoguseid tekitavatesse tehnoloogiatesse;
whereas binding emission reduction targets need to be mapped out to provide necessary incentives for rapid investment in the further development and deployment of energy-saving, resource-efficient, renewable and low-emission technologies,
arvestades, et on hädavajalik sõlmida heitkoguste vähendamise pikaajalisi eesmärke käsitlev ulatuslik rahvusvaheline kokkulepe, et tagada investeerimiskindlus väikesel hulgal kasvuhoonegaase tekitavatesse tehnoloogiatesse ja energiasäästu ning vältida investeeringuid nende eesmärkidega kokkusobimatusse energiainfrastruktuuri,
whereas a broad international agreement on long-term targets for emissions reductions is absolutely essential to provide investment certainty for low GHG-emitting technologies as well as energy efficiency, and to avoid investments in incompatible energy infrastructure,
nõuab tungivalt, et Euroopa Liit kinnitaks Bali kliimakonverentsil ja edaspidi oma juhtivat rolli ja püüaks saavutada konkreetset koostööd ning lepiks selle kohtumise ajaks kokku kõik vajalikud läbirääkimisvolitused, et luua realistlik raamistik 2012. aasta järgseks rahvusvaheliseks kliimakokkuleppeks, mis on kooskõlas kliimamuutuse mõju vähendamisega alla 2 Celsiuse kraadi võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; on seisukohal, et Euroopa Liit saab kinnitada oma juhtivat rolli, saates Balile mitmed riigipead, mis samal ajal annaks teada, et kliimamuutus on mitmetahuline probleem ning et selle üle ei peaks arutama ainult keskkonnaministrid;
Urges the European Union to confirm its leading role and to strive for concrete cooperation at the Bali Climate Conference and beyond, and for that meeting to agree the necessary negotiating mandate to establish a realistic framework for an international post-2012 climate agreement which is consistent with the objective of limiting climate change to below 2°C compared to pre-industrial times; considers that the European Union can assert its leading role by sending a number of heads of government to Bali, which would at the same time make it clear that climate change is a many-sided problem which should not only be debated by environment ministers;
on seisukohal, et tulevases režiimis tuleks edasi arendada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli põhimõtteid ja mehhanisme, võttes arvesse ühiseid, kuid diferentseeritud kohustusi; arvab, et Bali mandaat peaks põhinema järgmistel elementidel:
Considers that a future regime should build on key principles and mechanisms of the UNFCCC and Kyoto Protocol taking into account common but differentiated responsibilities; deems that the Bali mandate should be based on the following elements:
– pikaajaline eesmärk hoida maailma keskmise temperatuuri tõus alla 2 Celsiuse kraadi võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega, mis tähendab kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamist 2050. aastaks kogu maailmas vähemalt 50% võrra võrreldes 1990. aasta tasemega;
– a long-term goal of limiting average global temperature increase to below 2°C above pre-industrial levels, which means reducing global GHG emissions by at least 50% by 2050 compared to the 1990 level,
– siduvad sihtarvud kõigile tööstusriikidele;
– binding targets for all industrialised countries,
– laiem osalemine vähendamispüüdlustes, eelkõige kiiresti areneva majandusega riikide poolt õiglaste ja proportsionaalsete eesmärkide kaudu;
– broader participation in reduction efforts, in particular by emerging economies through fair and proportionate targets,
– ülemaailmne saastekvootidega kauplemise süsteem;
– global 'cap and trade' system,
– tugevdatud rahastamismehhanism kohanemiseks, erilise tähelepanuga veevarudele;
– strengthened financial mechanisms for adaptation, with special attention to water resources,
– mõjusad stiimulid, sealhulgas vajaduse korral turupõhised vahendid, et vältida raadamist ja maakasutusest tingitud heitkoguseid, kaasa arvatud säästvate põllumajandustavade edendamine;
– effective incentives, including market-based instruments if appropriate, to avoid deforestation and land-use emissions, including promoting sustainable agricultural practices,
– puhta arengu, tehnosiirde ja selle kasutamise rahastamis- ja muud vahendid;
– financial and other instruments for clean development and technology transfer and deployment,
– kokkulepe hiljemalt 2009. aastaks;
– agreement by 2009 at the latest;
rõhutab, et ressursside säästva kasutuse ja heitkoguste vähendamise sihtarvud peavad rajanema pikaajalisel eesmärgil; on arvamusel, et praegustele teadmistele tuginedes on ülioluline, et ülemaailmsed heitkogused saavutaksid tipu 10 järgmise aasta jooksul, et CO2 ekvivalendi kontsentratsioon atmosfääris oleks jätkuvalt alla 450 miljondiku mahuosa ning et kasvuhoonegaaside heitkogused langeksid sellisele tasemele, mis jääks püsima tänu looduslike neeldajate absorbeerimisvõimele;
Emphasises that targets for a sustainable use of resources and emission cuts must be based on the long-term goal; considers that, in the light of current knowledge, it is imperative that global emissions should peak within the next ten years, that the CO2-eq concentration in the atmosphere be maintained below 450 ppm, and that GHG emissions continue to decline to a level which is sustained by the absorption capacity of natural sinks;
kutsub üles tõsiselt arvesse võtma teadusringkondade hoiatust, et maailma soojenemise piiramist 2 Celsiuse kraadiga, mis on juba iseenesest raske ülesanne, ei hakataks pidama ohutusstandardiks, sest sellega kaasnevad ikkagi äärmiselt tõsised mõjud ja tagajärjed;
Calls for due account to be taken of the warnings of the scientific community to the effect that the already difficult task of limiting global warming to 2°C does not in itself constitute a safety standard, since it still entails extremely serious effects and consequences;
tuletab meelde, et tööstusriigid, sealhulgas need, kes veel ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud, peavad kliimamuutusega maailma tasandil võitlemisel täitma juhtivat rolli ning kohustuma vähendama heitkoguseid vähemalt 30% võrra aastaks 2020 ning 60–80% võrra aastaks 2050 (võrreldes aastaga 1990); usub, et tulevases režiimis tuleks ette näha pikaajalise eesmärgi saavutamine kuni aastani 2050 ja vaheeesmärgid iga viie aasta tagant, milleks kehtestatakse kohustuslikud sihtarvud, mida vaadatakse läbi uusimate teaduslike teadmiste põhjal;
Recalls that industrialised countries , including those that have not yet ratified the Kyoto Protocol, must play a leading role in tackling climate change at world level and commit themselves to reducing their emissions by at least 30% by 2020 and 60-80% by 2050 compared to 1990; believes that the future regime should foresee a pathway up to 2050 in line with the long-term goal, with compliance at five-year intervals with intermediate targets, where binding targets should be set and reviewed on the basis of the latest scientific knowledge;
tervitab sellega seoses 8.–9. märtsil 2007. aastal toimunud Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi sihtarvu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks 30% võrra 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega, tingimusel et muud arenenud riigid võtavad endale samasugused kohustused ning majanduslikult rohkem arenenud arengumaad annavad panuse, mis on vastavuses nende kohustuste ja suutlikkusega, ning tunnustab ELi võetud kohustust – olenemata sellest, kas sõlmitakse ülemaailmne kokkulepe pärast 2012. aastat algava perioodi kohta – vähendada aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20% võrra 1990. aasta tasemega võrreldes;
Welcomes in this connection the EU target adopted at the European Council meeting of 8-9 March 2007 for greenhouse gas emissions to be reduced by 30% from their 1990 level by 2020 provided that other developed countries commit themselves to similar emission reductions and that more economically advanced developing countries make a contribution commensurate with their responsibilities and respective capacities, and acknowledges the obligation accepted by the EU – irrespective of the conclusion of a global agreement for the period after 2012 – to reduce greenhouse gas emissions by at least 20% from their 1990 level by 2020;
rõhutab, et märkimisväärset CO2 heitkoguste vähenemist saab saavutada ainult rahvusvaheliselt, kaasates tööstusriikide peamised heitkoguste tekitajad ning tagades hiljuti tööstusriikideks saanud riikide osalemise;
Emphasises that an appreciable reduction in CO2 can be achieved only on an international scale by including major emitters in the industrialised countries, and also by securing the participation of newly industrialised countries;
on arvamusel, et kiiresti areneva majandusega riigid peaksid aktsepteerima piiranguid oma heitkogustele vastavalt oma arenguastmele, heitkogustele inimese kohta, heitkoguste vähendamise võimalustele ning tehnilisele ja finantssuutlikkusele;
Considers that emerging countries should accept limits on their emissions in accordance with their development stage, their per capita emissions, their emission reduction potential and their technical and financial capacities;
on arvamusel, et EL ja teised tööstusriigid peaksid abistama arengumaid säästvate ja tõhusate tehnoloogiate kasutuses kaasrahastamisega, sealhulgas ametliku arenguabi kaudu, ning suutlikkuse tõstmise meetmetega, et majanduslikult kõige enam arenenud riigid nende hulgas saaksid alustada heitkoguste või süsinikuintensiivsuse vähendamist niipea, kui nende areng seda lubab, kuid hiljemalt 2020. aastal;
Considers that the EU and other industrialised nations shoud assist developing countries in the deployment of sustainable and efficient technologies by means of co-financing, including Official Development Aid (ODA), and capacity-building measures in order for the more economically advanced among them to be able to begin emission or carbon intensity reductions as soon their development permits, at the latest by 2020;
rõhutab mõistliku keskkonnapoliitika põhimõtete austamise ja järgimise tähtsust kõikides kolmandatele riikidele suunatud ELi arenguabiprojektides;
Emphasises the importance of respecting and adhering to the principles of sound environmental policy in all EU projects of development aid to third countries;
on arvamusel, et vajalik on ka julgustada lahenduste leidmist, mis võimaldavad saavutada kasvuhoonegaaside 30%lise vähendamise eesmärgi aastaks 2020;
Considers that it is also necessary to encourage solutions making it possible to attain the objective of reducing greenhouse gases by 30% by 2020;