natgillin/translations-raw huggingface dataset:
soovitab kiires korras luua ÜRO egiidi all piiriülene agentuur selge eesmärgiga jagada olemasolevaid andmeid, tegeleda piiriüleste veega seotud ohtude ja nende põhjustega ning soovitada sobivaid kohanemis- ja leevendamismeetmeid; rõhutab, et ilma sellise reguleeriva agentuuri juhtimiseta võivad üleujutuste ennetamist ja leevendamist käsitlevad kriitilise tähtsusega läbirääkimised konfliktis olevate riikide vahel ületamatuks osutuda; rõhutab, et sageli peetakse üleujutuste allikaks olevaid liustikupiirkondi strateegilise tähtsusega kohtadeks, mis moodustavad piire riikide vahel ja seega võivad asjaga seotud pooled mitte soovida elutähtsat teavet jagada;
Recommends the formation, as a matter of urgency, of a cross-border agency, established under the auspices of the United Nations, with the express purpose of sharing available data, addressing the problems and causes of transboundary water-related hazards and proposing appropriate adaptation and mitigation measures; stresses that, without such an adjudicating agency at the helm, critical negotiations on flood prevention and alleviation may prove insurmountable between conflicting countries; emphasises that glacial regions, so often the source of flood events, are considered to be points of strategic importance, forming boundaries between nations, and that, as a result, the affected parties might prove reticent in sharing vital information;
juhib tähelepanu sellele, et tammiehitusprojektid mõjutavad rahvusvahelist julgeolekut; rõhutab, et need mõjud võivad piiriüleste konfliktide, sotsiaalsete rahutuste ja keskkonnakahju tekitamise tõttu olla negatiivsed; tuletab meelde, et energia- ja veevarustusega seotud küsimustel võib olla positiivne mõju, kuna need soodustavad ühtlasi dialoogi naaberriikide või -piirkondade vahel;
Points out that dam building projects have an impact on international security; stresses that those impacts can be negative by creating cross-border conflicts, social unrest and harm to the environment; recalls, however, that energy and water supply issues can have a positive impact by fostering dialogue between bordering states or regions as well;
rõhutab, et tammide kavandamisel tuleb lähtuda viiest väärtushinnangust: võrdsus, tõhusus, osalev otsustamine, jätkusuutlikkus ja aruandekohustus; väidab tungivalt ja üldisemalt, et tamme käsitlevate otsuste langetamise protsessis tuleb täiel määral arvesse võtta inimõigusi; tuletab eriti meelde, et kui projektid puudutavad põlisrahvaid ja -hõimusid, siis peab sellises protsessis lähtuma nende vabast, eelnevast ja teadvast nõusolekust; kutsub üle enne iga tammiprojekti heakskiitmist teostama läbipaistvalt ja üldsust kaasates põhjalikke mõjuhinnanguid, milles täiel määral hinnatakse tammiprojektide keskkonna- ja sotsiaalkulusid;
Stresses that any planning of dams should be evaluated according to five values: equity, efficiency, participatory decision-making, sustainability and accountability; urges, more broadly, that the decision-making process on dams take fully into account the notion of human rights; recalls, in particular, that, where projects affect indigenous and tribal peoples, such processes must be guided by their free, prior and informed consent; calls for thorough impact assessments which fully evaluate the environmental and social costs of dam projects to be conducted in a transparent manner, with public participation, prior to the approval of any dam project;
väljendab muret selle üle, et Maailmapank on kulutanud tammide ehitamisele rohkem kui 100 miljardit USA dollarit, peamiselt mastaapsetele ekspordile suunatud hüdroenergiaprojektidele, mille tõttu on hinnanguliselt ümber asustatud 40−80 miljonit inimest, kaotatud elatis, kahjustatud ökosüsteeme ning pandud arenguriikidele peale ränk võlakoorem;
Expresses its concern that the World Bank has spent over USD 100 billion on the construction of dams, mainly for large-scale export-oriented hydropower projects, which have led to the displacement of an estimated 40-80 million people, the loss of livelihoods, damage to ecosystems and the creation of massive debt burdens for developing countries;
rõhutab, et tammide ehitamise tõttu ümberasustatud inimesed ei peaks üksnes saama rahalist hüvitust, vaid on vaja tagada nende suutlikkus kindlustada endale pikas perspektiivis elatis;
Emphasises that people who have been displaced due to the construction of dams should not merely receive financial compensation but that their ability to secure their long-term livelihood needs to be ensured;
kutsub üles terviklikult, läbipaistvalt ja osalevalt hindama üleujutuste mõjude vähendamise ning vee- ja energiavajaduste rahuldamise kõiki võimalusi, seades esikohale ökosüsteemil põhinevad lahendused ja olemasolevate süsteemide tõhusamaks ja jätkusuutlikumaks muutmise;
Calls for the comprehensive, transparent and participatory evaluation of the full range of options available to reduce the impacts of floods and meet water and energy needs, with priority given to ecosystem-based solutions and to making existing systems more effective and sustainable;
nõuab tungivalt, et EL järgiks üleujutusprobleemide puhul paindliku juhtimise poliitikat; tunnistab, et üleujutused toimuvad muutuvates oludes ja vajavad paindlikku lähenemist; nõuab üleujutuste paremat prognoosimist, ehitiste tulvakindlaks muutmist ning lammiveehoidlate ja äravoolusüsteemide rajamist;
Urges the EU to pursue policies of ‘soft-path’ management to deal with floods; recognises that flood conditions are not static and as such require a flexible approach; calls for the improvement of flood forecasting, the flood-proofing of individual buildings and the development of floodplain storage and bypass systems;
Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon ELi poliitilise raamistiku kohta, millega toetatakse arengumaid toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel ( 2010/2100(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on an EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges ( 2010/2100(INI) )
võttes arvesse kohustusi, mis sisalduvad ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelises paktis, mille osalisriigid on kõik ELi liikmesriigid, eelkõige selle artiklit 11 õiguse kohta toidule;
having regard to the obligations contained in the UN International Covenant on Economic, Social and Cultural Rights, particularly Article 11 thereof on the right to food, to which all EU Member States are party,
võttes arvesse 1996. aastal toimunud ülemaailmse toidualase tippkohtumise (Rooma deklaratsioon) eesmärki vähendada 2015. aastaks nälga kannatavate inimeste arvu poole võrra;
having regard to the 1996 World Food Summit (Rome declaration) objective of reducing by half the number of people suffering from hunger by 2015,
võttes arvesse 2000. aasta septembris toimunud Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni aastatuhande tippkohtumisel vastu võetud aastatuhande arengueesmärke ja eriti aastatuhande arengueesmärki nr 1, mis käsitleb põhimõtet kaotada äärmine vaesus ja näljahäda;
having regard to the Millennium Development Goals (MDGs), adopted at the Millennium Summit of the United Nations in September 2000, and in particular to Millennium Development Goal 1 on the principle of the eradication of extreme poverty and hunger,
võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust pealkirjaga „Euroopa konsensus humanitaarabi valdkonnas”;
having regard to the Joint Statement by the Council and the Representatives of the Governments of the Member States meeting within the Council, the European Parliament and the European Commission on the humanitarian aid of the European Union entitled ‘The European Consensus on Humanitarian Aid’,
võttes arvesse 13. aprillil 1999. aastal Londonis alla kirjutatud toiduabi konventsiooni, mille eesmärk on aidata kaasa maailma toiduga kindlustatusele ja parandada rahvusvahelise üldsuse võimet reageerida toiduga seotud hädaolukordadele ja muudele arengumaade toiduvajadustele;
having regard to the Food Aid Convention signed in London on 13 April 1999, whose objectives are to contribute to world food security and to improve the ability of the international community to respond to emergency food situations and other food needs of developing countries,
võttes arvesse 2009. aastal toimunud toiduga kindlustatuse teemalise tippkohtumise deklaratsiooni ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) koostatud vabatahtlikke suuniseid maaomandi ja muude loodusvarade vastutustundliku juhtimise kohta;
having regard to the declaration of the World Summit on Food Security of 2009 and the preparation by the FAO of the ‘Voluntary Guidelines on Responsible Governance of Tenure of Land and other Natural Resources’,
võttes arvesse FAO vabatahtlikke suuniseid, mille abil järk-järgult teostatakse õigust piisavale toidule riikliku toiduga kindlustatuse raames;
having regard to the FAO ‘Voluntary guidelines to support the progressive realisation of the right to adequate food in the context of national food security’,
võttes arvesse G20-le esitatud asutusteülest aruannet toiduainete hinna volatiilsuse kohta „Toidu- ja põllumajandusturgude hinna volatiilsus: poliitilised meetmed”, mis esitati G20 Prantsusmaa eesistujale 2. juunil 2011. aastal;
having regard to the interagency report for the G20 on food price volatility entitled ‘Price Volatility in Food and Agricultural Markets: Policy Responses’, which was submitted to the French presidency of the G20 on 2 June 2011,
võttes arvesse 2004. aasta novembris koostatud ELi maapoliitika suuniseid;
having regard to the ‘EU land policy guidelines’ from November 2004,
võttes arvesse OECD ja FAO ühist väljaannet „OECD ja FAO põllumajanduslikud perspektiivid 2011– 2020”, mis ilmus 17. juunil 2011. aastal;
having regard to the OECD-FAO Agricultural Outlook 2011-2020, published jointly by the OECD and the FAO on 17 June 2011,
võttes arvesse 2003. aastal allkirjastatud Maputo deklaratsiooni põllumajanduse ja toiduga kindlustatuse kohta, milles Aafrika valitsused kohustusid eraldama vähemalt 10% oma iga-aastasest riigieelarvest põllumajandusele;
having regard to the Maputo Declaration on Agriculture and Food Security signed in 2003, in which African governments committed themselves to allocate a minimum of 10% of their annual national budgets to agriculture,
võttes arvesse Maailmapanga arenguaruannet 2008 „Põllumajanduse areng”;
having regard to the World Bank's World Development Report 2008: ‘Agriculture for Development’,
võttes arvesse komisjoni teatist „Ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks”;
having regard to the Commission Communication entitled ‘The CAP towards 2020’,
võttes arvesse FAO uusimat kahe aasta raportit toiduainetega varustatuse väljavaadete kohta (juuni 2011);
having regard to the most recent FAO Biannual Food Outlook Report (June, 2011),
võttes arvesse rahvusvahelise arengule suunatud põllumajandusteaduste ja tehnoloogia hindamise institutsiooni (IAASTD) 15. aprillil 2008 avaldatud aruannet;
having regard to the International Assessment of Agricultural Knowledge, Science and Technology for Development (IAASTD) report published on 15 April 2008,
võttes arvesse 10. juulil 2009. aastal L'Aquilas tehtud ühisavaldust ülemaailmse toiduga kindlustatuse kohta;
having regard to the L'Aquila Joint Statement on Global Food Security adopted on 10 July 2009,
võttes arvesse ÜRO minimaalse sotsiaalkaitse algatust;
having regard to the UN Social Protection Floor Initiative,
võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni;
having regard to the United Nations Convention on the Law of the Sea of 1982,
võttes arvesse FAO 1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhendit;
having regard to the FAO Code of Conduct for Responsible Fisheries of 1995,
võttes arvesse FAO aastaülevaadet maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukorra kohta aastal 2010;
having regard to the FAO annual review The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010,
võttes arvesse 31. märtsil 2010 vastu võetud komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „ELi poliitiline raamistik, millega toetatakse arenguriike toiduga kindlustatuse probleemide lahendamisel” ( KOM(2010)0127 ) ning 10. mail 2010 vastu võetud nõukogu järeldusi;
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘An EU policy framework to assist developing countries in addressing food security challenges’ ( COM(2010)0127 ) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
võttes arvesse 31. märtsil 2010 vastu võetud komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Toiduvarustuskindluse parandamiseks antav humanitaarabi” ( KOM(2010)0126 ) ning 10. mail 2010 vastu võetud nõukogu järeldusi;
having regard to the Communication from the Commission to the Council and the European Parliament on ‘Humanitarian Food Assistance’ (COM(2010)126) adopted on 31 March 2010 and to the Council Conclusions adopted on 10 May 2010,
22. mai 2008. aasta resolutsiooni toiduainete hinnatõusu kohta ELis ja arengumaades ELT C 279E, 19.11.2009, lk 71.
, to its resolution of 22 May 2008 on rising food prices in the EU and the developing countries OJ C 279 E, 19.11.2009, p.
võttes arvesse AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 4. detsembril 2010 Kinshasas vastu võetud resolutsiooni toiduga kindlustatuse kohta Vastuvõetud tekstid, AKV-EL/100.879/10/lõplik
having regard to the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly resolution on food security adopted in Kinshasa on 4 December 2010 Text adopted, ACP-EU/100.879/10/fin.
võttes arvesse õigusega toidule tegeleva ÜRO eriraportööri 29. jaanuari 2011. aasta kaheksat soovitust G20-le;
having regard to the eight recommendations to the G20 published by the UN Special Rapporteur on the right to food on 29 January 2011,
võttes arvesse aruannet „Agroökoloogia ja õigus toidule”, mille koostas õigusega toidule tegelev ÜRO eriraportöör ja mis esitati ÜRO inimõiguste nõukogule 8. märtsil 2011. aastal;
having regard to the report entitled ‘Agroecology and the Right to Food’ by the UN's Special Rapporteur on the right to food, presented before the UN Human Rights Council on 8 March 2011,
võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust ( A7-0284/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Development and the opinion of the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0284/2011 ),
arvestades, et 2010. aastal ulatus nälja all kannatavate inimeste arv FAO andmetel 925 miljonini; arvestades, et ülemaailmselt on alla 5-aastaste laste alakaalulisus 26 % ning enam kui kolmandik alla viieaastaste laste surmadest on tingitud alatoitumusest; arvestades, et ainult pooled kõigist arengumaadest (62 riiki 118st) liiguvad aastatuhande arengueesmärgi saavutamise kursil; arvestades, et ülemaailmne majandussurutis ning tõusvad toiduainete ja kütuse hinnad on halvendanud toiduainetega varustatuse olukorda paljudes arengumaades, eriti vähimarenenud riikides, muutes seega osaliselt olematuks viimase aastakümne edusammud vaesuse vähendamisel;
whereas the number of people suffering from hunger amounted to 925 million in 2010 according to the FAO; whereas, globally, underweight prevalence in children under 5 years old is at 26 percent and more than one third of under-five child deaths are attributable to undernutrition; whereas only half of all developing countries (62 out of 118) are on track to achieve the MDG target; whereas the global economic downturn and rising food and fuel prices have worsened the food situation in many developing countries, especially the least-developed countries, thus partly setting back the last decade's progress on poverty reduction,
arvestades, et nälg ja alatoitumus on inimeste suremuse peamine põhjus ning suurim oht maailmarahule ja julgeolekule;
whereas hunger and malnutrition are the main causes of human mortality and the greatest threats to world peace and security,
arvestades, et vastavalt hiljuti, 2011. a jaanuaris avaldatud FAO toiduhindade indeksile on toiduainete hinnad alates 2010. aasta augustist kuust kuusse tõusnud, järgides viimase kümne aasta suundumust, ja hinnatasemed on nüüd kõrgemad kui 2008. aastal toiduainete hindade haripunktis; arvestades, et toorainete hinna volatiilsus avaldab suurt mõju madala sissetulekuga riikidele ning arengumaade kõige vaesematele ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatele ja marginaliseerunud elanikerühmadele;
whereas, according to the recent publication of January 2011 by the FAO Food Price Index, there has been a month-on-month rise in food prices since August 2010, following a trend over the last ten years, with levels now higher than during the food price peak of 2008; whereas the volatility of commodity prices is impacting greatly on low income countries and the poorest and most vulnerable and marginalised segments of the populations of developing countries,
arvestades, et hinnanguliselt suureneb ülemaailmne nõudlus põllumajandustoodete järele 2050. aastaks 70% ning et need põllumajandustooted tuleb toota vähem vett ja pestitsiide kasutades, väiksema kasutada oleva põllumajandusmaaga ja säästvaid agroökoloogilisi tootmismeetodeid kasutades, samas kui maailma rahvastik jõuab selleks ajaks prognooside kohaselt üheksa miljardini; arvestades, et toiduga kindlustamatust süvendavad veelgi toorainetega spekuleerimine, maa degradeerumine, veenappus, kliimamuutus, ülemaailmne maa omandamine ja maaomandiga seotud ebakindlus, eelkõige vaeseimate ja kõige ebasoodsamas olukorras olevate elanikerühmade puhul, ülemaailmsed seemnemonopolid, nõudlus agrokütuste järele ja energiapoliitika;
whereas global demand for agricultural products is expected to increase by 70 % by 2050 which will need to be produced using less water and pesticides, with less agricultural land available and applying sustainable agro-ecological production methods, while the world's population is forecast to reach nine billion by then; whereas food insecurity is further exacerbated by speculation on commodities, land degradation, water scarcity, climate change, global land acquisitions and land tenure insecurity, particularly for the poorest and most vulnerable segments of the population, global seed monopolies, demands for agro-fuels and energy-related policies,
arvestades, et 85% maailma kindlakstehtud kalavarudest on kas täielikult kasutuses, liigkasutuses või ammendunud, ning arvestades, et toiduainete puuduse all kannatavate väikese sissetulekuga riikide sõltuvus kalast kui loomsete valkude allikast on FAO väljaande „Maailma kalanduse ja vesiviljeluse olukord 2010. aastal” kohaselt vähemalt 20%;
whereas 85 % of the world's assessed fish stocks are either fully exploited, overexploited or depleted, and whereas the dependency on fish as a source of animal protein in low-income food-deficit countries is at least 20 %, according to FAO's ‘The State of the World Fisheries and Aquaculture 2010’,
arvestades, et põllumajandus annab tööd ja elatist rohkem kui 70% arengumaade tööjõust, eelkõige naistele; arvestades, et Maailmapanga hinnangul on põllumajandussektori kasv vaesuse vähendamisel kaks korda tõhusam kui muude sektorite kasv, kuid arvestada tuleb ka maapiirkondade mittepõllumajandussektori kasvu ja töökohtade loomisse investeerimise tähtsust;
whereas agriculture provides employment and a livelihood for more than 70 % of the labour force, mainly women, in developing countries; whereas the World Bank estimates that growth in the agricultural sector is twice as effective at reducing poverty as growth in other sectors, but having regard also to the importance of investing in rural non-farm sector growth and job creation,
arvestades, et on tõendeid väike- ja keskmise suurusega põllumajandustootjate potentsiaali kohta toodetava toidu koguse suurendamisel; arvestades, et ainult eksporttoodangule keskendumisel arengumaades on enamasti negatiivne mõju, eeskätt naistest väiketalunikele;
whereas evidence shows the potential of small- and medium-scale agricultural systems in increasing overall food production; whereas focusing only on export production in developing countries tends to have negative impacts, especially on women as smallholder farmers,
arvestades, et eraomandi kaitse ja õigusriigi põhimõtted on põllumajandusse tehtavate erainvesteeringute suurendamise põhilised eeltingimused;
whereas the defence of private property and the rule of law are basic requisites with a view to raising private investment in agriculture,
arvestades, et juurdepääsu puudumine laenudele või mikrokrediidile seemnearetusse, väetistesse ja niisutusmehhanismidesse investeerimiseks takistab arengumaade väiketalunikel põllumajandustoodangut suurendamast; arvestades, et riigil on väga oluline roll säästva arengu ning tootmis- ja töötlemissuutlikkuse suurendamisel;
whereas owing to lack of access to loans or microcredit for investment in improved seeds, fertilisers and irrigation mechanisms, small-scale farmers in developing countries face serious obstacles to increased agricultural output; whereas the state plays a crucial role in sustainable development and in building up production and processing capacities,
arvestades, et viimase kolmekümne aasta jooksul on põllumajandusele eraldatava rahvusvahelise ametliku arenguabi osakaal järsult vähenenud;
whereas the share of official development assistance (ODA) allocated to agriculture internationally has fallen dramatically over the last three decades,
arvestades, et EL reageeris toiduainete rahastamisvahendi loomise näol 2008. aasta toidukriisile kiiresti; arvestades, et kuna selliste meetmete mõju nälja ja toiduga kindlustamatuse struktuurilistele põhjustele ning väikestele ja keskmise suurusega põllumajanduslikele, eelkõige naiste juhitavatele pereettevõtetele on olnud raske mõõta, asub seisukohale, et nimetatud rahastamisvahendi edasine laiendamine või sellele täiendavate vahendite eraldamine ei peaks toimuma automaatselt, vaid enne otsuse langetamist tuleks läbi viia sõltumatu mõju hindamine selle kohta, kui tõhusalt on eraldatud vahendid parandanud toiduainetega varustatust kõikides abisaavates riikides;
whereas the EU has responded quickly to the 2008 food crisis through the creation of the Food Facility; whereas the impact of such measures on the structural causes of hunger and food insecurity and on small and medium-sized family farms, particularly those run by women, has been difficult to measure, considers that further extension of this Food Facility, or additional allocation of funding to it, should not be automatic, but decided based on an independent impact assessment of the funds disbursements' efficiency in improving food security in all the beneficiary countries,
arvestades, et alatoitumuse tagajärgi, nt loote kasvupeetus või kängumine esimesel kahel eluaastal, mis põhjustavad pöördumatut kahju, sh lühem kasv täiskasvanuna, vähesem omandatud haridus, väiksem sissetulek täiskasvanuna ja järeltulijate väiksem sünnikaal, tuleb ikka veel pidada paljude lõunapoolsete riikide jätkusuutliku arengu oluliseks probleemiks;
whereas the consequences of undernutrition, such as poor foetal growth or stunting in the first two years of life, lead to irreversible damage, including shorter adult height, lower attained schooling, reduced adult income and decreased offspring birth weight, must still be seen as a major problem for sustainable development in many countries of the south,
arvestades, et alates 2008. aastast on taas suurenenud poliitiline rõhuasetus toiduga kindlustatusele, mille tulemusena on rahvusvahelisel tasandil mitmekordistunud algatused, mis nõuavad laiaulatusliku ülemaailmse strateegia väljatöötamist;
whereas there has been a renewed political emphasis on food security since 2008 which has led to a multiplication of initiatives at the international level, which calls for a comprehensive global strategy,
Toiduga kindlustatust ja toitumisalast kindlustatust käsitlev ELi poliitiline raamistik – inimõigustel põhinev säästva põllumajanduse käsitus
EU policy framework on food and nutrition security: a human-rights-based approach to sustainable agriculture