natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab, et katsetataks uusi ja innovaatilisi rahastamismeetodeid, näiteks ELi projekti võlakirju ja innovatsioonikuponge, mis võimaldaksid ettevõtetel kasutada neid ressursse otse akrediteeritud uurimiskeskustes; kõnealustele kupongidele ei tuleks kohaldada kuluaruandlust, sest nende kasutamist tõendaksid keskused, kus kuponge kulutatakse; lisab, et akrediteeritud keskused võiks luua liikmesriigi või piirkondlikul tasandil, ja need kinnitaks Euroopa institutsioon, näiteks Teadusuuringute Ühiskeskus; on seisukohal, et Teadusuuringute Ühiskeskuse panus raamprogrammi alusel toimuvasse innovatsioonitegevusse peaks sisaldama tõhustatud koostööd tööstusega;
Calls for new and innovative methods of financing to be tested, such as EU project bonds and vouchers for EU innovation, which would allow businesses to spend those resources directly at accredited research centres; such vouchers should not be subject to cost reporting because their use would be certified by the centres where the vouchers are spent; the accreditation centres could be set up on a national or regional basis and validated by a European body such as, for example, the JRC; takes the view that the JRC's contribution to innovation under the Framework Programme should include enhanced cooperation with industry;
tervitab ELi väikeettevõtjate innovatsioonialase teadustegevuse programmi, mille eesmärk on selgitada välja tehnoloogiaga seotud lahendust nõudvad probleemid avalikus sektoris ja rahastada teadus- ja arendusprojekte, et töötada välja uusi lahendusi nii vanadele kui ka esilekerkivatele probleemidele.
Welcomes the EU Small Business Innovation Research (SBIR) programme whose purpose is to identify technology-oriented public sector challenges and fund R&D projects in order to develop new solutions to both old and emerging problems;
on seisukohal, et mitte kogu innovatsioon ei põhine teadusel ja et mitte kogu teadustegevuse eesmärk ei ole innovatsioon; usub seetõttu, et kavandatud ümberkorraldamine peaks hõlmama tervet innovatsioonitsüklit, ideest turuni, kaasa arvatud mittetehnoloogilist, ökoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni; on arvamusel, et see peaks hõlmama innovatiivsete tavade edendamist (nt innovatiivne ja kommertskasutusele eelnev hange, ergutusauhinnad, intellektuaalomandi õigusi käsitlev poliitika ja juhtivate turgude algatused) ja nende laialdase leviku soodustamist; tuletab meelde, et standardiseerimist peaks võtma arvesse suurte probleemidega tegeledes ja ühise strateegilise raamistiku prioriteetsete valdkondade kujundamisel, kuid see ei peaks olema uus eraldiseisev vahend või tegevus;
Takes the view that not all innovation is research-based and that not all research has innovation as its goal; believes in consequence that the proposed reorganisation should cover the full spectrum of activities related to innovation, from concept to market, including non-technological, eco- and social innovation; believes that this should include the promotion of innovative practices (such as innovative and pre-commercial public procurement, inducement prizes, IPR policies and lead market initiatives) and the facilitation of their widespread dissemination; recalls that standardisation should be taken into account in addressing grand challenges and shaping priority areas of CSF, but should not be a new separate instrument or activity;
võtab teadmiseks konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi senise edu ja rõhutab, et programmi jätkumine ja laiendamine on vältimatult vajalik, eelkõige selleks, et tugevdada uuenduslikke VKEsid kui Euroopa majanduse mootorit;
Notes the success of the CIP so far and highlights the vital importance of continuing and further expanding the programme, particularly in order to strengthen innovative SMEs as the driver of the European economy;
rõhutab siiski, et mõned konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi vahendid võiksid kujuneda tulevase raamprogrammi loomulikuks jätkuks, tagades Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide järjepidevuse; on seisukohal, et raamprogrammi projektide raames välja töötatud tehnoloogiat võiks laiendada innovaatilistele projektidele:
Stresses, however, that some of the CIP instruments could become the natural extension of the future framework programme, providing continuity for European research and innovation projects; takes the view that the technology developed under framework programme projects could be extended to innovative projects:
levitades selle kasutamist erinevates tööstus- ja teenindussektorites;
disseminating their use in various industrial and service sectors,
tuues turule muid täiendavaid rakendusi sidusvaldkondades;
launching further additional applications in related or complementary fields;
tuletab meelde, et uurimis-, teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonitöö väga konkurentsitihe olemus ning kohaliku teadus- ja innovatsioonivõime arendamise säilimine sõltub teatud määral dubleerimise ja killustamise esinemisest, ilma milleta oleks teaduskoostöö ohus;
Recalls that the very competitive nature of research, scientific, technological and innovation work and the maintenance of local scientific and innovative capacity building depend on the existence of some level of duplication and fragmentation, without which collaborative research would be undermined;
rõhutab, et erainvesteeringute paremaks ligimeelitamiseks ja tagamaks, et teadus- ja arendustegevus aitab kõige tõhusamal viisil parandada Euroopa konkurentsivõimet, tuleks raamprogrammis võtta asjakohased meetmed tugeva ja tõhusa reguleeriva raamistiku kehtestamiseks, et kaitsta intellektuaalse omandi õigusi teadustegevuse varajases faasis;
Underlines that in order to more effectively attract private investment and to ensure that research and development most effectively contribute to enhancing European competitiveness, appropriate measures should be taken in the Framework programme to establish a strong, efficient regulatory framework for the protection of intellectual property rights at an early stage in the research process;
julgustab tungivalt rakendama koolitusprogramme kõikide võimalike osalejate jaoks, eriti juhtimiseeskirjade rakendamise valdkonnas, ning palub komisjonil välja töötada projektide valimise, hindamise ja kontrollimise kriteeriumid, pidades silmas tipptasemele tõusu tingimusi; nõuab tungivalt, et komisjon võtaks ennetavaid meetmeid, et aidata eelkõige alaesindatud liikmesriikide avalik-õiguslikel asutustel parandada oma juhtimissüsteemi, ning korraldaks selleks hindamisi ja esitaks kõnealustele asutustele soovitusi rahastamistaotluste ja projektijuhtimise parandamiseks;
Strongly encourages the implementation of training programmes for all potential participants, particularly on the application of management rules, and calls on the Commission to develop criteria for the selection, evaluation and assessment of training projects, bearing in mind inter alia the stairways to excellence; urges the Commission to take a proactive approach to help public bodies, especially those established in under-represented Member States, to improve their management system by carrying out assessments and to issue recommendations for these bodies to improve their funding applications and project management;
kordab uuesti, et Euroopa teadustegevuse rahastamise juhtimise lihtsustamine eeldab tohutut edasiminekut; on arvamusel, et lihtsustamisel on otsustavaks elemendiks üleminek praeguselt kontrollipõhiselt lähenemisviisilt rohkem usaldusel põhinevale ja riskide suhtes tolerantsemale lähenemisviisile, mis oleks eriti kasulik VKEdele; nõuab kõigi kindlakstehtud lihtsustamismeetmete rakendamist uues ühises strateegilises raamistikus, sealhulgas suuremat aktsepteeritavat vigade esinemise riski määra, tavapäraste raamatupidamistavade laialdast aktsepteerimist, ühekordsete summeeritud ja kindlasummaliste väljamaksete kasutamist (vabatahtlikult), taotlemise ja lepingu sõlmimise menetluste ning eelmaksete tegemise ja kulude toetuskõlblikkuse eeskirjade lihtsustamist, finants- ja teadusaruandluse nõuete olulist vähendamist, lepinguni jõudmise aja lühendamist maksimaalselt kuue kuuni ning uurimistoetuse määramise tähtaja ja väljamaksmistähtaja olulist lühendamist, ning osalejatele rohkem paindlikkust projektide korraldamisel ja juhtimisel ning partnerite valikul;
Reiterates that simplification of the management of European research funding requires a quantum leap; believes that a key element in simplification is to shift from the current control-based to a more trust-based and risk-tolerant approach, which is of particular benefit for SMEs; calls for the implementation of all identified simplification measures in the new CSF, including an increased margin of tolerable risk of error, a broad acceptance of usual accounting practices, the use of lump sums and flat rates (on a voluntary basis), simplification of the application and contractual procedures and of the rules on pre-financing and the eligibility of costs, a significant reduction of the financial and scientific reporting requirements, shortening of the time-to-contract to maximum 6 months and a significant reduction of the time-to-grant and time-to-pay, and more flexibility for participants in how they organise and manage their projects and choose their partners;
on veendunud, et lihtsustamine võimaldaks vähendada rahastamismäärade kombinatsioone ja kaudsete kulude määramise meetodeid kõigi rahastamisskeemide puhul, kaotamata siiski ülikoolide, teadusorganisatsioonide ja tööstuse suhtes kohaldatavat diferentseerimist;
Is convinced that simplification should lead to a reduction in the combination of funding rates and indirect costs calculation methods across financing schemes without, however, abolishing the differentiation applying for universities, research organisations and industry;
soovitab määratleda piiratud kogumi ühtseid eeskirju (haldus-, finants- ja korralduslikud eeskirjad) ja põhimõtteid, mida on kerge tõlgendada ning mis kehtiksid kõigi ELi teadus-, arendus- ja innovatsiooniprogrammide ja rahastamisvahendite korral;
Recommends defining a limited set of common (administrative, financial and organisational) rules and principles that are easy to interpret and that would apply to all EU R&D&I programmes and instruments;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lihtsustama juurdepääsu Euroopa teadusprogrammidele, näiteks looma ühist kontaktpunkti, lähtuma põhimõttest „üks projekt – üks dokument” ning asutama heade tavade vahetamise foorumi; kordab sellega seoses, et oleks vaja kergesti kättesaadavat ühtset kontaktpunkti, kus potentsiaalsed osalejad saaksid taotleda nõustamist ja rahalist toetust; kritiseerib praegust puudulikku läbipaistvust ja teavet eelseisvate teadusprojektide konkursikutsete valdkonnas, mille tõttu teadlased ja asutused ei suuda end nõuetekohaselt ette valmistada ja ei saa seega osaleda;
Calls on the Commission and the Member States to make access to European research programmes easier, for example by setting up a single contact point, establishing a principle of ‘one project, one document’ and setting up a forum for exchange of good practice; in this respect, reiterates the need for an easily accessible single entry point to advice and financial support for potential participants; criticises the current lack of transparency and information on upcoming calls for proposals for research projects, which results in researchers and institutes being unable to properly prepare themselves and therefore impedes their participation;
juhib tähelepanu sellele, et järjekindel poliitika Euroopa teadmistepõhise ühiskonna loomiseks eeldab hariduse, teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste seoste tugevdamist; rõhutab, et ühine strateegiline raamistik peaks käsitlema ja integreerima kogu teadmisteahela näiteks infrastruktuuri arengu, standardiseerimise, koolitusprogrammide ja võtmetehnoloogiate arendamist toetavate meetme kaudu; ergutab koostööd ülikoolide, ettevõtete ja uurimisinstituutide vahel ning on veendunud, et teadmiste ja tehnoloogia siire on otsustava tähtsusega; palub eraldada vahendid, et soodustada tehnoloogiasiiret teadusest tööstuslikku rakendusse nii teenuste- kui ka tootmissektoris;
Points out that a coherent policy towards creating a European knowledge-based society implies strengthening the links between education, research and innovation; emphasises that the CSF should address and integrate the entire knowledge chain via, for example, infrastructure development, standardisation, training programmes and measures to support key technologies; encourages all collaboration between universities, businesses and research institutes and believes that skills and technology transfer is a vital component; asks for practical instruments to be provided to foster the transfer of technology from research to industrial application, both in services and in the manufacturing sectors;
nõuab suuremat valitsustevahelist osalemist vastavalt ühise kavandamise meetmetele, mis tugevdaks koostööd teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni valdkonnas kogu Euroopas;
Calls for stronger intergovernmental participation under the Joint Programming Measures, which would strengthen cooperation in research, development and innovation throughout Europe;
rõhutab ühiste tehnoloogiaalgatuste ja Euroopa tehnoloogiaplatvormide tähtsust ning soovitab kõigile avaliku ja erasektori partnerlustele välja pakkuda konkreetse ühise raamistiku, mille tingimused on kõigile lihtsad ja selged ning milles era- ja avaliku sektori rollid selgelt eristuvad; rõhutab vajadust võtta tõhusaid meetmeid, et parandada läbipaistvust ning VKEde ja avaliku teadussektori juurdepääsu kõnealustele vahenditele; palub komisjonil teostada praegu toimivate avaliku ja erasektori partnerluste eri vormide edenemise, mõju ja asjakohasuse põhjalik analüüs, enne kui ta olemasolevaid partnerlusvorme kindlustama või uute loomist toetama hakkab, et parandada partnerluste juhtimist ja tagada mitmesuguste sidusrühmade ulatuslikum kaasamine teadusuuringute kava koostamisse ning juurdepääs uustulnukatele; on veendunud, et need vahendid peavad selgelt lähtuma üldsuse prioriteetsetest eesmärkidest (väärtustama ühiskondlikku kasu ja jätkusuutlikkust) ning kaasama erainvesteeringuid;
Pointing out the importance of Joint Technology Initiatives (JTIs) and European Technology Platforms (ETPs), recommends offering a specific common framework for all PPPs with clear, simplified common conditions, clearly separating the role of the private sector and the public sector; stresses the need to take effective measures to improve transparency and open access to such instruments by SMEs and the public research sector; invites the Commission to carry out an in-depth analysis of the state of the art, impact and relevance of the currently running different formats of PPPs before consolidating or supporting the establishment of additional ones, in order to improve their governance to ensure better involvement of a greater variety of stakeholders both in setting the research agenda and ensuring access to newcomers; is also convinced that those instruments should be clearly driven by public priority objectives (valuing societal and sustainability results) and be leveraging real private investments;
rõhutab, et ühine strateegiline raamistik peaks olema atraktiivne rahastamismehhanism nii avaliku kui ka erasektori osalejatele (sealhulgas valitsusvälised ja kodanikuühiskonna organisatsioonid); on arvamusel, et kõigil ulatusliku mõjuga teadus-, arendus- ja innovatsiooniprojektides osalejatel peaks olema otsustav roll prioriteetide arutelus ja juurdepääs teadusinfrastruktuurile;
Stresses that the CSF should be an attractive funding mechanism for both private and public sector actors (including also NGOs and CSOs); believes that all participants in high impact R&D&I projects and ETPs should play a role in the priority-setting discussion and have access to research infrastructures;
pooldab teaduspõhise lähenemisviisi omaksvõtmist ja nõuab usalduspõhist suhtumist teadlastesse ja suuremat riskitolerantsi osalejate suhtes kõikides rahastamissüsteemi etappides, muu hulgas teaduse ja innovatsiooni väärtustamist; nõuab järgmises raamprogrammis akadeemilisele teadustegevusele asjakohast rahastamismudelit;
Favours moving towards a ‘science-based’ approach and calls for a trust-based attitude towards researchers and a more risk-tolerant attitude towards participants at all stages of the funding system, including science valorisation and innovation; asks for an appropriate funding model for academic research in the next FP;
usub, et ühine strateegiline raamistik ei peaks piirduma vaid teadustegevusest lähtuva või tehnoloogiapõhise innovatsiooniga, vaid et see peaks toetama erinevaid innovatsiooniallikaid; juhib tähelepanu sellele, et paljud ettevõtted – eelkõige VKEd – kasutavad muid innovatsiooniallikaid, milleks on näiteks kliendid, turud, kasutajad ning eelkõige töötajad ise, ning et sellisel kujul innovatsioon on sageli praktilisema iseloomuga ja suunatud protsesside, teenuste või toodetega seotud konkreetsete probleemide lahendamisele, kuna pakutud lahendused tulevad sageli töötajatelt, kes on tootmisprotsessile, turgudele ja klientidele kõige lähemal; on seetõttu arvamusel, et EL peaks ühtlasi tõhustama kasutamisele suunatud, töötajatest lähtuvat innovatsiooni;
Believes that the CSF should not be limited to focusing on research-driven or technology-based innovation alone, but that it should support different sources of innovation; points out that many companies – especially SMEs – use other sources of innovation such as clients, markets, users and, not least, employees, and that this form of innovation is often of a more practical nature and is focused on solving specific problematic issues related to processes, services or products, since the proposed solutions are often found by the employees that are closest to the production process, markets and clients; believes, therefore, that the EU should strengthen practice-oriented, employee-driven innovation;
nõuab tungivalt, et komisjon tagaks algatuse Horizon 2020 üldkulude läbivaatamise; palub komisjonil seetõttu analüüsida, kui suure osa moodustavad seitsmenda raamprogrammi üldkulud, ja esitada ettepanekud nende võimalikult madalal hoidmiseks;
Urges the Commission to ensure that overhead costs under HORIZON 2020 are revised; asks the Commission, therefore, to analyse what percentage the overhead costs represent in FP7 and to come forward with proposals to keep it as low as possible;
nõuab, et raamprogrammi keskmesse jääks koostöö teadusuuringute valdkonnas (praegune koostööprogramm), mis tõhustaks koostoimet, et suurendada ja kiirendada suurepärase rahvusvahelise reputatsiooniga, nii EList kui väljastpoolt pärit partneritega koostöös läbi viidud uurimisprojektide mõju ja selle levikut; on arvamusel, et koostöös toimuvate teadusuuringute rahastamine peaks olema temaatiliselt paindlikum (laiemad pakkumiskonkursid) ja korralduselt kasutajasõbralikum, et tõmmata ligi väljapaistvaid teadlasi ja vastata nii suurte konsortsiumide kui ka väiksemate rühmituste vajadustele; on arvamusel, et hõlmata tuleb kogu innovatsiooniahel alates teadusuuringutest kuni ulatuslike katse- ja näidisprojektideni, ning näha ette konkreetne eraldi eelarve sektoritele, kus on välja töötatud strateegiline nägemus ühiskondlike probleemide lahendamiseks, vajaduse korral koos pikaajaliste investeerimistsüklitega;
Calls for collaborative research (the current Cooperation Programme) to be kept at the heart of the FP, reinforcing synergies to increase and accelerate the impact and dissemination of research projects performed in cooperation with partners of excellent global standing, both from within and from outside the EU; believes that funding of collaborative research should have greater thematic flexibility (broader calls) and user-friendly funding arrangements in order to attract outstanding scientists and to respond to the needs of both large consortia and smaller groups; believes that the whole innovation chain from exploratory research to large scale pilot projects and demonstrations should be covered, with dedicated ring-fenced budgets to sectors which have developed a strategic vision in order to address societal challenges with long-term investment cycles, where appropriate;
suhtub skeptiliselt teaduse tippkeskuste võrgustike loomiseks ja konverentside ning ürituste korraldamiseks eraldatud vahendite kasutamise tõhususse ning nõuab teadusuuringute ja innovatsiooni elektroonilise võrgustumise meetmete tugevdamist ning teadusuuringute tulemuste levitamist interneti kaudu;
Voices its scepticism about the effectiveness of utilising the funds for creating research networks of excellence and organising conferences and events and calls for a strengthening of electronic networking measures for research and innovation and the dissemination of research results via the Internet;
väljendab oma kahtlust selle üle, kas iga taotlusvooru tulemusel tuleks rahastada vaid ühtainust projekti, kuna tulemuseks on teiste ettevalmistusele ja hindamisele kulunud vahendite raiskamine ning suurepäraste ideede rahastamata jätmine; kutsub komisjoni üles uurima võimalust rahastada ka teisi väga häid ideesid, mis ei osutunud väljavalituks, uuringutele eraldatava täiendava eelarve kaudu (teadustöö vahendid), mis hõlmab ka liikmesriikide vahendeid, piirkondlikke ja struktuurifonde;
Expresses its scepticism about whether it is often possible to finance a single proposal per call, resulting in a waste of the resources invested in their preparation and evaluation and the non-funding of excellent ideas; calls on the Commission to investigate the possibility of funding excellent, non-selected proposals, through an additional research budget (matching research funds) which will also involve Member States and regional and structural funds;
nõuab valdkondadevahelise ja -ülese teadustegevuse konsolideerimist ja teadustegevuse sotsiaalse mõõtme tunnustamist; tuletab sellega seoses meelde, et peamisi ühiskondlikke probleeme ei saa lahendada ainult tehnoloogiliste lahenduste abil, vaid selleks tuleks kasutada ka Euroopa teadusuuringuid sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonnas ning sotsiaalset innovatsiooni, mis jäävad endiselt otsustava tähtsusega vahendiks kõnealuste probleemide lahendamisel; on seetõttu arvamusel, et ühise strateegilise raamistiku puhul tuleb tagada ühiskonna-, majandus- ja humanitaarteaduste iseseisev teemavaldkond ja selle kaasamine olulise komponendina kõigisse kavakohastesse meetmetesse;
Calls for consolidation of multi- and transdisciplinary research and recognition of the social dimension of research; in this context, recalls that grand societal challenges should be dealt with – apart from technological responses – by means of European research in social sciences and humanities and social innovation, which remain a pivotal asset in successfully addressing those challenges; believes therefore that both an independent subject area covering ‘social and economic sciences and the humanities’, and inclusion of it as an increased component in all agenda-driven actions should be secured in the CSF;
et suurendada kodanike ja kodanikuühiskonna huvi ja kaasatust, nõuab teema „Teadus ühiskonnas” jätkamist nii eraldiseisvalt kui ka horisontaalse laiendamisega, et vastata ühiskonna peamistele probleemidele; usub, et komisjon peaks toetama eetikasuuniste edasist väljatöötamist ja laiemat levitamist ning edendama kodanikuühiskonna organisatsioonidele mõeldud vahendite edasist väljatöötamist;
In order further to attract the interest and involvement of citizens and civil society in research, calls for the continuation of the Science in Society theme as a stand-alone and for its horizontal expansion to cover the great societal challenges; in addition, believes that the Commission should support further development and wider dissemination of guidelines on ethics, and the further development of instruments designed for Civil Society Organisations (CSOs);