natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et ELi ühtekuuluvuspoliitikas on juba edu saavutatud olulise sünergia loomisel ELi teiste poliitikavaldkondadega eesmärgiga suurendada nende kohapealset mõju ja teenida liidu kodanike hüvangut, ning arvestades, et näiteks sünergia ühtekuuluvuspoliitika ning teadusuuringute ja innovatsiooni või Lissaboni strateegia vahel ning sünergia piiriülesel tasandil on andnud reaalseid positiivseid tulemusi, mida tuleb kinnistada ja laiendada;
whereas the EU cohesion policy has already been successful in creating some important synergies with other EU policies with the aim of increasing their impact on the ground and for the benefit of citizens of the Union and whereas, for example, synergies between cohesion policy and research and innovation or the Lisbon Strategy, and synergies at cross-border level, have delivered tangible positive results that must be confirmed and expanded,
toetab ELi ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle toimunud avaliku arutelu peamisi järeldusi, mis on esitatud viiendas eduaruandes; väljendab rahulolu suure huvi üle, mida regionaalpoliitika valdkonna erinevad sidusrühmad, eriti kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, on juba kõnealuse arutelu osas üles näidanud;
Endorses the main conclusions of the public consultation on the future of EU cohesion policy, as presented in the Fifth Progress Report; is satisfied by the great interest that different stakeholders in the field of regional policy, in particular local and regional authorities, have already attached to that debate;
väljendab heameelt asjaolu üle, et nimetatud järeldused vastavad väga suurel määral sellele seisukohale, mida on väljendatud Euroopa Parlamendi resolutsioonis neljanda aruande kohta; tuletab meelde, et see resolutsioon oli esimene panus avalikku arutellu;
Welcomes the fact that those conclusions correspond to a very large extent to the view expressed in its resolution on the Fourth Progress Report; recalls that that resolution represented Parliament' first contribution to the public debate;
täheldab, et neljandat eduaruannet käsitlevas resolutsioonis väljendatud seisukoht sisaldab järgmisi soovitusi: esiteks tuleks tagasi lükata kõik renatsionaliseerimise katsed ning pühenduda tuleks ühtsele paindlikule ELi poliitikale, mis suudab kohaneda kõige asjakohasema sekkumise ulatusega ja mis peaks olema suuteline tegelema ka selliste ühiste probleemidega nagu üleilmastumine, kliimamuutus, demograafilised muutused (sealhulgas vananemine, ränne ja rahvaarvu vähenemine), vaesus ja energiavarustus; teiseks ollakse kindlalt veendunud, et ELi ühtekuuluvuspoliitika peaks hõlmama kõiki ELi piirkondi, sealhulgas geograafiliste eritunnustega piirkondi, ning andma kõigile lisandväärtust; kolmandaks on vaja määrata ELi struktuuripoliitika ja meetmete kulude prioriteedid ning reservatsioonidega toetada vahendite sihtotstarbelist eraldamist; ning neljandaks on vaja sünergiat ja integreeritud lähenemisviisi erinevate valdkondade poliitika vahel, et saavutada kohapeal optimaalsed tulemused majanduskasvuks ja arenguks;
Observes that the views expressed in its resolution on the Fourth Progress Report include the following recommendations: first, that any attempt for re-nationalisation should be rejected and that there should be a commitment to a single, flexible EU policy, capable of adapting to the most appropriate scale of intervention, which should also be in a position to address common challenges such as globalisation, climate change, demographic change (including ageing, migration and depopulation), poverty, and energy supply; second, a strong belief that the EU cohesion policy should cover all EU regions, including those with special geographical characteristics, and should import added value for everyone; third, that there is a need to set priorities in the spending of EU structural policies and actions and the endorsement, with reservations, of an 'earmarking' exercise; and fourth, that there is a need for synergies and an integrated approach between the different sectoral policies in order to achieve the optimal result for growth and development on the ground;
on veendunud, et territoriaalne ühtekuuluvus, mis tugevdab majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, on ELi ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamise üks alussambaid; rõhutab, et territoriaalne ühtekuuluvus aitab tõhusalt tasandada arenguerinevusi nii liikmesriikide ja piirkondade vahel kui ka nende sees; on seetõttu seisukohal, et ELi regionaalpoliitika tulevane reform peaks sisaldama rohelise raamatu arutelu järeldusi;
Believes that territorial cohesion is a central pillar for achieving the objectives pursued by the EU cohesion policy, by reinforcing both economic and social cohesion; stresses that territorial cohesion contributes effectively to closing the development gaps between but also within Member States and regions; considers, therefore, that the future reform of EU regional policy should incorporate the conclusions of the debate on the Green Paper;
Territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva rohelise raamatu hindamine
Assessment of the Green Paper on Territorial Cohesion
väljendab heameelt selle üle, et komisjon on vastuseks parlamendi kauaaegsele nõudmisele rohelise raamatu vastu võtnud; kiidab täielikult heaks otsuse jätkata territoriaalse ühtekuuluvuse analüüsi, see on olnud juba pikka aega regionaalpoliitika teemaliste arutelude keskpunktis, hoolimata asjaolust, et Lissaboni lepingut ei ole veel ratifitseeritud;
Welcomes the Commission's adoption of the Green Paper, in response to Parliament's long-standing demand; fully endorses the decision to proceed with the analysis of 'territorial cohesion', which has long been at the forefront of any debate on regional policy, notwithstanding the fact that the Lisbon Treaty has not yet been ratified;
on siiski seisukohal, et rohelisel raamatul jääb puudu ambitsioonikusest selles mõttes, et ei ole suudetud teha ettepanekut territoriaalse ühtekuuluvuse selge määratluse ja eesmärgi kohta ega oluliselt parandada selle uue põhimõtte mõistmist, nii et sellega saaks tõhusalt aidata kahandada erinevusi piirkondade vahel; ühtlasi peab kahetsusväärseks seda, et rohelises raamatus ei selgitata, kuidas territoriaalne ühtekuuluvus lõimitakse ühtekuuluvuspoliitika kehtivasse raamistikku või milliste metoodiliste vahendite või abinõudega muudetakse see põhimõtete raamistikust toimemehhanismideks, mida rakendada kohapeal järgmise programmiperioodi jooksul;
Considers, however, that the Green Paper lacks ambition to the extent that it fails to propose either a clear definition of or an objective for territorial cohesion and does not advance significantly the understanding of that new concept, so that it can effectively contribute to the alleviation of disparities between regions; regrets, moreover that the Green Paper does not explain how territorial cohesion will be integrated into the existing framework of cohesion policy or with what methodological tools or resources it will be transformed from a framework of principles into operational mechanisms to be applied on the ground during the next programming period;
väljendab heameelt rohelises raamatus sisalduva analüüsi üle, milles määratletakse kolm põhimõistet, mis peaksid olema territoriaalse ühekuuluvuse arendamisel keskse tähtsusega: kontsentratsioon, ühendamine ja koostöö; on seisukohal, et need mõisted saavad aidata lahendada mõningaid põhiprobleeme, mis takistavad Euroopa Liidu harmoonilist, tasakaalustatud ja säästvat arengut, näiteks majandustegevuse kontsentreerumisega eelkõige riikide ja piirkondade pealinnadesse seotud negatiivne mõju, ebavõrdne juurdepääs turgudele ja teenustele tulenevalt kaugusest, kontsentratsioonist või infrastruktuuri puudumisest ning eraldumine nii liikmesriikide kui ka piirkondade vaheliste piiride tõttu;
Welcomes the analysis in the Green Paper which defines three key concepts that should be central to the development of territorial cohesion: concentration, connection and cooperation; considers that those concepts can contribute to the solution on some basic obstacles that hinder the harmonious, balanced and sustainable development of the European Union, such as the negative effects associated with the concentration of economic activity, in particular in certain national and regional capitals, the inequalities in terms of access to markets and services that result from distance or concentration, lack of infrastructure, and the divisions that are imposed by boundaries between Member States but also regions;
on seisukohal, et rohelises raamatus ei võeta nõuetekohaselt arvesse territoriaalse tegevuskava ja Leipzigi hartaga võetud kohustusi, mis annavad territoriaalsele ühtekuuluvusele strateegilise ja operatiivse perspektiivi, eriti mis puudutab polütsentrismi põhimõtet või uut linna- ja maapiirkondade vahelist partnerlust; on arvamusel, et need eesmärgid peavad olema territoriaalse ühtekuuluvuse arutelu keskmes;
Considers that the Green Paper does not take due account of the commitments made in the Territorial Agenda and the Leipzig Charter, which give territorial cohesion a strategic and operative vision, in particular as regards the polycentrism principle or the new urban-rural partnership; considers that those objectives need to be central to the debate on territorial cohesion;
väljendab heameelt, et algatatakse avalik arutelu territoriaalse ühtekuuluvuse üle, nagu on nõutud rohelises raamatus; on seisukohal, et igasuguse avaliku arutelu edu oleneb otseselt erinevate sidusrühmade ja kodanikuühiskonna võimalikult suurest kaasatusest arutellu; kutsub pädevaid riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi üles viivitamata jagama asjakohast teavet, et suurendada teadlikkust selle uue põhimõtte olulisusest;
Welcomes the launching of the public consultation on territorial cohesion, as requested in the Green Paper; considers that the success of any public consultation is directly linked with the widest possible participation of the different stakeholders and civil society; calls on the competent national, regional and local authorities to disseminate, without delay, the relevant information, in order to raise awareness about the importance of this new concept;
on seisukohal, et kõikide tugeva territoriaalse mõjuga ELi valdkondlike poliitikameetmete kooskõlastamine peab olema kesksel kohal territoriaalse ühtekuuluvuse arendamisel ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel; peab seetõttu kahetsusväärseks, et asjaomane analüüs rohelises raamatus piirdub ainult ELi poliitikmeetmete loeteluga, ilma et pakutaks välja viise nendevahelise sünergia parandamiseks või meetodeid, mille abil mõõta nende meetmete tegelikku territoriaalset mõju;
Considers the coordination of all sectoral EU policies that have a strong territorial impact to be central to the development of territorial cohesion and the reinforcement of economic and social cohesion; regrets, therefore, that the relevant analysis in the Green Paper is confined to listing those EU policies without suggesting ways of improving synergies between them or even methods by which, in fact, to measure the territorial impact of those policies;
nõustub lähenemisviisiga, mille kohaselt rohelises raamatus või avalikus arutelus ei viidata territoriaalse ühtekuuluvuse võimalikele eelarvelistele või rahanduslikele mõjudele; on seisukohal, et selline analüüs oleks ennatlik, enne kui põhimõte ise on selgelt määratletud ja seda mõistavad kõik sidusrühmad; on siiski seisukohal, et selle küsimuse arutelu on lahutamatult seotud ELi tulevast ühtekuuluvuspoliitikat käsitleva läbirääkimis- ja kavandamisprotsessiga; nõuab, et selle arutelu tulemus oleks aluseks järgmisele finantsraamistikule;
Agrees with the approach of not including any references to possible budgetary and financial implications of territorial cohesion in the Green Paper or in the public debate; considers that such an analysis would be premature until the concept itself is clearly defined and understood by all stakeholders; considers, however, that any discussion on this issue is inseparable from the whole process of negotiating and planning the future EU cohesion policy; requests that the outcome of that debate will serve as the basis for the next financial framework;
on seisukohal, et tugeva ja hästi rahastatud ELi regionaalpoliitika olemasolu on järjestikuste laienemistega toimetuleku ning sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamise vältimatu tingimus laienenud Euroopa Liidus;
Considers that the existence of a strong and well-financed EU regional policy is an indispensable condition for tackling successive enlargements and for achieving social, economic and territorial cohesion in an enlarged European Union;
Territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõtte analüüs
Analysis of the concept of territorial cohesion
nõustub rohelises raamatus esitatud seisukohaga, et võrdsete võimaluste põhimõttel rajanev territoriaalne ühtekuuluvus tähendab nii Euroopa Liidu kui terviku polütsentrilise arengu tagamist kui ka erinevate omaduste ja eripäradega territooriumide tasakaalustatud ja säästvat arengut koos nende mitmekesisuse säilitamisega; ühtlasi nõustub arvamusega, et territoriaalse ühtekuuluvusega tuleks tagada, et kodanikud saaksid oma piirkondade eeliseid ja võimalusi täiel määral kasutada ja arendada; rõhutab asjaolu, et territoriaalne ühtekuuluvus on horisontaalne põhimõte, millel rajaneb Euroopa Liidu areng; on kindlalt veendunud, et territoriaalne ühtekuuluvus peaks tõhusalt toetama Euroopa Liidu piirkondade vaheliste ja siseste erinevuste kaotamist ja sellega ära hoidma ebaühtlase arengu; kinnitab, et territoriaalsel ühtekuuluvusel on nii maismaaline kui ka mereline mõõde;
Endorses the position of the Green Paper that territorial cohesion, based on the principle of equal opportunities, is about ensuring the polycentric development of the European Union as a whole, as well as the balanced and sustainable development of territories with different characteristics and specificities while also preserving their diversity; also endorses the view that territorial cohesion should ensure that citizens are able to exploit to the full and develop the assets and potentials of their regions; places emphasis on the fact that territorial cohesion is a horizontal concept that underpins the development of the European Union ; strongly believes that territorial cohesion should effectively contribute to closing the gaps between and within the regions of the European Union and thus prevent the prospect of asymmetry; asserts that territorial cohesion has both a land and a maritime dimension;
on veendunud, et territoriaalne ühtekuuluvus on eraldiseisev põhimõte, mis annab reaalset lisandväärtust majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning lahenduse ELi piirkondade kasvavatele probleemidele; rõhutab, et ühtekuuluvuse kolm komponenti (majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne) peaksid üksteist täiendama ja tugevdama, kuid säilitama siiski oma eraldi ülesanded ühtses integreeritud lähenemises; on seetõttu arvamusel, et nende komponentide vahel ei tohi olla hierarhiat või vastuolu; rõhutab, et territoriaalne ühtekuuluvus tuleks lülitada olemasolevasse raamistikku nii, et see ei tooks kaasa ELi ühtekuuluvuspoliitika killustumist sektorite vahel;
Believes that territorial cohesion is a distinct concept, which provides tangible added value to economic and social cohesion and a solution to the growing challenges of the EU regions; stresses that the three component parts of cohesion (economic, social and territorial) should be complementary and mutually reinforcing, while maintaining distinct objectives within a single integrated concept; considers, therefore, that there must be no hierarchy or trade-off between those component parts; stresses that territorial cohesion should be introduced into the existing framework without causing the sectoral fragmentation of the EU cohesion policy;
väljendab heameelt ESPONi aruande järelduste üle Euroopa territooriumi tulevaste arengustsenaariumite kohta kuni aastani 2030, mis sisaldab konkreetseid andmeid, millele toetuda poliitilises arutelus ELi ja riikide poliitika vormi üle, et luua õiged vahendid lahendamaks uusi probleeme, millel on suur mõju kohalikul või piirkondlikul tasandil, nagu näiteks demograafilised muutused, linnastumine, ränne ja kliimamuutused, ning luua optimaalsed tingimused kodanike heaks elukvaliteediks;
Welcomes the conclusions of the ESPON report on future development scenarios for the European territory until 2030, which bring tangible data in support of the policy debate on the shape of EU and national policies, in orders to create the right instruments to meet new challenges having a major local or regional impact such as demographic change, urban concentration, migratory movements, and climate change, and to develop optimal conditions for a good quality of life for their citizens;
rõhutab, et territoriaalse ühtekuuluvuse üks peamisi eesmärke on tagada, et ühes kindlas paigas saavutatud edu ja kasv oleksid kasulikud kogu piirkonnale ja kogu ELi territooriumile; on sellega seoses arvamusel, et teadustegevuse ja innovatsiooni tippkeskused ja klastrid võivad olla üheks mooduseks, kuidas tagada majandusedu, teadusavastused, tehnoloogiline innovatsioon, töökohad ja piirkondlik areng, ning nõuab, et tõhustataks koostööd ja teadmiste edasiandmist selliste keskuste, ülikoolide, majandusorganisatsioonide ja ettevõtete, sealhulgas ka väikeettevõtete vahel; kutsub komisjoni üles esitama mõjuhinnangu, milles analüüsitakse klastrite ja tippkeskuste mõju ümbritsevatele aladele;
Emphasises that one of the main objectives of territorial cohesion is to ensure that progress and growth generated in one specific territory should provide benefits for the whole region and across the territory of the European Union; considers, in this respect, that excellence centres and clusters of research and innovation may be one way of ensuring economic success, scientific discovery, technological innovation, jobs and regional development, and calls for the strengthening of interaction and knowledge transfer between those centres, universities, business organisations and individual businesses, including the smallest; calls on the Commission to present an impact assessment analysing the effect of clusters and excellence centres on surrounding areas;
rõhutab, et territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte hõlmab ka ühtekuuluvust territooriumide piires, ning teeb ettepaneku eelistada sellist poliitikat, mis soodustab territooriumide tõeliselt polütsentrilist arengut, et leevendada survet pealinnadele ja soodustada teiseste keskuste teket; märgib, et see oleks ühtlasi üks moodus, kuidas vähendada kontsentratsiooni negatiivset mõju linnadele (nt ummikud, saastumine, sotsiaalne tõrjutus ja vaesus) või sellele järgnevat kontrollimatut linnastumist, mis avaldab mõju linnakodanike elukvaliteedile; on seisukohal, et seejuures ei tohi kahe silma vahele jääda toetus maapiirkondadele ega maapiirkondades asuvate väike- ja keskmise suurusega linnade tähtis roll;
Emphasises that the concept of territorial cohesion also embraces cohesion within territories and proposes that priority be given to any policies that promote a genuinely polycentric development of territories, in order to lessen the pressures on capital cities and encourage the emergence of secondary poles; notes that this should also be a way to counter the negative effects of concentration for cities, such as congestion, pollution, social exclusion and poverty, or the subsequent uncontrolled urbanisation that affect the quality of life of citizens living there; considers that support for rural areas and the important role played by small and medium-sized towns located in rural areas should not be overlooked in that regard;
rõhutab siseturu olulist panust majanduslikku, sotsiaalsesse ja territoriaalsesse ühtekuuluvusse; rõhutab, kui tähtsad on avalikud teenused säästva majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks, ning et vaja on sotsiaalselt ja piirkondlikult õiglast juurdepääsu üldhuviteenustele, eriti haridusele ja tervishoiuteenustele; rõhutab sellega seoses, et õiglase juurdepääsu tagamine ei ole seotud üksnes geograafilise kaugusega, vaid ka nende teenuste kättesaadavuse ja juurdepääsetavusega, ning subsidiaarsuse põhimõtet ja EÜ konkurentsiõigust silmas pidades on arvamusel, et vastutus üldhuviteenuste määratlemise, korraldamise, rahastamise ja järelevalve eest peaks jääma riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele; on siiski seisukohal, et territoriaalse ühtekuuluvuse üle peetavas arutelus tuleks käsitleda ka kodanike õiglast juurdepääsu teenustele;
Emphasises the vital contribution of the internal market to economic, social and territorial cohesion; stresses the importance of public services in relation to sustainable economic and social development as well as the need for socially and regionally equitable access to services of general interest, in particular education and health services; emphasises, in this respect, that guaranteeing 'equitable access' does not simply involve geographical distance but also availability and accessibility of those services and takes the view, in light of the principle of subsidiarity and of EC competition law, that responsibility for defining, organising, financing and monitoring services of general interest should rest with the national, regional and local authorities; considers, however, that a reflection on the equitable access for citizens to services should be included in the debate on the territorial cohesion;
märgib, et rohelises raamatus tunnistatakse suuri arenguraskusi, millega seisavad silmitsi geograafilise eripäraga kolme liiki piirkonnad: mägipiirkonnad, saared ja hõredalt asustatud piirkonnad; vähendamata seda olulist rolli, mis territoriaalsel ühtekuuluvusel võib olla nende piirkondade probleemide lahendamisel, väljendab arvamust, et territoriaalne ühtekuuluvus ei peaks olema selline poliitika, mis on suunatud üksnes ebasoodsate geograafiliste tingimustega piirkondadele; kuid arvab, et tuleks pöörata erilist tähelepanu sellele, kuidas korvata nende piirkondade puudusi ja võimaldada neil muuta oma piirkondlik potentsiaal eelisteks ja reaalseteks võimalusteks ning ergutada arengut, mis on äärmiselt oluline Euroopa Liidule tervikuna;
Notes that the Green Paper acknowledges the great development challenges of three particular types of regions with specific geographical features: mountainous regions, island regions and sparsely populated regions; without diminishing the significant role that territorial cohesion can play in addressing the problems of those regions, expresses the view that territorial cohesion should not be a policy exclusively directed towards regions with geographical handicaps; considers, however, that special consideration should be given on how to offset their handicaps and enable them to convert regional potential into assets and real opportunities and stimulate development, which is vital for the European Union as a whole;
märgib samuti, et muud piirkonnad on silmitsi eriomaste poliitiliste raskustega seoses majandus- ja sotsiaalarengu, juurdepääsu ja konkurentsivõimega; need raskused puudutavad EÜ asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 sätestatud äärepoolsemaid piirkondi, aga ka äärealasid, rannikualasid ja väheneva rahvastikuga piirkondi; on seisukohal, et kauguse eripära tuleks tunnistada geograafiliseks eripäraks, mis nõuab nende piirkondade puhul poliitilisi erikaalutlusi; nendib eriraskusi, millega oma arengus põrkuvad kokku ka väikesaartest liikmesriigid Küpros ja Malta;
Notes also that other regions face specific policy challenges in terms of economic and social development, accessibility and competitiveness; those challenges include the outermost regions established in Article 299(2) of the EC Treaty, border regions, peripheral regions, coastal regions, as well as regions experiencing depopulation; considers, in particular, that the specific feature of remoteness should be recognised as a particular geographical feature that calls for special policy considerations for those regions; notes the specific challenges that the small island Member States, Cyprus and Malta, also face in their development;