natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kordab oma tunnustust liikmesriikide pingutustele, mille tulemusel eraldati Lissaboni tegevuskava eesmärkide saavutamiseks lähenemispiirkondades olemasolevatest vahenditest keskmiselt 65% ning piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkondades 82%, mis on rohkem, kui algselt taotleti; märgib rahuloluga, et aruannete kohaselt on Lissaboni prioriteetidega seotud projektidele kokku eraldatud 63 miljardit eurot ning et Lissaboni prioriteetidega seotud projektide valimine toimub samas tempos või isegi pisut kiiremini kui projektide valik muude meetmete jaoks, ning nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid ka edaspidi vahendeid ELi 2020. aasta strateegiat toetavatele projektidele;
Reiterates its appreciation of the national efforts resulting in average allocation of expenditure for the achievement of the Lisbon agenda of 65% of the available funds in the convergence regions and 82% in the regional competitiveness and employment regions, exceeding the levels originally requested; notes with satisfaction that a total of EUR 63 billion is reported as allocated to Lisbon earmarking projects and that project selection under Lisbon earmarking is at the same level or slightly faster than selection for other actions, and therefore urges the Member States to continue in future to earmark resources for projects supporting the EU 2020 Strategy;
märgib, et ühenduse strateegiliste suuniste teemade puhul on edukaim territoriaalse mõõtme teema (30%) ja üle keskmise on „Teadmiste ja uuendustegevuse edendamine majanduskasvu huvides”, kuid kaks suunist jäävad alla 27,1%, ning et projektivaliku määr on Lissaboni prioriteetidega seotud projektide puhul üle keskmise nii lähenemiseesmärgi kui ka piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärgi raames, kuid Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi puhul ulatub vaid 20,5%-ni; peab kahetsusväärseks asjaolu, et kuna kõigi liikmesriikide programmide väljundite ja tulemuste näitajaid ei ole, on strateegiaaruandes esitatud poliitika tulemuslikkuse analüüs oluliselt piiratud; palub seetõttu komisjonil läbi vaadata oma haldusalast aruandlust käsitlevad nõuded ning kutsub liikmesriike üles rangemini järgima programmi rakendamist käsitlevate andmete esitamise korda;
Notes that the progress rate among CSG themes is highest in the Territorial Dimension theme (30%), above average for ‘Improving knowledge and innovation for growth’, but below 27,1% in the case of the other two guidelines and that, moreover, selection rates are above average for Lisbon earmarked projects in both Convergence and Regional Competitiveness and Employment objectives, but amount only to 20,5% in the European Territorial Cooperation objective; regrets that, in the absence of output and result indicators for all Member States, the analysis of policy performance as presented in the strategic report has proved to have serious limitations; calls on the Commission, therefore, to review its administrative reporting requirements and calls on the Member States to be more disciplined about providing data on programme implementation;
väljendab heameelt edusammude üle nende projektide rakendamisel, mille puhul lähtutakse suunisest „Rohkem ja paremaid töökohti”, võttes arvesse majanduskriisi ja töötute arvu kasvu; soovitab siiski tungivalt, et komisjon võtaks kasutusele liikmesriikidega koostöö tegemise meetodid, mis lihtsustavad kõigi vajalike rahaliste vahendite kiiret koondamist ja tõhusat eraldamist, et saavutada ressursitõhus ja konkurentsivõimeline majandus, kaasav majanduskasv ning kõrge tööhõivetasemega majandus, aidates kaasa sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele ja vaesuse vähendamisele, mis on ELi 2020. aasta strateegias ja selle eesmärkides suurima tähtsusega eelkõige tööhõive- ja sotsiaalsektoris, et edendada majanduskasvu ja tootlikkust ning parandada tööhõivenäitajaid Euroopas;
Welcomes the progress already made in implementing projects relevant to the ‘More and better jobs’ Guideline, in view of the economic crisis and the growing number of unemployed; strongly recommends, however, that the Commission introduce methods for cooperating with the Member States that will make it easier for all necessary funding to be promptly mobilised and allocated efficiently for the achievement of a resource-efficient and competitive economy, inclusive growth and a high-employment economy delivering social and territorial cohesion and poverty reduction, which are priority targets of the EU 2020 Strategy and its objectives, in particular in the field of employment and social affairs, in order to boost growth and productivity and improve employment performance in Europe;
tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Sotsiaalfond on pakkunud asjakohast toetust tööturureformide rakendamiseks ning on osutunud tõhusaks vahendiks passiivsetelt aktiivsetele ja isegi ennetavatele tööturumeetmetele ülemineku soodustamisel; palub liikmesriikidel jätkata selliste struktuurireformide elluviimist, mis kaitsevad tööturgu võimalike tulevaste kriiside eest;
Welcomes the fact that the ESF has provided relevant support to implement labour market reforms and proved to be an effective instrument contributing to the shift from passive to active and even preventive labour market policies; calls on the Member States to continue with structural reforms that will safeguard labour markets against a potential future crisis;
rõhutab, kui oluline on parandada infrastruktuuri ja teenuseid ning muuta need taskukohaseks ebasoodsamates mikropiirkondades, kus sotsiaalselt tõrjutud isikute (nt romad) osakaal on suur;
Stresses the importance of improving infrastructure and services for disadvantaged microregions with a high concentration of socially marginalised people (e.g. the Roma), and also making them affordable;
tuletab meelde, et ligi 23,7% (82 miljardit eurot) Ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide rahalistest eraldistest aastateks 2007–2013 on ette nähtud transpordile, kuid ainult pool sellest kulutatakse üleeuroopalise transpordivõrgu projektidele (17 miljardit eurot üleeuroopalise transpordivõrgu prioriteetsetele projektidele ja 27,2 miljardit eurot üldisele osale), teine pool on ette nähtud investeeringuteks riiklikesse, piirkondlikesse ja kohalikesse projektidesse, mis ei ole üleeuroopalise transpordivõrgu kaartidel näidatud; rõhutab, et Ühtekuuluvusfondist ja struktuurifondidest transpordile eraldatud vahendid on jagatud transpordiliikide ja võrgustike vahel viisil, mis ei võta piisavalt arvesse Euroopa Liidu eesmärke;
Recalls that about 23,7% (EUR 82 billion) of the Cohesion and Structural Funds allocation for 2007-2013 is intended for transport, but only half of it will be spent on TEN-T projects (EUR 17 billion on the TEN-T priority network and EUR 27,2 billion for the comprehensive part), with the other half being earmarked for investment in national, regional and local projects not indicated on the TEN-T maps; stresses that cohesion and structural funding allocated to transport is distributed between transport modes and networks in a way which takes insufficient account of the objectives of the European Union;
tunneb heameelt vahendite eraldamise üle, et investeerida energiatõhususse ja taastuvenergiasse elamuehitusel ning marginaliseerunud kogukondadele ette nähtud eluasemeprojektidesse, mida paljudes piirkondades edukalt rakendatakse ja tuleks jätkata ka tulevikus;
Welcomes the inclusion of expenditure for investment in energy efficiency and renewable energy in housing construction and housing projects for marginalised communities, which is successfully being implemented in many regions and should be continued in the future;
nõuab, et keskkonnasektoris, eriti Euroopa lisandväärtust loovates olulistes valdkondades, nagu võitlus ja kohandumine kliimamuutusega ja kliimamuutuse leevendamine, investeerimine puhtamasse ja vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiasse, võitlus õhu- ja veesaaste vastu, meetmed bioloogilise mitmekesisuse kaitseks, raudteevõrgustiku laiendamine, energiatõhususe edendamine, eelkõige ehitussektoris, ja taastuvate energiaallikate edendamine, rakendataks programme tõhusamalt, et saavutada ELi 2020. aasta eesmärgid ja edendada keskkonnahoidlike töökohtade loomist ja keskkonnahoidlikku majandust;
Calls for more effective implementation of programmes in the environmental sector, especially in cross-cutting areas which provide European added value, such as action to combat, mitigate and adapt to climate change, investment in cleaner and low-carbon technologies, action to combat air and water pollution, action for biodiversity protection, the expansion of railway networks, the promotion of energy efficiency, especially in the building sector, and renewable energy sources endeavouring to achieve the EU 2020 targets and promote the creation of green jobs and a green economy;
nõuab, et keskkonnakatastroofide ennetamiseks ja/või nende kiireks likvideerimiseks kasutataks asjaomaseid rahalisi vahendeid ning palub liikmesriikidel kiirendada investeerimist tööstusalade ja saastatud pinnasega seotud ennetusse ja taastamisse, sest rakendusmäär selles valdkonnas on madal;
Calls for the relevant funds to be used for environmental disaster prevention and/or rapid reaction and calls on the Member States to speed up investment in prevention and in the rehabilitation of industrial sites and contaminated land, given the low rate of implementation;
peab kahetsusväärseks viivitusi projektide valikul sellistes strateegiliselt tähtsates valdkondades nagu raudteesektor, teatavad energeetika- ja keskkonnainvesteeringud, digitaalmajandus, sotsiaalne kaasatus, valitsemine ja suutlikkuse suurendamine, ning nõuab nimetatud viivituste põhjuste põhjalikku analüüsi, kutsudes samas liikmesriike üles kaasama piirkondi, et paremini jälgida valdkondi, kus tuleb teha suuremaid pingutusi; toonitab teisalt Euroopa territoriaalse koostöö programmide raames elluviidavate keskkonnaprojektide suuremat vahendite kasutamisvõimet ning juhib tähelepanu koostöö selgele lisandväärtusele; rõhutab siiski, et liikmesriigid, mis olid projektide rakendamisel maha jäänud, võivad olla juba järele jõudnud ning seetõttu ei tohiks mahajäämus näidata praegu enam programmitöö perioodi üldkvaliteeti; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et 2010. aastal on suurenenud vahendite kasutamisvõime ja kiirenenud ühtekuuluvuspoliitika eelarve täitmine, mis tuleneb muu hulgas hiljutisest õigusaktide muutmisest ja asjaolust, et rakenduskavasid on hakatud kiiremini ellu viima, kuna komisjon kiitis lõpuks heaks viimased haldus- ja kontrollisüsteemid;
Regrets the delays in project selection for strategic areas such as the rail sector, certain energy and environmental investments, the digital economy, social inclusion, governance and capacity building, and calls for a thorough analysis of the causes of these delays, while also inviting the Member States to involve their regions in closer monitoring of areas where efforts need reinforcement; highlights on the other hand the higher absorption rate of environmental projects in European Territorial Cooperation programmes, and points to the clear added value of cooperation in this context; underlines, however, that Member States may have caught up in areas where implementation was lagging behind, and that therefore delays at this particular stage need not be indicative of overall quality in the programming period; points in this context to the acceleration in absorption capacities and budgetary implementation of cohesion policy during 2010 which stems, inter alia, from recent legislative changes and from operational programmes reaching cruising speed, the last Management and Control Systems having finally been approved by the Commission;
on veendunud, et kehvade tulemuste parandamiseks mõnes esmatähtsas valdkonnas on kiiresti vaja võtta parandusmeetmeid; soovitab põhjalikult analüüsida rakendamisprobleeme nendes valdkondades, kus tekkisid konkreetsed viivitused projektide valikul, ning kutsub sellega seoses liikmesriike üles suurendama jõupingutusi projektide valiku tõhustamiseks mahajäänud teemade puhul ja kiirendama kõikide valitud projektide rakendamist, et vältida kokkulepitud eesmärkide täitmata jätmise riski;
Believes that corrective measures need to be promptly taken to improve poor performance in some priority areas; recommends carrying out an in-depth analysis of the implementation problems in areas with specific delays in project selection and calls on Member States in this context to step up efforts to improve project selection in the delayed themes, and to accelerate implementation of all selected projects to avoid the risk of not reaching the agreed objectives;
on seisukohal, et kiire projektide valik ja rakendamine ning eraldatud vahendite üleüldine parem kasutamine on eriti vajalik sellise tegevuse puhul, mille eesmärk on eelkõige majanduskriisi negatiivse mõjuga toimetulekuks parandada inimkapitali, edendada tervishoidu ja soodustada haiguste ennetamist, tagada võrdsed võimalused, toetada tööturge ja suurendada sotsiaalset kaasatust;
Considers that in some cases rapid project selection and implementation and an overall better use of the allocated funds is particularly needed for the activities aimed at improving human capital, promoting health and fostering disease prevention, ensuring equal opportunities, supporting labour markets and enhancing social inclusion, especially in order to overcome the negative impacts of the economic crisis;
rõhutab asjaolu, et mitu liikmesriiki kinnitasid, et sihtotstarbelise eraldamise kaudu kehtestatud kord on parandanud programmitöö kvaliteeti ja keset; märgib lisaks, et liikmesriigid olid ühehäälselt seisukohal, et Lissaboni strateegiaga seotud riiklike strateegiliste raamistike ja rakenduskavade põhiprioriteetide säilitamine on parim vahend kriisiga toimetulekuks ning kinnitasid veel kord nendes dokumentides esitatud keskpikkade ja pikaajaliste eesmärkide olulisust;
Highlights the fact that several Member States confirmed that the discipline imposed by the earmarking exercise has improved the quality and focus of programming; notes, moreover, that Member States unanimously considered that maintaining fundamental priorities of their National Strategic Reference Frameworks and Operational Programmes linked to the Lisbon Strategy is the best instrument to tackle the crisis, and reconfirmed the relevance of the medium- and long-term objectives set out in these documents;
Rakendamisega seotud probleemid
Challenges in implementation
rõhutab, et mõnes valdkonnas takistab projektide tõhusat valikut ja rakendamist asjaolu, et puuduvad vajalikud eeltingimused, nagu lihtsamad taotlusmenetlused riigi tasandil, selged riiklikud prioriteedid teatavates sekkumisvaldkondades, ELi õigusaktide õigeaegne ülevõtmine ja ühendatud institutsiooniline ja haldussuutlikkus, ning liigne bürokraatia; kutsub seetõttu liikmesriike ja piirkondi üles hõlbustama poliitika rakendamist, tegeledes nimetatud probleemidega ja kohandades eelkõige õigusraamistikku riigiabi, riigihangete ja keskkonnanormide valdkonnas, ning viima ellu institutsioonilisi reforme;
Underlines the fact that effective selection and implementation of projects in some areas is hampered by missing relevant preconditions such as simpler application procedures at national level, clear national priorities for certain areas of intervention, timely transposition of EU laws and consolidated institutional and administrative capacity, and by excessive national red tape; calls therefore on Member States and regions to facilitate policy implementation by tackling these challenges and in particular by adapting the legal framework in the field of state aid, public procurement and environmental rules and pursue institutional reforms;
tuletab kahetsusega meelde, et olulist viivitust poliitika rakendamisel põhjustavad peamiselt järgmised tegurid: mitmeaastase finantsraamistiku ja poliitikat käsitlevate õigusaktide paketi üle peetavate läbirääkimiste hiline lõpuleviimine, põhjustades viivitusi riiklike strateegiate ja rakenduskavade väljatöötamises, muudatused finantskontrolli eeskirjades ja riiklikul tasandil kehtestatud hindamiskriteeriumides, käesoleva programmitöö perioodi kattumine perioodi 2000–2006 kontode sulgemisega ning riiklikuks kaasfinantseerimiseks kasutada olevate riigieelarveliste vahendite vähesus;
Recalls with regret that the substantial delay in policy implementation results mainly from the following factors: late conclusion of the negotiations on the multiannual financial framework and the legislative package of the policy, resulting in belated completion of the national strategies and operational programmes, changes in the rules on financial control and evaluation criteria imposed at national level, overlap with the closure of the period 2000-2006 and scarce public resources available for cofinancing in Member States;
mõistab hukka asjaolu, et kuigi strateegiaaruandes tuleks esile tuua struktuurifondidest kaasrahastatud programmide panus ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide rakendamisse, ei sisalda aruanne põhjalikke andmeid piirkondlike erinevuste kohta aastani 2009;
Deplores the fact that, although the Strategic Report should highlight the contribution of the programmes cofinanced by the Structural Funds towards implementing the objectives of cohesion policy, it does not provide comprehensive data on the situation regarding regional disparities up to 2009;
Majanduskriisile reageerimine
Response to the economic crisis
tunneb heameelt, et avaldati komisjoni talituste töödokument, mis käsitleb ühtekuuluvuspoliitikat ja majanduskriisile reageerimist ning Euroopa majanduse taastamise kava toetuseks võetud ühtekuuluvuspoliitika meetmete rakendamise hinnangut; rõhutab, et see hinnang põhineb ennekõike riiklikes strateegiaaruannetes sisalduval teabel; nõuab, et komisjon võtaks vajalikke meetmeid, et tagada liikmesriikide esitatud teabe täpsus;
Welcomes the publication of the Commission Staff Working Paper ‘Cohesion Policy: Responding to the economic crisis’, a review of the implementation of cohesion policy measures adopted in support of the European Economic Recovery Plan; highlights that this review draws primarily on the information provided in national strategic reports; calls for the Commission to take the necessary measures in order to ensure that the information provided by the Member States is accurate;
märgib, et ülemaailmse rahandus- ja majanduskriisi ning majanduskasvu praeguse aeglustumise kontekstis aitab ELi ühtekuuluvuspoliitika otsustavalt kaasa Euroopa majanduse taastamise kavale ning on reaalmajanduse jaoks suurim ühenduse investeerimisallikas, lisaks võimaldab see sotsiaalmajandusliku keskkonna kiirele halvenemisele paindlikult ja asjakohaselt reageerida; rõhutab, et liikmesriigid pidasid oluliseks seda, et kriisimeetmeid oli võimalik kohandada vastavalt nende konkreetsetele vajadustele; nõuab siiski kriisiolukorraga toimetulekuks paindlikumaid ja lihtsamaid eeskirju ning julgustab liikmesriike kiiresti kasutama kõiki komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud meetmeid, et tagada asjakohane ja õigeaegne reageerimine vastavalt konkreetsetele vajadustele ning edukas väljumine kriisist, et saavutada pikaajaline säästev areng konkurentsivõime, tööhõive ja Euroopa piirkondade atraktiivsuse suurendamise abil;
Notes that, in the context of the global financial and economic crisis and the current economic slowdown, the EU cohesion policy decisively contributes to the European Economic Recovery Plan, constituting the largest Community source of investment in the real economy, and has proven to allow a flexible and appropriate response to the rapidly deteriorating socioeconomic environment; underlines that Member States appreciated that the crisis measures could be tailored to their specific needs; calls nonetheless for greater flexibility and reduced complexity in the rules to combat crisis and encourages Member States to use promptly all measures made available by the Commission to ensure an appropriate and timely reaction according to specific needs as well as a successful exit from the crisis to achieve long-term sustainable development by strengthening competitiveness, employment and the attractiveness of European Regions;
rõhutab, kui tähtis on teha täiendavaid pingutusi, et ületada Euroopa majanduse taastamise kava raames võetud konkreetsete ühtekuuluvuspoliitika meetmete üldise mõju hindamise raskused, ning peab kahetsusväärseks, et hinnangus saab seetõttu vaid piiratult selgitada riiklikul tasandil toodud konkreetseid näiteid; tervitab siiski aruandes esitatud heade tavade analüüsi ja esimesi järeldusi;
Stresses the importance of making supplementary efforts to overcome the difficulty of measuring the overall impact of specific cohesion policy-related measures under the EERP, and regrets that the review therefore can only give limited insights into concrete examples at national level; nevertheless welcomes the analysis of good practices and first conclusions presented in the report;
on seisukohal, et kriisist taastumise märgid on nõrgad ning lähiaastatel peab Euroopa toime tulema oma struktuuriliste puudustega, sealhulgas ühtekuuluvuspoliitika sekkumismeetmete ning eelkõige teadus- ja arendustegevusse, innovatsiooni, haridusse ja tehnoloogiasse tehtavate sihtotstarbeliste investeeringute kaudu, kuna see soodustab konkurentsivõimet kõigis sektorites; rõhutab seetõttu, et on vaja põhjalikku analüüsi kriisiga võitlemiseks võetud meetmete mõju kohta ning tagada kättesaadavad vahendid struktuurifondidest, mis on võimas mehhanism, mille eesmärk on aidata piirkondi majanduslikes ja sotsiaalsetes ümberkorraldustes ning edendada majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvuse ning solidaarsust;
Considers that the signs of recovery from the crisis are fragile, and that in the coming years Europe has to tackle its structural weaknesses, including through Cohesion Policy interventions and targeted investments notably in research and development, innovation, education and technologies that are beneficial for all sectors in acquiring competitiveness; stresses therefore the need for a thorough analysis of the impact of measures aimed at counteracting the crisis and the necessity to provide for accessible structural funding, which is a powerful mechanism designed to help the regions in their economic and social restructuring and in promoting economic, social and territorial cohesion and solidarity;
Koostoime loomine ja regionaalpoliitika vahendite valdkondliku hajutamise vältimine
Creating synergies and avoiding the sectoral dispersion of regional policy resources
jagab 2010. aasta strateegiaaruannet käsitlevates nõukogu järeldustes väljendatud seisukohta tegeliku lisandväärtuse kohta, mida annab struktuurifondidele ette nähtud ühtne strateegiline ja terviklik lähenemine; tuletab meelde, et igale fondile on vaja oma eeskirju, et tagada edukas kohapealne sekkumine konkreetsete olukordade puhul; rõhutab samuti kriisijärgses ajajärgus tekkinud vajadust konsolideerida riiklikud eelarved ning suurendada koostoimet ja kõigi olemasolevate rahastamisallikate (EL, riiklikud, EIP vahendid) mõju tõhusa kooskõlastamise abil;
Shares the view of the Council expressed in the Council Conclusions on the Strategic Report 2010 on the real added value generated by one strategic and integrated approach for the structural funds; recalls that each fund needs its own rules for successful interventions on the ground in specific situations; stresses, as well, the need in the post-crisis era to consolidate public budgets and increase synergies and the impact of all available funding sources (EU, national, EIB instruments) through effective coordination;