natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et aktiivsete tööturupoliitikate puhul on ainult väljaõppel oluline mõju tööturu kogumahule; rõhutab vajadust, et Euroopa Sotsiaalfond peaks jätkuvalt kõrgeks prioriteeks väljaõpet, mida on kohandatud vastavalt liikmesriikide erivajadustele ning väljendab muret, et struktuurivahendite eraldamine Lissaboni strateegia jaoks viib raha väljaõppe meetmetelt teistele aktiivse tööturu poliitikatele; rõhutab, et väljaõpet saavate töötajate osakaal on ikka veel liiga väike ning erasektor ei ole piisavalt panustanud väljaõppe edendamisse; palub tööandjatel seada väljaõpe kõrgeks prioriteediks ning luua tingimused väljaõppeks töökohal; on seisukohal, et väljaõppeaeg tuleks lugeda tööaja hulka;
Stresses that, of the active labour market policies, only training has a significant impact on aggregate labour market outcomes; points to the need for the ESF to continue to give top priority to training adapted to the specific needs of each Member State and its concern that the earmarking of the structural funds for the Lisbon strategy will shift money from training actions to other active labour market policies; insists that the percentage of workers in training actions is still too low and private business has not contributed enough to training promotion; asks employers to give top priority to training and create the conditions for on-workplace training; considers that training hours should be considered as working time;
rõhutab, et töötingimuste parandamine on töö kvaliteedi tagamise esmatähtis aspekt; tunneb sügavat muret seoses paindliku töökorraldusega tööjõu kohandamiseks tootmistsükliga, tööõnnetusi silmas pidades selliste kontseptsioonide mõju üle töötajate tervisele nagu kasin tootmine ja töö kiirendamine; on seisukohal, et komisjoni ettepanek tööaja direktiivi muutmiseks, kui seda rakendatakse, halvendab olukorda; kutsub komisjoni üles esitama teatist käesoleva aja ELi tööga seotud ettepanekute mõju kohta töötajate tervisele;
Stresses that improving working conditions is an essential aspect of ensuring the quality of work; is deeply concerned at the flexible work arrangements to adapt the workforce to the production cycle, the effects of schemes like lean production and the speeding-up of work on workers' health and accidents at work; considers that the Commission's proposal on the revision of the Working Time Directive, if carried, will aggravate the present situation; calls on the Commission to produce a communication on the impact of current EU proposals concerning labour on workers' health;
kutsub ELi üles seadma eesmärgiks tööaja vähendamise palka vähendamata, et luua uusi töökohti ja suurendada tootlikkust; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma tagasi tööaja direktiivi muutmise ettepanek; kutsub liikmesriike üles kooskõlastama jõupingutusi tööaja järkjärguliseks vähendamiseks aastaks 2010 ja rõhutab lühiajalise eesmärgina 35-tunnist töönädalat; on seisukohal, et tööaja vähendamine ilma palkade alandamiseta peaks olema eraldi eesmärk ja vahend ühiskondliku heaolu tagamiseks;
Calls on the EU for a strong commitment to working-time reduction, without lowering wages, to create new employment and increase productivity; calls, therefore, on the Commission to withdraw its proposal on the revision of the Working Time Directive; calls on Member States to coordinate efforts to gradually reduce working time by 2010 and stresses the short-term objective of a 35-hour week; considers that the reduction of working time, without lowering wages, should be seen as an aim in itself and a measure of societal well being;
on seisukohal, et jätkuv tööõiguse muutmine, ebatüüpilised töölepingud, kapitali liikuvus ja kõrge töötuse määr kahjustavad ametiühingute võimu; rõhutab tugevate ametiühingute tagamise tähtsust ja nende õigusi asendamatus kapitali ja töö ebavõrdse suhte tasakaalustamise protsessis ning iga tööhõivele suunatud eesmärgi toetamisel majandus- ja rahanduspoliitikas;
Considers that the on-going revisions of labour law, atypical work contracts, the mobility of capital and high unemployment undermine the power of trade unions; stresses the importance of guaranteeing strong trade unions and their rights as an indispensable process to balance the uneven relationship between capital and labour and supporting any employment-targeting objective in economic and monetary policies;
Solidaarsuse ja parema heaoluriigi uus strateegia
A new strategy for solidarity and an improved Welfare State
rõhutab, et Lissaboni strateegia peab muudatuste laia koalitsiooni loomiseks püüdma pigem hoolekandesüsteeme parandada kui neid nõrgestada, nagu Lissaboni strateegias kavandatud (tagades sotsiaalse kaitse haiguse, pensioni, töötuse ja teiste sotsiaalsete vajaduste korral), ning ei avalda negatiivset survet sotsiaalsetele standarditele; on seisukohal, et see peaks olema kindel kohustus solidaarsuse saavutamiseks ELis;
Insists that, in order to build a broad coalition for change, a new strategy must seek to improve, rather than weaken as envisioned by the Lisbon Strategy, the welfare systems (guaranteeing social protection in case of sickness, retirement, unemployment and other forms of social need) and must not exert downward pressure on social standards; considers that this should be a firm commitment towards solidarity in the EU;
rõhutab, et heaoluriigi aluseks peaks olema riiklik ja nõuetekohaselt rahastatud sotsiaalkindlustussüsteem, mis katab elu ja tööga seotud riskid, millel on riiklik põlvkondadevahelisel ümberjaotusskeemil põhinev pensionisüsteem, et tagada sotsiaalne kaitse ja solidaarsus põlvkondades ning põlvkondade vahel; on sügavalt mures, et jätkusuutlikke pensioneid käsitlevad teise põlvkonna riiklike strateegiaprogrammide peamised suunised toetavad hoolekande erastamist, pensioniea tõstmist ning soodustuste vähendamist;
Stresses that a public and properly financed social security system, covering the risks of life and work, with a pay-as-you-go public pension system to guarantee social protection and solidarity in and between generations should form the basis to the Welfare State; is deeply concerned at the fact that the main guidelines of the second-generation national strategy programmes for sustainable pensions are biased towards the privatisation of welfare, an increase in the pension age and a reduction in the level of benefits;
on seisukohal, et ei ole õigustatud komisjoni ja nõukogu surve Lissaboni strateegia kaudu veelgi lõhkuda/erastada erapensionisammast ning tõsta kehtivat kohustuslikku pensioniiga; lükkab tagasi kõik katsed tõsta kohustuslikku pensionile minemise vanust; eitab pensionisüsteemide peatse kokkukukkumise müüti ja on seisukohal, et võimalikud probleemid on ühtmoodi olemas mis tahes kapitali suurendamise või sotsiaalkindlustuse eraarvepidamissüsteemi puhul, mida süvendab finantsturgude volatiilsuse tõttu suurenenud finantsrisk, arvestades, et seda põhjustab majanduslik ja tööhõivest tingitud surve;
Considers unjustified the pressure exerted by the Commission and the Council through the Lisbon Strategy to further dismantle/privatise the public pensions pillar and increase the effective and statutory retirement age; rejects any attempt to increase the statutory retirement age; denies the myth of an imminent collapse of pension systems and considers that the problems that could exist will be equally presented in any capitalisation or private account system of social security, aggravated by the increased financial risk due the volatility of the financial markets, given that this is due to economic and employment pressures;
rõhutab, et parim viis sotsiaalkindlustuse jätkusuutlikkuse tagamiseks on täieliku tööhõive saavutamine koos sellega kaasnevate õigustega, progressiivne palgapoliitika ja võõrtöötajate täielik integratsioon/legaliseerimine, võrdsem sissetulekute jaotamine, piisav tootlikkuse kasv ning koordineeritud võitlus deklareerimata tööga; peab oluliseks tagada ja suurendada tööandjate sissemakseid sotsiaalkindlustusse; rõhutab vajadust leida riiklike sotsiaalkindlustusskeemide rahastamiseks uusi vahendeid, näiteks maksud kapitalituru tehingutele;
Stresses that the best way to tackle the sustainability of social security is through the achievement of full employment with rights, a progressive wage policy, the full integration/legalisation of migrant workers, a more egalitarian distribution of incomes, sufficient productivity growth and a coordinated fight against undeclared work; considers that it is important to ensure and increase employers’ contributions to social security; stresses the need to find new instruments to finance public social security schemes, like taxing financial transactions on capital markets;
rõhutab, et sotsiaalkindlustuse rahastamisvahendeid tuleks ajakohastada, võttes arvesse tehnoloogilist arengut ja kapitalimahuka ettevõtluse panust rahvamajanduse kogutulusse; on seisukohal, et üksnes palkadel põhineva sotsiaalkindlustuse sissemaksete süsteemiga karistatakse töömahukaid ettevõtteid; arvab, et täiendav, ettevõtte lisandväärtusel põhinev vahend aitaks tagada maksude suuremat õiglust ja tagada sotsiaalkindlustussüsteemile uued rahastamisvahendid;
Stresses that the means to finance social security should be updated, taking into account the technology developments and the contribution of capital-intensive business to national income; considers that labour-intensive businesses are penalized by a merely wage-based contribution system to social security; thinks that a complementary resource based on the firm’s added value could help to guarantee more fiscal justice and guarantee new financial means to the social security system;
rõhutab, et on vaja poliitikat, mille abil saavutada naiste ja meeste võrdõiguslikkus (nt võrdne töötasu, lapsehoolduspuhkus, juurdepääs kvaliteetsele tööhõivele), luua paremad võimalused töö- ja eraelu ühendamiseks; märgib vajadust tagada nii noortele kui eakatele tõhusam hariduslik ja sotsiaalne infrastruktuur, sealhulgas rohkem (ja paremaid) võimalusi õppeks, (taskukohaseks) lapsehoolduseks, õendusabiks ja eakate hooldamiseks; tuletab liikmesriikidele meelde 2002. aasta Barcelona tippkohtumisel võetud kohustust, et aastal 2010 võimaldavad nad päevahoiukohti rohkem kui 33%-le alla kolmeaastastest lastest ja 90%-le lastest alates kolmandast eluaastast kuni kooliminekueani, taotleb selle kohustuse täielikku täitmist ja täiendamist;
Stresses that policies are needed to achieve equality for women and men (e.g. equal pay, parental leave, access to quality employment) and to create better conditions for reconciling employment and private life; notes the need for enhanced educational and social infrastructures for young and elderly people alike, including increased (and better) facilities for learning, (affordable) childcare, nursing care and care for the elderly; reminds the Member States of the commitment that they entered into at the Barcelona Summit in 2002 whereby, by 2010, they are to provide day-care places for more than 33% of children under the age of three and for 90% of children between the age of three and school-starting age and asks for it to be fully enforced and upgraded;
rõhutab, et diskrimineerimisega võitlemiseks on vaja meetmeid, eelkõige uute õigusloomega seotud algatuste kaudu naiste, sisserändajate ja puudega inimeste õiguste valdkonnas, juhib tähelepanu vajadusele tugevdada sidet Euroopa Sotsiaalfondiga, et pakkuda viimasele vajalikku rahalist toetust ja tagada riiklikele parlamentidele, selles valdkonnas tegelevatele valitsusvälistele organisatsioonidele ja tööturu osalistele võimalus tõeliselt osaleda;
Insists on the need for measures to combat discrimination, notably via new legislative initiatives in the field of the rights of women, immigrants and persons with disabilities, and stresses the need to strengthen the link with the ESF to provide the necessary funding for the latter and ensure that national parliaments, NGOs active in the above areas and labour-market players can genuinely participate;
tuletab meelde komisjoni strateegiat uute tööhõiveallikate kohta, eelkõige edendades kohalikke ühendusepõhiseid teenuseid, sotsiaalteenuseid, isikuteenuseid, kultuuriteenuseid ja keskkonnaalaseid elukutseid; on sügavalt mures, et seda strateegiat võidakse töötuse varjamiseks ära kasutada madala töötasuga alltööhõive ja nn minitöökohtade loomiseks; arvab, et kõnealune strateegia peaks keskenduma loodavate töökohtade kvaliteedile ja stabiilsusele, et tulemuseks ei oleks nn minitöökohtade teke;
Recalls the Commission strategy for new sources of jobs, in particular by promoting local Community-based services, public services, social services, personal services, cultural services and environmental professions; it is deeply concerned that this strategy could be used up to create sub-employment and ‘mini-jobs’ with low pay levels, to mask unemployment; considers that this strategy should have a focus on the quality and stability of the jobs created so that this does not result in the creation of ‘mini-jobs’;
arvab, et sisserändepoliitika peaks edendama ümberasujate edukat majanduslikku ja sotsiaalset integratsiooni, mis aitaks samuti kaasa sotsiaalkindlustuse jätkusuutlikkusele; on seisukohal, et tõhus sisserändepoliitika sõltub ka täielikku integratsiooni eesmärgiks seadva laiaulatusliku ja ennetava strateegia rakendamisest, mis hõlmaks sotsiaalseid, majanduslikke ja kodanikke puudutavaid meetmeid;
Considers that immigration policies should promote successful economic and social integration of migrants, which could also contribute to the sustainability of social security; considers that a successful policy of immigration also is also dependent on the implementation of a comprehensive and proactive strategy to achieve full integration, covering a range of social, economic and civic measures;
Tugevdatud avalike teenuste ja reguleeritud kapitaliturgude uus strateegia
A new strategy for strengthened public services and regulated capital markets
lükkab tagasi komisjoni ja nõukogu ELi tasandil propageeritava vabastamise, erastamise ja liberaliseerimise strateegia; on seisukohal, et uus strateegia peaks keskenduma suuremale arvule ja parematele avalikele teenustele, riigi rolli tugevdamisele turu reguleerimisel, turul osalemisel ja turule sekkumisel ning paremale regulatiivsele raamistikule eelkõige kapitaliturgudel;
Rejects the strategy of deregulation, privatisation and liberalisation promoted at EU level by the Commission and the Council; considers that a new strategy should focus on more and better public services, the strengthening of the state's role in regulation, participation and intervention in the market and a better regulatory framework, in particular on capital markets;
tunnustab avalike teenuste ja nende võimaldamise tähtsust sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel ELis; kritiseerib tugevalt moonutusi riigi kui üldhuviteenuste pakkuja suhtes ja nõuab, et riiklikud kaubad paigutatakse riikliku sektori juhtimise alla; avaldab eelkõige tõukefonde silmas pidades kahetsust avaliku ja erasektori partnerluse laiendatud kasutamise ja selle ELi tasandil propageerimise üle; rõhutab, et sellist partnerlust kasutatakse erastamiste varjamiseks ja avalike teenuste osutamise õõnestamiseks;
Recognises the importance of public services and the provision thereof for the promotion of social, economic and territorial cohesion in the EU; strongly criticises the bias against the state as a provider of services of general interest and calls for public goods to be placed under the management of the public sector; regrets the extended use of public-private partnerships and their promotion at EU level, in particular with regard to the structural funds; stresses that these partnerships are being used as a cover for privatisations and undermine the provision of public services;
väljendab kahetsust teenuste direktiivi vastuvõtmise üle ELi teenuste liberaliseerimise osas ja hoiatab selle rakendamise tagajärgede eest; tunnistab teenuste sektori majanduslikku tähtsust majandusele ja töökohtade loomisele, kuid on seisukohal, et teenuste liberaliseerimine soodustab tööjõu vabastamist ja sotsiaalset ning keskkonnaalast dumpingut ja ohustab avalikke teenuseid, töökohti ning sotsiaalseid ja tarbijaõigusi; rõhutab, et valitsused kaotavad reguleeriva ja järelevalvega seotud rolli välisettevõtete teenuste osutamise üle oma territooriumil, aidates kaasa turu edasisele vabastamisele; lükkab tagasi majanduslike ja mittemajanduslike üldhuviteenuste kunstliku eristamise ja rõhutab, et selliselt asetatakse avalikud teenused direktiivi reguleerimisalasse;
Regrets the approval of the Services Directive, concerning the liberalisation of services in the EU, and warns against the consequences of its implementation; recognises the importance of the services sector for economic growth and job creation, but takes the view that the liberalisation of services promotes labour deregulation, and social and environmental dumping, and jeopardises public services, jobs and social and consumer rights; stresses that governments are losing their regulatory and monitoring role in respect of service provision by foreign enterprises on their territory, contributing to further deregulation of the market; rejects the artificial division of economic and non-economic services of general interest and stresses that this is a way to put public services under the scope of the directive;
nõuab avalike teenuste ja kommunaalettevõtete jätkuva liberaliseerimise viivitamatut peatamist; taotleb komisjonilt põhjaliku uuringu esitamist liberaliseerimise mõju kohta hindadele, teenuste kvaliteedile ja töökohtadele;
Insists that the ongoing liberalisation of public services and public utilities should be stopped immediately; asks the Commission to provide a thorough study on the impact of liberalisation so far on prices, quality of services and jobs;
on seisukohal, et praegused kulutasuvusekspertiisid või „parema õigusloome“ algatuse käigus pakutud „konkurentsivõime“ hindamised soosivad ärihuve ning nende peamine eesmärk on konkurentsi või ettevõtte kasumlikkust ohustavate õigusaktide tagasivõtmine ja vabastamise propageerimine; on seisukohal, et mõju hindamised ei peaks kahtluse alla seadma kehtivate või esitatud õigusaktide algseid eesmärke, eelkõige töökaitse, sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja tarbija õiguste vallas;
Considers that current cost-effectiveness assessments or ‘competitiveness’ assessments as proposed under the better legislation initiative are biased towards business interests and have as a main goal the withdrawal of any legislation that jeopardises competition or business profitability and promote deregulation; considers that impact assessments should not call into question the initial objectives of proposed or established legislation, in particular in the field of labour protection and social, environmental and consumer rights;
rõhutab vajadust luua ELi tasandil regulatiivne raamistik äriühingute ELis ja EList välja ümberasumise karistatavaks tegemiseks; on seisukohal, et riigiabi äriühingutele nii riiklikul kui ELi tasandil peaks olema seotud nende pikaajaliste kohustustega regionaalarengu ja tööhõive osas ning anda ei tohiks abi, mida võidakse kasutada ümberasumise propageerimiseks; taotleb töötajate esindajate tugevdatud rolli äriühingute juhatustes ja struktuuriga seotud juhtimisotsuste tegemisel;
Insists on the need to create a regulatory framework at EU level to penalise relocations of firms inside and outside of EU; considers that public aid, at national and EU level, to enterprises should be linked to long-term commitments by them in terms of regional development and employment and that no aid should be granted that could be used to promote relocations; asks for a strengthened role for workers' representatives on firms' executive boards and in structural management decisions;
rõhutab finantskriisi suurenenud ohtu kapitaliturgude vabastamise tõttu ja nende ülemaailmselt suurenenud volatiilsust, koos „kasiinotegevusega,“ mis on alaline oht tegelikule majandusele; lükkab tagasi Lissaboni strateegias sisalduvas finantsteenuste tegevuskavas ette nähtud vabastamise;
Stresses the increased risks of financial crisis due to the deregulation of capital markets and their increased volatility worldwide, with an increase in ‘casino’ activities that pose a permanent danger to the real economy; rejects the deregulation envisioned in the action plan for financial services included in the Lisbon Strategy;
rõhutab, et igale finantstehingule – aktsiad, võlakirjad, valuuta ja tuletisväärtpaberid – Tobin’i valuutaturgude ettepaneku vaimus kehtestatav väikemüügimaks karistaks lühiajalisi omandamisi, vähendades spekulatsioone ja finantsturgude volatiilsust; on seisukohal, et see ettepanek annaks valitsustele vahendi sekkuda otse finantsturgudesse; rõhutab, et see võiks anda lisavahendeid maksubaasi õõnestamisega võitlemiseks ja leevendada tööle seatud maksukoormat; meenutab, et 0,5%-line igale finantstehingule seatav finantsinstrumendi riskist sõltuvate erinevate astmetega maks annaks summa, mis võrdub igal aastal ELi eelarvega; kutsub liikmesriike üles kooskõlastama jõupingutusi sellise maksu kehtestamiseks;
Stresses that the creation of a small sales tax on each financial transaction - shares, bonds, currency and derivatives -, in the spirit of the Tobin proposal for currency markets, would penalise short-term acquisitions, reducing speculation and the volatility of financial markets; considers that this proposal with also give governments a tool to intervene directly on financial markets; stresses that this could also provide additional funding to fight tax base erosion and alleviate the tax burden on labour; recalls that an imposition of a tax of 0,5% on each financial transaction, with different levels concerning the risk of the financial instrument, could provide an amount equal to the EU budget annually; calls on Member States to coordinate efforts to create such a tax;
taotleb paremat ja rangemat reguleerivat raamistikku pankadele ja teistele finantseerimisasutustele; peab oluliseks „sularaha säilitamise“ instrumente või alammäära nõudeid, mis tähendab, et finantseerimisasutused säilitavad osa laenudest ja investeeringutest sularahas; on seisukohal, et seda liiki instrumenti võiks kasutada pankade laenupoliitikasse sekkumiseks, eelkõige lubades seesugust sularaha säilitamist soodusintressiga mikrokrediidi, mikroettevõtete ja väikeettevõtete rahastamiseks ning sotsiaalprojektideks nagu sotsiaalmajutus;
Asks for a better and stricter regulatory framework for banks and other financial institutions; considers the importance of 'cash-holding' instruments or margin requirements, which implies that financial institutions retain a part of their loans and investments in cash; considers that this type of instrument could be used to intervene on the loan policy of banks, in particular by permitting the use of such 'cash-holdings' at discount-interest rates for micro-credits, micro and small enterprise financing and social projects, like social housing;
märgib maksudest kõrvalehoidumise ja maksubaasi õõnestamise probleemi ning selle mõju tuludele ja eelarvekahju riiklikul tasandil; nõuab liikmesriikide kindlat kohustust keelustada maksuparadiisid ja off-shore tegevus ELis aastaks 2010 ning palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel võtta kindel kohustus maksuparadiiside ja off-shore tegevuse keelustamiseks ülemaailmselt;
Notes the problem of tax evasion and erosion and its impact on revenue and budget losses at national level; calls for a firm commitment from the Member States to abolish tax havens and off-shore activities inside the EU by 2010 and asks the Council, the Commission and the Member States to make a firm commitment to abolishing tax havens and off-shore activities worldwide;
Kõigi hüvanguks teadustegevusse, haridusse ja innovatsiooni investeerimise uus strateegia
A new strategy for investment in research, education and innovation for the benefit of all