natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. juunil 2010. aastal teatas hageja, et ta soovib kriminaalmenetluse jätkamist kahe tuvastatud väidetava õigusrikkuja vastu, kes olid televisioonis esinenud konkreetsete avaldustega ja kellest üks oli Krisztina Morvai.
On 23 June 2010, the complainant indicated that he wished criminal proceedings to go ahead against two identified alleged perpetrators who had made specified statements on television, one of whom was Krisztina Morvai.
Kohus peatas menetluse 8. oktoobril 2010. aastal, et esitada Euroopa Parlamendile Krisztina Morvai puutumatuse äravõtmise taotlus.
The Court suspended the proceedings on 8 October 2010 in order to make a request to the European Parliament to waive the parliamentary immunity of Krisztina Morvai.
Kohus teatas õiguskomisjonile, et Ungari kriminaalkoodeksi alusel on õigusrikkumise aegumistähtaeg võrdne selle eest ette nähtud karistuse maksimummääraga, aga ei ole lühem kui kolm aastat.
The Court has informed the Committee that the limitation period under the Hungarian Criminal Code for an offence is a period corresponding to the upper limit of the prescribed punishment but no shorter that three years.
Kuna avaliku laimamise eest kriminaalkoodeksi alusel ette nähtud karistus on kaks aastat, on kõnealuse õigusrikkumise aegumistähtaeg minimaalne ehk kolm aastat.
Since the prescribed punishment for public defamation is two years under the Criminal Code, the limitation period for this offence is therefore the minimum of three years.
Aegumistähtaeg katkeb, kui kriminaalmenetlus väidetavate õigusrikkujate vastu on alanud.
This limitation period is however interrupted by the initiation of criminal proceedings against alleged offenders.
Krisztina Morvai on omalt poolt palunud parlamendil tema puutumatust kaitsta.
For her part, Krisztina Morvai submits that Parliament should uphold her parliamentary immunity.
Kuigi ta tunnistab kõnealuste avalduste tegemist, tegi ta need naiste õiguste aktivistina, ja igal juhul ei olnud teda teavitatud mingisugustest tema vastu algatatud uurimistest ega menetlustest ajavahemikul 14. aprillist 2005, kui esitati esialgne kaebus, kuni 14. aprillini 2008, kui oleks lõppenud selle õigusrikkumise aegumistähtaeg.
Although she does acknowledge that she did make the statements in question, she made them in her capacity as a women's right activist, and she had in any event not been informed of any investigations or proceedings against her between 14 April 2005, when the original complaint was made, and 14 April 2008, when the limitation period for the offence would have run out.
Seetõttu oli 8. oktoobril 2010. aastal, kui esitati puutumatuse äravõtmise taotlus, aegumistähtaeg juba möödunud.
The limitation period had therefore expired on 8 October 2010, when the request for waiver of the parliamentary immunity was made.
Krisztina Morvai on seisukohal, et hageja ja kohus alustasid tema vastu menetlust alles pärast seda, kui ta 2009. aastal Euroopa Parlamendi liikmeks valiti.
She considers that the complainant and the Court pursued the proceedings against her only after she had been elected Member of the European Parliament in 2009.
Euroopa Parlamendi liikmete puutumatusega seotud õigusaktid ja menetlused
Law and procedure on the immunity of Members of the European Parliament
Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli (nr 7) artiklites 8 ja 9 on sätestatud (rõhuasetus lisatud):
Articles 8 and 9 of the Protocol (No 7) to the TFEU on the Privileges and Immunities of the European Union read as follows (emphasis added):
Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on Euroopa Parlamendi liikmetel: a.
During the sessions of the European Parliament, its Members shall enjoy: a.
oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel ; b.
in the territory of their own State, the immunities accorded to members of their parliament ; b.
teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.
in the territory of other Member States, immunity from any measure or detention and from legal proceedings.
Euroopa Parlamendi vastavat menetlust reguleerivad kodukorra artiklid 6 ja 7.
The procedure in the European Parliament is governed by Rules 6 and 7 of the Rules of Procedure.
Asjaomased sätted on järgmised (rõhuasetus lisatud):
The relevant provisions read as follows (emphasis added):
Artikkel 6: Puutumatuse äravõtmine
Rule 6 - Waiver of immunity
Oma eesõiguste ja puutumatusega seotud volituste rakendamisel taotleb parlament eelkõige enda kui demokraatliku legislatiivkogu puutumatuse säilitamist ja oma liikmete sõltumatuse tagamist nende ülesannete täitmisel .
In the exercise of its powers in respect of privileges and immunities, Parliament shall seek primarily to uphold its integrity as a democratic legislative assembly and to secure the independence of its Members in the performance of their duties .
Artikkel 7: Puutumatusega seotud menetlused
Rule 7 - Procedures on immunity
Vastutav komisjon teeb ettepaneku võtta vastu põhjendatud otsus, milles soovitatakse puutumatuse äravõtmise taotlus või eesõiguste ja puutumatuse kaitsmise taotlus rahuldada või tagasi lükata .
The committee shall make a proposal for a reasoned decision which recommends the adoption or rejection of the request for the waiver of immunity or for the defence of immunity and privileges.
Vastutav komisjon võib paluda asjaomasel ametiasutusel anda teavet või selgitusi, mida komisjon peab vajalikuks , et jõuda seisukohale, kas puutumatus tuleks ära võtta või tuleks seda kaitsta.
The committee may ask the authority concerned to provide any information or explanation which the committee deems necessary for it to form an opinion on whether immunity should be waived or defended.
Asjaomasele parlamendiliikmele antakse võimalus anda selgitusi ; ta võib esitada dokumente või muid kirjalikke tõendeid, mida ta peab asjakohaseks. (...) 7.
The Member concerned shall be given an opportunity to be heard , may present any documents or other written evidence deemed by that Member to be relevant and may be represented by another Member. (...) 7.
Vastutav komisjon võib esitada põhjendatud arvamuse taotluse esitanud ametiasutuse pädevuse ja taotluse vastuvõetavuse kohta, kuid ei võta mingil juhul seisukohta küsimuses, kas parlamendiliige on süüdi või mitte või kas arvamused või teod, milles parlamendiliiget süüdistatakse, õigustavad tema vastutuselevõtmist, seda isegi siis, kui nõude läbivaatamise käigus on juhtumi asjaolud komisjonile üksikasjalikult teatavaks saanud.
The committee may offer a reasoned opinion about the competence of the authority in question and the admissibility of the request, but shall not, under any circumstances, pronounce on the guilt or otherwise of the Member nor on whether or not the opinions or acts attributed to him or her justify prosecution, even if, in considering the request, it acquires detailed knowledge of the facts of the case.
Kuna kõnealused avaldused tehti 2005. aastal, tehti need enne kui Krisztina Morvai sai 2009. aastal toimunud parlamendivalimiste tulemusena Euroopa Parlamendi liikmeks.
Since the statements in question were made in 2005, they were made before Krisztina Morvai became a Member of the European Parliament following her election during the 2009 European Parliament elections.
Euroopa Kohus on otsustanud, et artiklis 8 sätestatud täieliku puutumatuse ulatus „tuleb teha kindlaks üksnes ühenduse õiguse alusel”
As the Court of Justice has held, the scope of the absolute immunity provided for in Article 8 “must be established on the basis of Community law alone”
Marra, tsiteeritud eespool, punkt 26. .
Marra , cited above, at paragraph 26. .
Lisaks otsustas kohus hiljuti, et „väide, mille eurosaadik esitas väljaspool Euroopa Parlamendi hoonet ja mis andis tema päritoluriigis aluse kriminaalmenetluseks laimamises seisneva süüteo asjas, kujutab endast nimetatud sättes ette nähtud puutumatusega hõlmatud parlamendiliikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamust vaid juhul, kui see väide vastab subjektiivsele hinnangule, millel on otsene ja ilmselge seos nende kohustuste täitmisega ”
The Court has also recently held that “a statement made by a Member of the European Parliament beyond the precincts of that institution and giving rise to prosecution in his Member State of origin for the offence of making false accusations does not constitute an opinion expressed in the performance of his parliamentary duties covered by the immunity afforded by that provision unless that statement amounts to a subjective appraisal having a direct, obvious connection with the performance of those duties ”
Patriciello, tsiteeritud eespool, resolutsioon. (rõhuasetus lisatud).
Patriciello , cited above, operative part. (emphasis added).
Pesti ringkonnakohtust saadud dokumentide ning õiguskomisjoni taotlusel saadud täiendava teabe ja selgituste põhjal ilmneb, et Krisztina Morvai vastu algatatud kriminaalmenetlus katkestati mitu korda ajavahemikul 14. aprillist 2005, kui menetlus algatati, kuni 8. oktoobrini 2010, kui esitati puutumatuse äravõtmise taotlus, ning et aegumistähtaeg jooksis ainult väga lühikestel perioodidel, kui hagejal paluti esitada kohtule teadaandeid või täiendavat informatsiooni.
On the basis of the documents received from the Pest Central District Court and the additional information and explanations provided following the Committee's request, it appears that the criminal proceedings against Krisztina Morvai were interrupted several times between 14 April 2005, when the proceedings were initiated, and 8 October 2010, when the request for waiver of the parliamentary immunity was made, and that the limitation period had only been running for very limited periods of times when the complainant had been instructed to give notices or provide further information to the Court.
Seetõttu ei olnud väidetav õigusrikkumine 8. oktoobriks 2010. aastaks aegunud.
The limitation period for the alleged offence had therefore not run out on 8 October 2010.
Ülaltoodut arvestades arvab õiguskomisjon, et puutumatuse äravõtmise taotluses, õiguskomisjonile esitatud kirjalikes esildistes ja Krisztina Morvai ärakuulamise käigus esitatud juhtumi asjaolud näitavad, et kõnealused avaldused tehti ajal, mil ta ei olnud Euroopa Parlamendi liige ja et väidetava õigusrikkumise aegumistähtaeg ei olnud pärast kriminaalmenetluse algatamist möödunud.
Against this background, the Committee considers that the facts of the case, as manifested in the request for waiver, in the written submissions to the Committee and at the hearing of Krisztina Morvai, indicate that the statements were made at a time when she was not a Member of the European Parliament and that the limitation period of the alleged offence had not run out following the initiation of criminal procedures.
Seega on õiguskomisjon seisukohal, et kõnealuseid avaldusi tehes ei täitnud Krisztina Morvai oma ülesandeid Euroopa Parlamendi liikmena.
The Committee therefore considers that, when making the statements in question, Krisztina Morvai was not acting in the performance of her duties as Member of the European Parliament.
Eeltoodud kaalutluste põhjal ja kodukorra artikli 6 lõike 2 alusel ning pärast parlamendiliikme puutumatuse kaitsmise poolt- ja vastuargumentide kaalumist soovitab õiguskomisjon Euroopa Parlamendil Krisztina Morvai parlamendiliikme puutumatuse ära võtta.
On the basis of the above considerations and pursuant to Rule 6(2) of the Rules of Procedure, after considering the reasons for and against defending the Member’s immunity, the Committee on Legal Affairs recommends that the European Parliament should waive the parliamentary immunity of Krisztina Morvai.
Euroopa äriühingu üldjuhtimise raamistik
on a corporate governance framework for European companies
Ashley Fox, majandus- ja rahanduskomisjon
Ashley Fox, Committee on Economic and Monetary Affairs
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS*......................................................9
OPINION of the Committee on Economic and Monetary AffairS *............9
TÖÖSTUSE, TEADUSUURINGUTE JA ENERGEETIKAKOMISJONI ARVAMUS............19
OPINION of the Committee on Industry, Research and Energy ...............19
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS.................................................22
OPINION of the Committee on the Internal Market and Consumer Protection 23
Euroopa äriühingu üldjuhtimise raamistiku kohta
on a corporate governance framework for European companies
– võttes arvesse komisjoni 5. aprill 2011 avaldatud rohelist raamatut „Äriühingu üldjuhtimise ELi raamistik” ( KOM(2011)0164 ),
– having regard to the Commission Green Paper of 5 April 2011 on the EU corporate governance framework ( COM(2011)0164 ),
– võttes arvesse oma 18. mai 2010. aasta resolutsiooni äriühingute juhtimisega seotud deontoloogiliste küsimuste kohta
– having regard to its resolution of 18 May 2010 on deontological questions related to companies’ management,
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0165 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0165 .
– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamusi ( A7-0051/2012 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy, and the Committee on the Internal Market and Consumer Protection ( A7-0051/2012 ),
6. teatab, et hästi juhitud äriühing peaks tingimata olema oma töötajate, aktsionäride ja vajaduse korral teiste sidusrühmade ees vastutav ja suhetes nendega läbipaistev;
States that it is a prerequisite that a well-governed company should be accountable and transparent to its employees, shareholders and, where appropriate, to other stakeholders;
12. rõhutab, et Euroopa jalgpalli ausa rahastamise algatus on äriühingu hea üldjuhtimise näide spordi valdkonnas; kutsub teisi valdkondi ja riigiasutusi üles uurima neid meetmeid põhjalikumalt eesmärgiga rakendada mõned nende aluspõhimõtted;
Stresses that the Financial Fair Play initiative is an example of good corporate governance practice in sport; calls on other sectors and public authorities to further explore these measures with a view to implementing some of their basic principles;
Direktorite nõukogu
Boards of directors
18. rõhutab, kui oluline on laialdaste ja erinevate oskuste ja pädevuste esindatus äriühingu nõukogus; tuletab meelde, et üksikisikute taandamine üksnes mingi konkreetse rühma esindajaks, näiteks soo või etnilise kuuluvuse alusel, ei edenda nende üksikisikute huve;
Underlines the importance of having a broad and diverse set of skills and competences represented in the company board; recalls that reducing individuals to being merely representatives of a specific group, such as by gender, age or ethnicity, does not promote the interests of those individuals;
21. on seisukohal, et juhatuse ja nõukogu liikmed vastutavad nende tööülesannete puhul nõutava hariduse ja koolituse läbimise eest ning saavad selleks äriühingult vajaliku toetuse;
Takes the view that it is the responsibility of management and supervisory board members to avail themselves of the training and further training necessary for fulfilment of their tasks, with assistance from the company as necessary;
24. nõuab pikaajalist jätkusuutlikku tasustamispoliitikat, mis peaks põhinema üksikisiku ja tema äriühingu pikaajalisel suhtel;
24.Calls for sustainable long-term remuneration policies, which should be based on the long-term functioning of the individual and his company;
31. palub komisjonil teha proportsionaalsed ettepanekud äriühingute aastaaruannetes aktsionäridele antava teabe laadi suunisteks ELi tasandil; on seisukohal, et kõnealune teave peab olema kõrge kvaliteediga ja informatiivne;
Calls on the Commission to bring forward proportionate proposals for Europe-wide guidelines on the type of information released to shareholders in annual company reports; considers that this information should be of a high quality and informative;
40. on seisukohal, et äriühingud peaksid võima valida nimelistel aktsiatel ja esitajaaktsiatel põhineva korra alusel; on seisukohal, et nimeliste aktsiate valimise korral peaks äriühingutel olema õigus omada teavet oma omanike kohta ning ELi tasandil tuleks kehtestada ühtlustavad miinimumnõuded osaluste avalikustamise kohta; on seisukohal, et see jätab puutumata esitajaaktsiate omanike õiguse mitte avaldada oma identiteeti;
Considers that companies should be entitled to choose between a name shares regime and a bearer shares regime; considers that, if they choose name shares, companies should be entitled to know the identity of their owners and that minimum harmonisation requirements should be set at EU level for the disclosure of material shareholdings; considers that this should be without prejudice to the right of the owners of bearer shares not to disclose their identity;
43. on seisukohal, et töötajate osaluse moodused tuleks reguleerida liikmesriikide tasandil ning lasta tööandjatel ja töötajatel nende üle läbirääkimisi pidada; sellise osaluse võimalus peaks alati olema vabatahtlik;
Believes that the question of employee share ownership schemes is one which should be regulated at Member State level and left to negotiations between employers and employees: the possibility of participating in such a scheme should always be of a voluntary nature;
„Täida või selgita” raamistik
The ‘ comply or explain ’ framework
MAJANDUS- JA RAHANDUSKOMISJONI ARVAMUS*
OPINION of the Committee on Economic and Monetary Affair S *
Arvamuse koostaja(*): Ashley Fox
Rapporteur (*): Ashley Fox
(*) Kaasatud komisjon – kodukorra artikkel 50
(*) Procedure with associated committees - Rule 50 of the Rules of Procedure
3. teatab, et hästi juhitud äriühing peaks tingimata olema oma töötajate, aktsionäride ja vajaduse korral teiste sidusrühmade ees vastutav ja suhetes nendega läbipaistev;
States that it is a prerequisite that a well-governed company should be accountable and transparent to its employees, shareholders and, where appropriate, to other stakeholders;
9. on seisukohal, et aktsionäride tuvastamist tuleks hõlbustada, et julgustada äriühingute ja nende aktsionäride dialoogi ja vähendada kuritarvitamise ohtu seoses hääletamisega väärtpaberit omamata;
Takes the view that the identification of shareholders should be facilitated in order to encourage dialogue between companies and their shareholders and reduce the risk of abuse connected to ‘empty voting’;
12. on veendunud, et olemasolevaid eeskirju tuleks tugevdada ning vaja on eeskirjade mõjusamat järelevalvet ja paremaid selgitusi; toonitab, et aktsionärid (mitte üksnes enamus-, vaid ka vähemusaktsionärid) peavad võtma tulemuslikult osa äriühingu juhtimisest, nad peaksid panustama rohkem äriühingu vastutustundlikusse üldjuhtimisse ja neid tuleks ka julgustada mõtlema äriühingu pikaajalistele majandustulemustele; on seisukohal, et aktsionäridel peaks muu hulgas olema õigus lükata tagasi tasustamispoliitika, mille määratleb üldkoosolekul töötasukomisjon; usub, et aktsionärid peaksid reguleerivaid asutusi teavitama, kui äriühing ei anna tegevuseeskirjadest mittekinnipidamise kohta rahuldavaid selgitusi;
Believes that existing codes should be strengthened and that more effective monitoring of codes and better quality of explanations are required; stresses that shareholders (not only the majority but also minority ones) must play effectively their role in the governance of companies, that they should contribute more to responsible corporate governance, and that they should also be encouraged to think of the company’s long-term financial results; considers that, amongst other things, shareholders should have the right to reject the remuneration policy defined by the remuneration committee at the general meeting; believes that shareholders should inform regulators when a company provides an unacceptable explanation for departing from a code of practice;
15. rõhutab, et hästi juhitud äriühing peaks olema läbipaistev ning aruandekohustuslik oma aktsionäride ja vajaduse korral muude sidusrühmade ees; kinnitab, et äriühingute direktorid peavad otsuste langetamisel võtma arvesse jätkusuutlikkust ja pikaajalisi huve, et viia riskid miinimumini;
Stresses that a well-governed company should be transparent and accountable to its shareholders and where appropriate to other stakeholders; reaffirms that directors of corporate entities have to take account of sustainability and long-term interests when taking decisions, in order to minimise risks;
23. kinnitab, et kuna risk on sageli äritegevuse loomulik osa, on oluline, et juhatus määratleks selgelt oma äriühingu riskipoliitika ja tagaks riskijuhtimisprotsesside üle nõuetekohase ja sõltumatu järelevalve;
Contends that while risk is often an inherent part of business activity, it is important for boards of directors to clearly define their company’s risk policy and ensure proper and independent oversight of risk management processes;
2. on siiski seisukohal, et hea juhtimistava üksi ei saa hoida ära ülemäärase riski võtmist; nõuab seetõttu sõltumatut auditit ja eeskirju, milles arvestatakse erinevusi ELi ettevõtluskultuuris;
Takes the view, however, that good governance on its own cannot prevent excessive risk taking; calls therefore for independent auditing and rules respecting the different corporate cultures in the EU;
5. rõhutab, et äriühingu üldjuhtimine peaks muu hulgas hõlbustama suhteid äriühingu eri sidusrühmadega, nt töötajatega, kes annavad panuse äriühingu edusse ja tulemuslikkusse ja on sellest sõltuvad; tuletab seetõttu meelde, et olulised on korrapärane dialoog ja töötajate kaasamine äriühingu tegemistesse, mis võib toimuda ka äriühingu üldjuhtimise puhul kaasotsustamise kaudu, nagu on määratletud Euroopa tööstussuhete sõnastikus
Points out that corporate governance should, among other things, facilitate relations with a company’s various stakeholders, such as with its employees, who contribute to, and are dependent on, their company’s success and performance; recalls, therefore, the importance of regular dialogue and employees’ involvement in the affairs of a company which may also take the form of codetermination in corporate governance, as defined in the European Industrial Relations Dictionary
Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound). , ning avaldab pettumust, et rohelises raamatus on seda aspekti alahinnatud;
European Foundation for the Improvement of the Living and Working Conditions (Eurofound). , and is disappointed that this aspect is underestimated in the Green Paper;
11. ei arva, et kõigile võrdselt sobiv lähenemisviis oleks abiks, võttes arvesse Euroopa äriühingute suuri erinevusi ning eriti erinevusi börsil noteeritud ja noteerimata äriühingute vahel;
Does not consider a ‘one size fits all approach’ to be helpful in view of the considerable diversity of companies within Europe and in particular the difference between listed and unlisted companies;
18. on seisukohal, et juhatuse ja nõukogu liikmed vastutavad nende tööülesannete puhul nõutava hariduse ja koolituse läbimise eest ning saavad selleks äriühingult vajaliku toetuse;
Takes the view that it is the responsibility of management and supervisory board members to avail themselves of the training and further training necessary for fulfilment of their tasks, with assistance from the company as necessary;
21. toetab pikaajalise jätkusuutlikkuse elementide kaasamist juhtorganite muutuvasse töötasusse, näiteks sidudes nende muutuvast töötasust teatud protsendi äriühingu ühiskondliku vastutuse eesmärkide, nt töötervishoiu ja -ohutuse eesmärkide täitmisega, töötajate tööalase rahuloluga jne;
Supports the inclusion in managers’ variable remuneration of long-term sustainability components, such as making a percentage of their variable remuneration dependent on the achievement of corporate social responsibility targets such as health and safety in the workplace, employee job satisfaction, etc.;
- tegevjuhtide tasustamise poliitika ja mudelite ning äriühingute riskiprofiili iga-aastast avalikustamist;
- yearly disclosure of executive remuneration policies and schemes and of companies’ risk profiles;