natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Samuti võib komisjon vastu võtta delegeeritud õigusakte seoses definitsioonidega .
Also, the Commission may adopt delegated acts regarding definitions .
Teisest küljest annab seadusandja komisjonile rakendamisvolitused kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 lõikega 2 seoses ühise turukorralduse rakendamise ühetaoliste tingimustega ja liikmesriikide rakendatavate kontrollide üldise raamistikuga .
On the other hand, in accordance with Article 291 (2) TFEU, the Legislator gives the Commission powers of implementation as regards the uniform conditions for the implementation of the CMO and a general framework of checks that Member States shall implement.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 küsimus – nõukogu volitused
The question of Article 43(3) TFEU - Council powers
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 on sätestatud et „ nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal vastu meetmed hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise (…) kohta ”.
Article 43(3) TFEU stipulates that "The Council , on a proposal from the Commission, shall adopt measures on fixing prices, levies, aids and quantitative limitations (…)".
Kõnealune säte on erand Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikest 2, mille kohaselt on nõutud seadusandliku tavamenetluse kasutamist, et „kehtestada põllumajandusturgude ühine korraldus ….. ja muud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud sätted.”
This is an exception from Article 43(2) TFEU which requires the ordinary legislative procedure (OLP) to be used "to establish the common organisation of agricultural markets … and the other provisions necessary for the pursuit of the objectives of the common agricultural policy".
Lissaboni lepinguga on seadusandlik tavamenetlus muudetud ELi õigusaktide vastuvõtmise tavamenetluseks.
Indeed, the Lisbon Treaty has turned the OLP into the standard procedure for the adoption of EU legislative acts.
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikest 3 tehtud erandit tuleb seepärast tõlgendada kitsendavalt , et seadusandja saaks rakendada oma seadusandlikke volitusi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt.
As an exception, Article 43(3) TFEU needs therefore to be interpreted restrictively so as to ensure that the Legislator can exercise its legislative prerogatives under Article 43(2) TFEU.
Seega reguleerib seadusandja ühise põllumajanduspoliitika põhielemente ning teeb poliitilisi otsuseid, mis kujundavad selle struktuuri, vahendeid ja mõju.
This includes the Legislator regulating the fundamental elements of the common agricultural policy and taking the political decisions that shape its structure, instruments and effects.
Seepärast tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 sätestatud erimenetlust kohaldada üksnes juhul, kui kõnealuses sättes osutatud asjaolu ei kuulu seadusandjale Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt jäetud poliitilise põhiotsuste hulka.
Against this background, the specific procedure laid down in Art. 43(3) TFEU should only be applied where an issue referred to in that provision does not form part of the fundamental policy decisions reserved to the Legislator under Article 43(2) TFEU.
Kui selline asjaolu on lahutamatult seotud seadusandja poolt tehtava otsuse poliitilise sisuga, siis Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõiget 3 ei kohaldata.
Therefore, where such an issue is inextricably linked with the political substance of the decisions to be taken by the Legislator, Article 43(3) TFEU should not be applied.
Vastavalt komisjonile põhineb ettepanek järgmistel põhimõtetel:
According to the Commission, its proposal is based on the following principles:
a) Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) struktuuri ja põhielementide üle otsustab seadusandja (Euroopa Parlament ja nõukogu).
a) the structural parameters and fundamental elements of the CAP may only be decided by the Legislator (European Parliament and Council).
Näiteks riiklik sekkumine (sealhulgas raamistik, mille kohaselt määrab komisjon teatavad sekkumishinnad kindlaks hankemenetluste teel) ning määrusega 1234/2007 kehtestatud piima- ja suhkrukvoodi süsteemid peaksid jääma seadusandja otsustada, kuna need on lahutamatult seotud seadusandja kehtestatud süsteemi sisu mõistega ja süsteemi piiridega.
For example, the public intervention (including framework for the determination by the Commission of certain intervention prices by means of the tendering procedure) and milk and sugar quota schemes established by Regulation 1234/2007 should stay at the Legislator's level, as these elements are inextricably linked to the definition of the content of the scheme established by the Legislator and the boundaries of this regime.
b) Nõukogu võtab artikli 43 lõikes 3 osutatud hindade ja maksude, toetuste ja koguseliste piirangute kehtestamise meetmed, mis ei kuulu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 reguleerimisalasse.
b) measures on fixing prices, levies, aids and quantitative limitations as referred to in Article 43(3) which do not fall in the scope of Article 43(2) TFEU shall be taken by the Council.
Komisjon esitab määruse ettepaneku Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 põhjal seoses artikliga 21 või kohustusliku eraladustusabi andmise tingimuste kohta, artikliga 99 tootmistoetuse kohta suhkrusektoris, artiklitega 101 ja 102 toetuste kohta piima- ja piimatootesektoris, artikliga 108 toetuse kohta õpilaste varustamiseks piimatoodetega, artikliga 155 siidiussisektori toetuste kohta, artikliga 273 eksporditoetuste kohta ning artikliga 281 elustaimede ekspordi miinimumhindade kohta.
The Commission would submit a proposal for a Regulation based on Article 43(3) TFEU as regards the provisions in Article 21 on the conditions for mandatory aid for private storage of butter, in Article 99 on the production refund in the sugar sector, in Articles 101 and 102 on aids in the milk and milk products sector, in Article 108 on the supply of milk products to pupils, in Article 155 on aids in the silkworm sector, in Article 273 on export refunds and in Article 281 on live plants minimum export prices.
Kõnealuste sätete puhul on kavandatud määrustega ette nähtud, et tingimused toetussummade, eksporditoetuste ja ekspordi miinimumhindade kohta määrab kindlaks nõukogu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 kohaselt ja selliste toetuste summad, toetused ja hinnatasemed peaks kindlaks määrama komisjon rakendusaktidega.
The Regulation to be proposed would, in respect of these provisions, foresee that the conditions for fixing of aid amounts, export refunds and minimum export prices should be determined by the Council under Article 43(3) TFEU and that amounts of such aids, refunds and price levels should be fixed by the Commission by means of implementing acts.
Komisjon esitas 11. aprillil 2011 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõike 3 alusel „ettepaneku võtta vastu nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks põllumajandusturgude ühise korraldusega seotud teatavate toetuste ja hindade kehtestamise meetmed” (KOM(2011) 193).
The Commission presented indeed, on 11 April 2011, a "proposal for a Council Regulation determining measures on fixing certain aids, refunds and prices related to the single common organisation of agricultural markets" (COM (2011) 193), based on Art 43(3) TFEU.
Käesoleva määruse kaudu sätestab nõukogu kriteeriumid toetussummade, eksporditoetuste ja ekspordi miinimumhindade kindlaks määramiseks ning jätab nimetatud toetuste, eksporditoetuste ja hindade kindlaks määramise komisjonile (rakendusaktide kaudu).
Via this Regulation, the Council shall lay down the criteria for fixing aid amounts, export refunds and minimum export prices and leave the fixing of amounts of such aids, refunds and prices to the Commission (through implementing acts).
Kuid võttes arvesse selle sisu, siis kordab nimetatud komisjoni ettepanek võtta vastu nõukogu määrus sisuliselt olemasoleva ÜTK määruse 1234/2007 analoogseid sätteid .
However, with regard to the content, the Commission proposal for a Council Regulation essentially reproduces the corresponding provisions of the existing Single CMO Regulation 1234/2007 .
Raportööri seisukoht
Rapporteur 's position
Raportöör on seisukohal, et komisjoni ettepanekus ühise turukorralduse kohta ei peeta kinni põhimõttest, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõiget 1 tuleb tõlgendada kitsendavalt .
Your rapporteur considers that the Commission proposal on the Single CMO has not respected the principle that Article 43(3) TFEU needs to be interpreted restrictively.
Tingimuste ja kriteeriumite määratlemine toetussummade, eksporditoetuste ja ekspordi miinimumhindade kindlaks määramiseks peaks jääma seadusandjale, jättes komisjonile ainult summade kinnitamise rakendusaktide kaudu.
Defining conditions and criteria for fixing aid amounts, export refunds and minimum export prices should remain with the Legislator, leaving to the Commission only the fixing of amounts through implementing acts.
Sellest tulenevalt läheb ettepanek vastuollu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 2 sätestatud seadusandja volitustega.
Hence the proposal runs against the Legislator's prerogatives under Article 43(2) TFEU.
Nimetatud probleemi käsitlemiseks Euroopa Parlamendi seisukohas ühise turukorralduse kohta on mitmeid võimalusi.
There are several possibilities to deal with this problem in Parliament's position on the single CMO.
Võimalik on:
It is possible:
a) lihtsalt kustutada kõik sätted, mis osutavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3; see sunniks nõukogu pidama läbirääkimisi seoses kõnealuse probleemiga, kuid see ei ole mõistlik „seadusandlus”;
a) to delete simply any provision which makes reference to Art 43(3) TFEU; this would force the Council to negotiate on the problem, but is no sensible "law making";
b) muuta olulisi sätteid, kustutades viited Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3, ning sisestada säte, et Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad neid küsimusi seadusandliku tavamenetluse raames erimääruse alusel; sellisel juhul tuleks vastu võtta uus erimäärus teemade kohta, mis on siiamaani kehtestatud ühise turukorraldusega, kuid see ei ole tegelikult põhjendatud;
b) to modify the relevant provisions by deleting the reference to Art 43(3) TFEU and inserting a provision that Parliament and Council shall decide on the issues in a special Regulation under the OLP; this would aim to adopting a new special Regulation on subjects which so far are laid down in the single CMO, but would have no real rationale;
c) kustutada kõik sätted, mis on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikega 3, ning asendada need vastava sisuga, mis on sätestatud juba eelpool nimetatud komisjoni ettepanekus võtta vastu nõukogu määrus (mis, nagu eespool rõhutatud, kordab sisuliselt olemasoleva ÜKT määruse 1234/2007 analoogseid sätteid).
c) to delete all provisions related to Article 43 (3) TFEU and to replace them by the respective content laid down in the already mentioned Commission proposal for a Council Regulation (which, as underlined above, essentially reproduces the corresponding provisions of the existing Single CMO Regulation 1234/2007).
Selline lähenemisviis on pragmaatilisem ning menetluse seisukohast (lege artis) mõistlik.
This approach is more pragmatic and also sensible from a procedural point of view (lege artis).
Käesolevas raporti projektis on järgitud viimatinimetatud lähenemisviisi.
This last approach has been followed in the draft report.
Muude küsimustega seotud muudatusettepanekud
A mendments to other issues
a) Muudatusettepanekud, mille eesmärk on asendada rakendusaktid delegeeritud õigusaktidega on järgmised:
a) Amendments seeking to replace implementing acts with delegated acts:
Selliseid termineid nagu „tingimused”, „kohustused” ja mis tahes tüüpi „eeskirjad”, mis viitavad kohustustele, kasutatakse tavaliselt delegeeritud õigusaktide, mitte rakendusaktide puhul.
Terms as "conditions", "obligations" and any type of "rules" implying obligations constitute wording normally used for delegated acts - not for implementing acts.
Sama kehtib ka põhiõigusaktis sätestatud mitteolemuslike osade muutmise puhul: neid tuleks muuta ainult delegeeritud õigusaktidega (nt komisjoni ühise turukorralduse ettepanekus – tähtajad, teatavate lõigete mitterakendamine, meetmed hädaolukordadeks).
The same applies for the modification of non-essential elements laid down in the basic act: they should be modified only by means of delegated acts (e.g. in the Single CMO Commission proposal: dates, non-application of certain paragraphs, measures for emergency situations).
b) Mitmete muudatusettepanekute eesmärk on peegeldada institutsioonide vahel kokku lepitud sõnastust („institutsioonide vaheline ühine seisukoht delegeeritud õigusaktide kohta” või „rakendusaktide ühised mallid”).
b) Several amendments aim to reflect standard wordings agreed between the institutions ("Common Understanding on delegated acts between institutions" and "Common templates on implementing acts")
Uue määruse vastu võtmise kiireloomulisus
Urgency to adopt the new Regulation
Raportöör soovib rõhutada, et käesolev uus määrus tuleks vastu võtta nii kiiresti kui võimalik.
Your rapporteur wishes to stress the urgency of adopting this new Regulation as soon as possible.
Ühise turukorralduse eelseisev oluline reform (ühise põllumajanduspoliitika üldise reformi raamistikus) oleks ebamõistlikult koormatud endiselt avatud läbirääkimisega seoses komisjoni kõnealuse ühtlustamise ettepanekuga.
The upcoming substantial reform of the Single CMO (in the framework of the general CAP Reform) would be unreasonably burdened with a still open negotiation on the Commission alignment proposal under consideration.
Juhtpõhimõte seisneb selles, et ühelt poolt tuleks saavutada tasakaal vajaduse vahel, et komisjon tegutseks tõhusalt ja otstarbekalt, ning Lissaboni lepingu kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule antud seadusandliku protsessiga seotud volituste vahel.
The guiding principle is that a balance should be achieved between the need for the Commission to act efficiently and expediently, on one hand, and the powers Parliament and Council have under the Lisbon Treaty with regard to the legislative process.
Raportöör toetab üldiselt suuremat osa komisjoni valikutest delegeeritud õigusaktide või rakendusaktide osas ning usub, et komisjon on teinud sellega seoses tasakaalustatud ettepaneku.
Your rapporteur is generally in favour of most Commission's choices for delegated or implementing acts and believes the Commission has made a balanced proposal in this regard.
Kuid nagu eespool selgitatud, sisaldab see üksikuid muudatusettepanekuid, mille eesmärk on asendada rakendusaktid delegeeritud õigusaktidega nendes sätetes, mis käsitlevad tingimusi, kohustusi ja mis tahes tüüpi eeskirju, mis viitavad kohustustele, kuna sellist sõnastust kasutatakse tavaliselt delegeeritud õigusaktide puhul, ning samuti muudatusettepanekuid, millega soovitakse muuta põhiõigusaktis sätestatud mitteolemuslikke osi.
However, as explained above, there are single amendments seeking to replace implementing acts with delegated acts in provisions dealing with conditions, obligations and any type of rules implying obligations, as this wording is normally used for delegated acts, as well as for the modification of non-essential elements laid down in the basic act.
Lisaks sisaldab see muudatusettepanekuid (v.a mõned iseenesestmõistetavad juhtumid, nagu selgitatud eespool), mis on horisontaalse olemusega, et peegeldada institutsioonide vahel kokku lepitud ühiseid arusaamu, ning samuti hiljuti jõustunud rakendusaktide määrust (16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011).
Further amendments, apart from a few self-understandable cases, are (as explained above) of horizontal nature, in order to reflect the common understanding reached between the institutions on the use of delegated acts, as well as the recent entry into force of the Regulation on implementing acts (Regulation (EU) No. 182/2011 of 16 February 2011).
Maailmamajanduse juhtimine
on Global Economic Governance
RAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS.........................................13
OPINION of the Committee on International Trade ......................................13
maailmamajanduse juhtimise kohta
on Global Economic Governance
– võttes arvesse G20 Londoni, Pittsburghi, Toronto ja Sǒuli tippkohtumiste järeldusi ja kokkuleppeid,
– having regard to the conclusions and agreements of the G20 summits of London, Pittsburgh, Toronto and Seoul,
– võttes arvesse 8. veebruaril 2011. aastal avaldatud Palais-Royali algatusraportit „Rahasüsteemi reform: koostööpõhine lähenemine 21. sajandile”,
– having regard to the Palais-Royal Initiative report ‘Reform of the Monetary System: a cooperative approach for the twenty-first century’ published on 8 February 2011,
– võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Liidu majanduse juhtimise ja stabiilsuse raamtingimuste parandamine eelkõige euroalal”
– having regard to its resolution of 20 October 2010 on ‘Improving the economic governance and stability framework of the Union, in particular in the euro area’
Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0377 . ,
Texts adopted, P7_TA(2010)0377 . ,
– võttes arvesse oma 11. mai 2011. aasta resolutsiooni „EL kui ülemaailmne osaleja ja tema roll mitmepoolsetes organisatsioonides”
– having regard to its resolution of 11 May 2011 on ‘the EU as a global actor: its role in multilateral organisations’
Vastuvõetud tekstid P7_TA(2011)0229 . ,
Texts adopted P7_TA(2011)0229 . ,
– võttes arvesse Atlandi-ülese seadusandjate dialoogi (TLD) ja Atlandi-ülese ettevõtjate dialoogi (TABD) pidevat ja asjakohast tööd,
– having regard to the continuous, relevant work of the Transatlantic Legislators' Dialogue (TLD) and the Transatlantic Business Dialogue (TABD),
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust ( A7-0323/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinion of the Committee on International Trade ( A7-0323/2011 ),
A. arvestades, et maailmamajanduse üldine areng viimaste aastakümnete jooksul on üldiselt kaasa toonud suurema kasvu ja õitsengu – ehkki see on ebaühtlaselt jaotunud –, mis on aidanud miljonitel inimestel vaesusest pääseda; samal ajal on vaesuses ja lootusetus olukorras elavate inimeste arv endiselt lubamatult suur; arvestades, et sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust riikide vahel ja riikide sees tuleb vähendada; arvestades, et Euroopa võitlus vaesuse vastu peab olema üks ELi 2020. aasta strateegia põhiprioriteete;
A. whereas the development of the world economy during the last decades generally has entailed increased growth and prosperity, although unevenly distributed, lifting millions of people out of poverty; meanwhile, the number of people still living in poverty and despair is unacceptably high; whereas social and economic inequalities between and within countries must be reduced; whereas Europe’s fight against poverty must be one of the top priorities for the EU 2020 strategy;
B. arvestades, et USA ja Euroopa üritavad endiselt tulla toime 1930. aastate ülemaailmsest majanduskriisist saadik nähtud tõsiseima rahvusvahelise majanduskriisi halvimate tagajärgedega;
B. whereas the US and Europe are currently still dealing with the worst effects of the worst international economic recession experienced since the Great Depression;
C. arvestades, et maailmamajanduse arengut on viimastel aastakümnetel takistanud mittejätkusuutlik tasakaalustamatus;
C. whereas the development of the global economy in recent decades has suffered from unsustainable imbalances;
D. arvestades, et tõhus maailmamajanduse juhtimine võimaldab vähendada negatiivseid mõjusid ning korvata selliseid globaliseerumisega kaasnevaid ohtlikke mõjusid nagu ebavõrdsuse süvenemine ja keskkonna hävitamine;
D. whereas effective global economic governance would make it possible to minimise the negative impacts and correct the dangerous effects of globalisation, such as the rise in inequality or destruction of the environment;
E. arvestades, et uute arvestatavate osalejate – eeskätt Hiina ja India – esilekerkimine maailmamajanduses, nii kaubanduses kui ka majanduskasvus, on majanduse pilti tugevasti mõjutanud ja põhjalikult muutnud, mis nõuab kaubandusreforme ja muudetavaid vahetuskursse;
E. whereas the emergence of new major players, in terms both of world trade and of economic growth, with China and India as frontrunners, in the world economy has had a profound impact and changed the economic landscape fundamentally, calling for trade reforms and convertible exchange rates;
F. arvestades, et tänase tasakaalustamatuse põhjusteks on endiselt peamiselt madal konkurentsivõime ning era- ja avaliku sektori ebapiisav säästmine eelarvepuudujäägiga riikide ning suur säästmine ja väike nõudlus eelarveülejäägiga riikides; praegune tasakaalustamatus on ulatuselt suurem ning arvestades globaliseerumise kõrget taset ja kapitalivoogude ulatust, esitab tasakaalustamatus uusi nõudmisi maailmamajanduse juhtimisele ja seab kahtluse alla praeguse institutsioonilise korralduse;
F. whereas the imbalances of today are still caused primarily by a lack of competitiveness and private and public saving in the deficit countries, and high saving coupled with a lack of demand in the surplus countries, which today are greater in magnitude and whereas, in view of the high degree of globalisation and scale of capital flows, these imbalances make new demands on global governance and challenge the structures of existing institutional arrangements;
G. arvestades, et maailmamajanduse tasakaalustamise valem koosneb laiemalt võttes kahest osast: konkurentsivõime suurendamine ja laiaulatuslikud reformid puudujäägiga riikides ning turgude avamine ja usaldusväärne rahapoliitika ülejäägiga riikides;
G. whereas the main element for rebalancing the global economy in broad terms is twofold: enhanced competitiveness and wide-ranging reforms fostering growth in deficit countries and the opening of markets and sound monetary policy in surplus countries;
H. arvestades, et majandus- ja rahaliidu toimimise esimene kümnend näitas, et ülemaailmsete finants- ja majanduskriiside mõju minimeerimise üheks eelduseks on vastutustundlik eelarvepoliitika;
H. whereas the first decade of functioning of the EMU has shown that responsible budgetary policy is one of the preconditions for minimising the impact of global financial and economic shocks;
I. arvestades, et maailmamajanduse juhtimiseks on loodud palju organisatsioone, näiteks Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), Maailmapank, Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), ÜRO kaubandus- ja arengukonverents (UNCTAD) ja Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (IFC), samuti riikidevahelised G7 ja G20 foorumid, millest IMF ja G20 on kõige tõhusamad, ehkki mõlemaid tuleb veel täiustada;
I. whereas there is a multitude of international organisations designed to govern the world economy such as the IMF, World Bank, WTO, UNCTAD and the IFC, alongside the inter-governmental fora of the G7 and G20, of which the IMF and G20 are the most effective bodies, although both still need to be improved;
J. arvestades, et ülemaailmsed turud nõuavad ülemaailmseid eeskirju;
J. whereas global markets require global rules;
K. arvestades, et valitsev rahanduse korraldus on toonud kaasa välisvaluutareservi ja eriti USA dollari kogunemise mõnedes eelarveülejäägiga riikides, mis on omakorda suurendanud kapitalipakkumist eelarvepuudujäägiga riikides ja avaldanud survet intressimäärade alandamiseks, aidates kaasa kinnisvarahindade mulli tekkimisele, millel oli hiljutises finantskriisis keskne roll;
K. whereas the prevailing monetary arrangements led to substantial accumulation of foreign exchange reserves, particularly the US dollar, in some surplus countries, which in turn increased the supply of capital in deficit countries and exerted downward pressure on interest rates, helping to spur the bubble in asset prices that played a central role in the last financial crisis;