natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mõistab hukka asjaolu, et alates 1980-ndatest on investeeringud arengumaade põllumajandusse järjest vähenenud ning nõuab tungivalt, et komisjon seaks liidu arengupoliitikas esikohale toiduga kindlustatuse ning suurendaks seoses sellega toetusi põllumajandusele, eelkõige toidutootmisele, ja maaelu arengule;
Deplores the downward trend in investment in agriculture in developing countries since the 1980s and urges the Commission to make food security a priority in the Union's development policies and therefore to increase support for agriculture, particularly food production, and rural development;
on seisukohal, et majandusarengu peamiseks takistuseks arengumaades on laenude ja mikrokrediidi vähene kättesaadavus potentsiaalsetele ettevõtjatele; rõhutab samuti probleemi seoses laenutagatistega, mis enamasti puuduvad; kutsub seepärast komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka looma hulgaliselt laenu ja mikrokrediidi saamise programme;
Considers that one of the major obstacles to economic development in developing countries lies in the limited access which potential entrepreneurs enjoy to credit and microcredit; stresses moreover that, in most cases, credit guarantees are not available; calls on the Commission and the EIB, therefore, hugely to increase credit and microcredit access programmes;
palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada meetmeid, mis hõlbustavad arengumaade juurdepääsu krediidile, sealhulgas mitmepoolsete arengupankade olulist kapitalisatsiooni, ja luua raamistik, mis võimaldaks mitmesuguste finantsteenuste pakkujate litsentseerimist, et rahuldada kohalike elanike vajadusi;
Asks the Commission and the Member States to support measures to ease developing countries‘ access to credit, including the substantial capitalisation of multilateral development banks and the creation of a framework to allow the licensing of a diversity of financial services providers to meet local citizens’ needs;
kutsub komisjoni üles selles raportis esitatud soovitusi täiel määral arvesse võtma pärast vahekokkuvõtte tegemist, otsuse ettepaneku koostamisel Euroopa Investeerimispanga välislaenumandaadi kohta;
Invites the Commission to give full consideration to the recommendations expressed in this report while drafting the proposal for a decision on the EIB's external lending mandate following the mid-term review;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, ÜRO organisatsioonidele, Rahvusvahelisele Valuutafondile ja Maailmapangale, IMFi ja Maailmapanga esindajatele ELi liikmesriikides ning G20 riikidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Member States, the UN organisations, the IMF and the World Bank and the IMF and World Bank Governors from the EU Member States, as well as the G20 countries.
Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2010. aasta resolutsioon Euroopa Keskpanga 2008. aasta aruande kohta ( 2009/2090(INI) )
European Parliament resolution of 25 March 2010 on the ECB Annual Report 2008 ( 2009/2090(INI) )
võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2008. aasta aruannet;
having regard to the Annual Report 2008 of the European Central Bank (ECB),
võttes arvesse Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;
having regard to the Treaty of Lisbon, amending the Treaty on European Union and the Treaty establishing the European Community,
võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2009. aasta teatist „2009. aasta aruanne euroala kohta” ( KOM(2009)0527 ) ja sellele lisatud komisjoni töödokumenti ( SEK(2009)1313 /2);
having regard to the Commission communication of 7 October 2009, ‘Annual Statement on the Euro Area 2009’ ( COM(2009)0527 ), and the Commission staff working document accompanying that communication ( SEC(2009)1313 /2),
võttes arvesse komisjoni 2009. aasta septembri majanduse vaheprognoosi;
having regard to the Commission's September 2009 interim economic forecast,
võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta ühenduses ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta ( KOM(2009)0499 );
having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Community macro prudential oversight of the financial system and establishing a European Systemic Risk Board ( COM(2009)0499 ),
võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2009. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega ( KOM(2009)0500 ),
having regard to the Commission proposal of 23 September 2009 for a Council decision entrusting the European Central Bank with specific tasks concerning the functioning of the European Systemic Risk Board ( COM(2009)0500 ),
võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A7-0010/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0010/2010 ),
arvestades, et finants- ja majanduskriisi ajal on toimunud kõige tõsisem globaalne majanduslangus pärast 1930. aastaid, mille tagajärjed mõjutavad veel aastaid rängalt riikide majanduslikku ja sotsiaalset struktuuri;
whereas the financial and economic crisis has seen the worst global economic decline since the 1930s, whose repercussions will continue to have a major impact on countries‘ economic and social fabric for years to come,
arvestades, et 2008. aastal kasvas euroala reaalne SKP finants- ja majanduskriisi tõttu vaid 0,7%, ning arvatakse, et 2009. aastal langes SKP märkimisäärselt;
whereas in 2008 the real GDP of the euro area grew by only 0.7% owing to the financial and economic crisis, and GDP is expected to have decreased considerably in 2009,
arvestades, et 2008. aasta keskmine aastane inflatsioonimäär oli 3,3%, kerkides 2008. aasta suvel 4,0%ni, mis on kõrgeim registreeritud määr alates euro kasutuselevõtmisest, ning arvestades, et seejärel pöördus inflatsioon 2009. aasta suvel negatiivseks;
whereas in 2008 the average annual inflation rate was 3.3%, peaking at 4.0% in summer 2008, the highest rate recorded since the introduction of the euro, and whereas inflation subsequently fell to negative rates in summer 2009,
arvestades, et keskmine valitsemissektori eelarve puudujääk euroalal, mis 2007. aastal oli 0,6% SKPst, suurenes 2008. aastal 1,9%ni, ning et 2009. aasta oktoobri keskpaigaks oli ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust kohaldatud 20 liikmesriigis;
whereas the average general government deficit in the euro area increased from 0.6% of GDP in 2007 to 1.9% in 2008, and, by mid-October 2009, twenty Member States were subject to an excessive deficit procedure,
arvestades, et keskmine valitsemissektori võla suhe euroalal, mis oli 2007. aasta lõpus 66,2% SKPst, suurenes 2008. aasta lõpuks 69,6%ni, ning on oodata, et järgmistel aastatel kasvab see näitaja veelgi;
whereas the average government debt ratio in the euro area increased from 66.2% of GDP at the end of 2007 to 69.6% at the end of 2008, and whereas that ratio is expected to increase further in the coming years,
arvestades, et euro vahetuskurss USA dollari suhtes kõikus 2008. aasta jooksul väga suures ulatuses, kerkides juulis 1,6 USDni ja langedes oktoobris 1,25 USDni, kuid seejärel tõusis 2009. aasta oktoobriks 1,5 USDni;
whereas in 2008 the exchange rate of the euro against the US dollar fluctuated sharply, peaking at USD 1.60 in July and reaching USD 1.25 in October, but subsequently rose to USD 1.50 in October 2009,
arvestades, et EKP hoidis 2008. aasta esimesel poolel intressimäärad muutumatuna, tõstis neid 2008. aasta juulis 25 baaspunkti võrra 4,25%ni ning langetas 2008. aasta viimase kvartali jooksul järk-järgult 2,5%ni, ning seejärel 2009. aastal 1%ni;
whereas the ECB kept interest rates unchanged in the first half of 2008, before raising them in July 2008 by 25 basis points to 4.25%, and lowering them incrementally during the last quarter of 2008 to 2.5%, and then 1% in 2009,
arvestades, et vastuseks finantskriisile suurendas EKP märkimisväärselt likviidsustoetust euroala pankadele ning võttis mitmeid mittestandardseid meetmeid, parandamaks rahaturgude häiritud toimimist; arvestades, et sarnaseid likviidsust toetavaid vahendeid pakuti vaid teatavatele euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele,
whereas, in response to the financial crisis, the ECB significantly enlarged liquidity provisions to banks in the euro area and took a number of non-standard measures to improve the impaired functioning of money markets; whereas similar liquidity-enhancing facilities were provided only to a certain number of Member States not in the euro area,
tervitab Slovakkia liitumist euroalaga ja märgib ära selle protsessi edukust;
Welcomes Slovakia to the euro area and takes note of its successful entry;
juhib tähelepanu asjaolule, et euroalaga liitumise eeltingimuseks on Euroopa Liidu liikmesus;
Points out that membership of the European Union is a precondition for euro membership;
väljendab heameelt asjaolu üle, et Lissaboni leping annab EKP-le ELi institutsiooni staatuse; on veendunud, et see suurendab Euroopa Parlamendi vastutust esmase institutsioonina, mille kaudu EKP on aruandekohustuslik Euroopa kodanike ees;
Welcomes the fact that the Treaty of Lisbon gives the ECB the status of an EU institution; believes that this increases the responsibility of Parliament, as the primary institution through which the ECB is accountable to European citizens;
märgib, et 2008. aastal, reageerides katastroofilisele majandus- ja finantskriisile ning selle kaugeleulatuvatele tagajärgedele, tuli EKP-l võtta vastu mõningaid kõige raskemaid otsuseid, mis on talle alates loomisest osaks saanud;
Notes that 2008 was the year in which, in response to the disastrous economic and financial crisis and its far-reaching repercussions, the ECB had to take some of the toughest decisions it has faced since its inception;
märgib, et EKP, nagu ka Rahvusvahelise Valuutafondi ja teiste rahvusvaheliste institutsioonide majandusprognoosid ei suutnud ennustada 2008. aasta languse tõsidust;
Notes that the ECB's economic projections, like those of the IMF and other international institutions, failed to forecast the severity of the downturn in 2008;
märgib, et EKP jätkas reageerimist finantskriisile, abistades liikmesriike sellega, et säilitas ja suurendas oma likviidsustoetusi krediidiasutustele; soovitab EKP-l laiendada sellist likviidsust väljapoole euroala, et abistada neid liikmesriike, mida finantskriis on kõige valusamalt tabanud;
Notes that the ECB continued to respond to the financial crisis by assisting Member States by maintaining and extending its liquidity provisions to credit institutions; recommends that the ECB extend such liquidity outside the euro area to assist those Member States which have been worst hit by the financial crisis;
väljendab pettumust seoses sellega, et mõned kommertspangad ei vahendanud intressimäära kärpeid oma klientidele ning et selline lähenemisviis oli eriti domineeriv siis, kui EKP intressimäärad jõudsid madalaimale tasemele;
Expresses disappointment that some commercial banks did not pass on interest rate cuts to their customers, and that this approach was particularly prevalent when the ECB's interest rates reached their lowest levels;
väljendab heameelt selle üle, et EKP on lisaks tavapärastele rahapoliitilistele meetmetele võtnud ka mitmeid konkreetseid meetmeid, näiteks kohandanud likviidsuse pakkumist tegeliku nõudluse alusel või pakkunud likviidsust pikema aja jooksul;
Welcomes the fact that the ECB has broadened its normal approach to monetary policy and taken a number of special measures, such as gearing the provision of liquidity to actual demand and making liquidity available for longer periods;
märgib, et EKP ei kärpinud intressimäärasid nii radikaalselt kui teised keskpangad, k.a USA Föderaalreserv ja Ühendkuningriigi Bank of England, ning sellises ulatuses nagu paljud majandusvaatlejad temalt tollal oleks oodanud;
Notes that the ECB's interest rate cuts were less radical than those made by other central banks, including the US Federal Reserve and the Bank of England in the UK, and compared with what many economic observers expected at the time;
väljendab pettumust, et EKP poolt süstitud täiendav likviidsus ei leevendanud piisavalt tööstust ja eriti väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid tabanud laenukriisi ning mõned pangad kasutasid seda oma kasumimarginaalide suurendamiseks ja kahjumite katmiseks;
Expresses disappointment that the extra liquidity injected by the ECB did not sufficiently ease the credit crunch faced by industry, particularly small and medium-sized businesses, and was instead used by some banks to improve their margins and cover losses;
peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid ei ole järginud EKP nõuannet viia pangatoetusprogrammid vastavusse Euroopa tasandil ühiselt kehtestatud tingimustega, mis on seotud dividendide ja boonuste maksmisega, majandustegevuse, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisega ja maksuparadiisides toimunud tehingutega;
Regrets that the Member States have not followed the ECB's advice to make bank support programmes subject to conditions jointly established at European level concerning dividend and bonus payments, support for economic activity, especially SMEs, and transactions effected in tax havens;
nõustub EKPga, et finantsinstrumentide kasvava keerukusega, nagu ka teatava rahandusasutuste läbipaistvuse puudumise, reguleerivate asutuste suutmatusega teostada järelevalvet ning finantsturgude regulatsiooni puudustega on kaasnenud kõrgenenud süsteemne risk; lisab, et see on kaasa toonud üha suurema avaliku usaldamatuse finantsasutuste suhtes;
Agrees with the ECB that the increasing complexity of financial instruments, alongside a certain lack of transparency of financial institutions, supervisory failure by regulators and gaps in financial market regulation, has contributed to heightened systemic risk; adds that this has contributed to an increasing lack of public confidence in financial institutions;
soovib teada EKP seisukohti arvelduskodade loomise kohta sellistele vahenditele nagu krediidiriski ülekandetehingud euroalal;
Requests the views of the ECB on the setting-up of a clearing house for instruments such as credit default swaps (CDS) within the euro area;
juhib EKP tähelepanu ohule, et tekkida võivad uued spekulatsioonimullid, eelkõige tooraineturul; nõuab tungivalt, et EKP hoiataks valitsusi viivitamatult;
Draws the attention of the ECB to the risk that fresh speculative bubbles may be triggered, particularly on the commodities market; urges it to warn governments without delay;
nõustub EKPga, et kriisi tuleb võtta kui õppetundi, eeskätt selles osas, et riskide ja likviidsuse haldamist rahandussüsteemis ning finantsturgude ja -asutuste läbipaistvust tuleb parandada, juhul kui soovitakse sarnast kriisi vältida; tuletab meelde, samuti tuleb reageerida euro ja kolmandate riikide valuuta, nagu USA dollar ja renminbi-jüaan, vaheliste vahetuskursside kõikumisega seotud ülemaailmsele tasakaalustamatusele, et tulevikus finantskriise vältida;
Concurs with the ECB about the need to learn lessons from the crisis, in particular that management of risk and liquidity in the financial system, and the transparency of financial markets and institutions must be improved if a similar crisis is not to be repeated; recalls that global imbalances related to exchange rate fluctuations between the euro and third-country currencies, such as the US dollar and the renminbi-yuan, must also be addressed to avoid financial crises in the future;
tervitab EKP poolt astutud samme üksikasjaliku ettepaneku koostamiseks, milline peaks olema lõdvendatud rahapoliitikast „väljumise strateegia”, mida rakendatakse vajaduse korral; rõhutab, et selles suhtes on äärmiselt oluline ajastamine ja poliitiline koordineerimine liikmesriikide vahel; seoses sellega tervitab asjaolu, et enamik meetmetest kaotab automaatselt oma kehtivuse, kui majanduslik olukord jätkuvalt paraneb;
Welcomes the steps taken by the ECB to propose a detailed ‘exit strategy’ from its monetary easing, to be implemented as and when necessary; insists that timing and policy coordination between Member States are essential in this regard; in that connection, welcomes the fact that most of these measures will automatically cease to apply if the economic situation steadily improves;
soovitab võtta mis tahes meetmeid intressimäärade tõstmiseks äärmise ettevaatusega, et mitte ohustada tulevast majanduskasvu;
Recommends that any moves to increase interest rates should be made with the utmost caution so as not to endanger future economic growth;
on seisukohal, et liikmesriigid peaksid jätkama oma praeguseid rahanduslikke stimuleerimismeetmeid, et kaitsta töökohti, edendada investeerimist ja stimuleerida majanduskasvu, ning nad peaksid nimetatud meetmed tühistama, kui majanduskasv on jälle jätkusuutlik, et tegeleda siis ülemäärase eelarvepuudujäägiga;
Considers that Member States should maintain their fiscal stimulus measures to protect jobs, encourage investment and stimulate growth and that they should revoke those measures once there is a sustainable return to growth, at which time they should address excessive public deficits;
Majanduslik ja rahanduslik stabiilsus
Economic and monetary stability
jagab EKP muret majanduslike erinevuste pärast euroalal ning selles osas, kuidas kriis on mõjutanud erinevaid riike, eelkõige neid, kus juba eelnevalt esines strukturaalset ebatõhusust, kus on kõrged ühiku tööjõukulud, jooksevkonto puudujääk ja riigivõlg;
Shares the ECB's concerns about divergences between economies in the euro area and the way in which the crisis has affected different countries, particularly those with pre-existing structural inefficiencies, high unit labour costs, current account deficits and debt;
kutsub kõiki euroala riike võtma arvesse, et tõelise majandus- ja rahaliidu eksisteerimiseks ei piisa lihtsalt euroala liikmeks olemisest, ning rõhutab vajadust struktuurireformide järele; lisab, et kui selliseid reforme ette ei võeta, seab see ohtu stabiilsuse ja kasvu pakti usaldusväärsuse ja jätkusuutlikkuse;
Calls on all Member States in the euro area to take note that, for genuine economic and monetary union to exist, participation in the euro area cannot be regarded as an end in itself, and stresses the need for structural reforms; adds that failure to undertake such reforms would jeopardise the credibility and sustainability of the Stability and Growth Pact;
juhib tähelepanu asjaolule, et ajal, mida iseloomustab vahetuskursi suur kõikumine, on euro tugevnenud, eriti USA dollari ja renminbi-jüaani suhtes, ning tunneb muret selle pärast, et see võib kahjustada euroala konkurentsivõimet;
Points out that, during a period marked by a high degree of exchange rate volatility, the euro has increased its strength, particularly against the US dollar and the renminbi-yuan, and expresses concern that this could have a detrimental effect on the competitiveness of the euro area;
soovitab EKP-l muuta oma töö läbipaistvamaks, et suurendada oma legitiimsust ja prognoositavust, avaldades eelkõige EKP nõukogu koosolekute protokollid vastavalt USA Föderaalreservi, Ühendkuningriigi keskpanga (Bank of England) ja Jaapani keskpanga praktikale; on seisukohal, et sellist läbipaistvust on vaja ka seoses sisemiste mudelitega, mida kasutatakse mittelikviidsete tagatiste hindamiseks, ja seoses tagatiseks pakutud teatavate väärtpaberite hindamisega;
Recommends that the ECB enhance the transparency of its work in order to increase its legitimacy and predictability, in particular by publishing the minutes of the meetings of the Governing Council, in accordance with the practices of the US Federal Reserve System, the Bank of England and the Bank of Japan; takes the view that such transparency is also needed as regards the internal models used to value illiquid collateral and as regards the valuations assigned to specific securities offered as collateral;
kinnitab oma toetust kord kvartalis toimuvale rahandusteemalisele dialoogile Euroopa Parlamendi ja EKP vahel; lisab, et see dialoog on oluline vahend EKP tegevuse kontrollimiseks ning avaliku vastutuse ja läbipaistvuse realiseerimiseks;
Reaffirms its support for the quarterly monetary dialogue between Parliament and the ECB; adds that the dialogue is an important mechanism for scrutinising the workings of the ECB and contributing to its public accountability and transparency;
toonitab EKP sõltumatust, millele aitab kaasa oma juhatuse liikmete määramise protsess; on seisukohal, et seda saaks veelgi tugevdada, kui kasutada Lissaboni lepinguga EKP-le antud uut õiguslikku seisundit ning olemasolevat EKP põhikirja selleks, et nõukogu poolt esitatud kandidaadid tuleks ka Euroopa Parlamendi hääletusel heaks kiita;
Highlights the independence of the ECB, to which the procedure for appointing its Executive Board contributes; considers that this could be enhanced by use of the new legal status conferred on the ECB under the Lisbon Treaty and the existing ECB Statute to make candidates proposed by the Council subject to a vote by the European Parliament;
võtab kohustuse luua välistest ekspertidest koosneva valikukomisjoni, mis võimaldaks 2010. aastal valida mitu kandidaati juhatuse liikmeteks; juhib tähelepanu sellele, et väljavalitud kutsutakse seejärel kuulamisele Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni ette, mis formaliseeriks Euroopa Parlamendi nõuandva rolli kandidaatide hindamisel; pärast seda võtaks Euroopa Parlament täiskogu istungil vastu resolutsiooni, mis edastatakse nõukogule, enne kui viimane annab oma soovitused liikmesriikide valitsustele;
Undertakes to set up a selection board made up of outside experts which would make it possible in 2010 to select a number of candidates for the post of Executive Board member; points out that those selected would then be summoned to a hearing by the European Parliament's Committee on Economic and Monetary Affairs, which would formalise the European Parliament's consultative role in the evaluation of the candidates; this would lead to the adoption by the European Parliament in plenary sitting of a resolution to be forwarded to the Council before it issues its recommendation to the Member State governments;
on seisukohal, et kriis on demonstreerinud turgude vastuvõtlikkust süsteemsetele riskidele; tervitab ettepanekut luua Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu, mis hoiataks varakult eesseisvate riskide ja tasakaaluprobleemide eest finantsturgudel; märgib, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peab igasugusele algavale süsteemsele riskile kiirelt ja tõhusalt reageerima; märgib, et Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tõhusa toimimise eelduseks on „süsteemse riski” kvalitatiivne määratlus; kutsub seetõttu EKPd üles kehtestama selged mudelid ja määratlused ning andma Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tõhusale tegevusele ka laiemalt oma täielik tugi; lisab, et EKP-le antavad uued ülesanded, mis on seotud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga, ei tohi mingil viisil kahjustada EKP sõltumatust;
Considers that the crisis has demonstrated that markets are prone to systemic risks; welcomes the proposal to establish a European Systemic Risk Board (ESRB), which will provide early warnings about future risks and imbalances in financial markets; notes that the ESRB must react promptly and effectively to an incipient systemic risk; notes that a qualitative definition of ‘systemic risk’ must exist to allow the effective functioning of the ESRB; therefore calls on the ECB to establish clear models and definitions and, more generally, to give full support to the effective functioning of the ESRB; adds that any new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB should not compromise the independence of the ECB in any way;