natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegias tuleb kõrvaldada lõhe selle väljakuulutatud eesmärkide, olemasolevate ressursside ja kasutatava metoodika vahel; nõuab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid kajastuksid järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; palub komisjonilt selgitust juhtalgatuste eelarve kohta, sest need esmatähtsad tegevuskavad hõlmavad kõiki ELi eelarvest rahastatavaid poliitikavaldkondi; nõuab väga tungivalt, et komisjon teeks ettepanekuid uute omavahendite kehtestamise kohta, et tagada liidule reaalsed ja autonoomsed rahalised vahendid;
Stresses that the Europe 2020 strategy must close the gap between its declared ambitions, the resources available and the methodology used; calls for the next Multiannual Financial Framework (MFF) to reflect the ambitions of the Europe 2020 strategy; calls on the Commission to clarify the budgetary dimension of the Flagship Initiatives as these priority action plans cut across all policies funded through the EU budget; strongly urges the Commission to make proposals on the establishment of new own resources so as to provide the Union with real and autonomous financial resources;
toonitab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eeldab reforme ning väga märkimisväärseid ja varajasi avaliku ja erasektori investeeringuid arvukatesse erinevatesse projektidesse; märgib, et need eeldavad nii olemasolevate kui ka uute innovatiivsete vahendite ja tulude kasutuselevõttu;
Emphasises that Europe 2020 requires reforms and very substantial and early public and private investments in a wide range of projects; notes that these require the mobilisation of both existing and new innovative instruments and revenues;
nõuab, et komisjon ja liikmesriigid looksid usaldusväärse rahastamisraamistiku ning et Euroopa Ülemkogu käsitleks rahastamisvajadusi oma majanduse juhtimise läbivaatamise osana; on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia rahastamine nõuab niisuguste poliitilisi algatuste kooskõlastatud kogumit, kuhu oleks kaasatud Euroopa institutsioonid, näiteks Euroopa Investeerimispank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank; toonitab lisaks, et erasektoripoolne rahastamine on tulevikus hädavajalik ja eeldab õiguslikku raamistikku, mille raames tegeletakse kaasnevate pikaajaliste riskidega;
Demands that the Commission and Member States produce a credible funding framework and that the European Council consider the funding needs as part of its economic governance review; considers that funding Europe 2020 demands a concerted set of policy initiatives, engaging European institutions, such as the EIB and the ERBD; emphasises, in addition, that private sector funding will be indispensable and requires legal frameworks that will address the long-term risks involved;
on veendunud, et õige poliitikaraamistiku ja piisavate eelarvevahendite olemasolu korral võivad põllumajandus ja metsandus etendada olulist osa Euroopa üldises strateegias, mille eesmärk on tagada majanduse taastumine, aidates samal ajal kaasa toiduga kindlustatusele ELis ja kogu maailmas, säilitades maapiirkondade maastikke, mis moodustavad 90% ELi territooriumist, kaitstes keskkonnahüvesid ning andes olulise panuse alternatiivsete energiaallikate otsimisse;
Is convinced that, with the right policy framework and adequate budgetary resources, agriculture and forestry can play an important role in an overall European strategy designed to secure economic recovery, while at the same time contributing to EU and global food security, preserving the rural landscape which accounts for 90% of the EU's territory, securing environmental benefits and making an important contribution to the search for alternative energy sources;
on seisukohal, et tugev ja hästi rahastatud ühtekuuluvuspoliitika, mis hõlmab kõiki Euroopa piirkondi, peab olema Euroopa 2020. aasta strateegia läbiv lisaelement; leiab, et niisugune poliitika oma horisontaalse lähenemisviisiga on Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide eduka saavutamise ning sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse eeltingimus;
Considers that a strong and well-financed cohesion policy embracing all European regions must be a key complementary element of the Europe 2020 strategy; takes the view that this policy, with its horizontal approach, is a pre-condition for a successful delivery of the Europe 2020 goals, as well as for achieving social, economic and territorial cohesion;
Töökohtade loomisele suunatud ambitsioonikas ühtse turu akt ja väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act”
A bold Single Market and Small Business Act to create jobs
on seisukohal, et liikmesriike tuleks innustada seadma oma riiklikes reformikavades esmatähtsale kohale töötusega võitlemise ja pikaajalise tööturult tõrjutuse ennetamise; usub, et see tuleks ühendada meetmetega, mis on mõeldud uute ja paremate töökohtade loomiseks ning kvaliteetse ja kõrge tööhõive tagamiseks nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis;
Considers that Member States should be encouraged to give the highest priority to tackling unemployment and preventing long-term exclusion from the labour market in their National Reform Programmes; believes that this should be combined with measures to ensure more job creation, better jobs and high levels of high quality employment in the medium and longer term;
rõhutab, kui ülimalt oluline on ühtse turu taaskäivitamise osas terviklik lähenemisviis, et tagada paremad majandustulemused ja tugevdatud sotsiaalne mõõde ning samas taastada usaldus, asetades kodanikud ühtse turu keskmesse; usub, et kõrgeima poliitilise tasandi antud ulatuslikel suunistel ja Euroopa Ülemkogu poolsel toetusel on ühtse turu taaskäivitamise edukuse seisukohast suur tähtsus;
Stresses the vital role of a holistic approach to the re-launch of the Single Market to ensure better economic performance and a strengthened social dimension while restoring confidence by putting citizens at the heart of the Single Market; believes that comprehensive guidance from the highest political level and buy-in from the European Council is crucial for success the re-launch of the Single Market;
juhib tähelepanu sellele, et arukal reguleerimisel võib ettevõtete tegutsemise õigusraamistiku parandamisel olla oluline osa; usub, et sellega seotud ettepanekud aitavad luua tugeva ning majanduskasvu ja uuendustegevust tagava majanduskeskkonna, kuid märgib, et kõik õigusloomeprotsessi osapooled peavad tõhusamate ja vähem koormavate õigusaktide koostamise eest vastutuse võtma;
Draws attention to the role that Smart Regulation can play in improving the regulatory framework in which businesses operate; believes that the proposals contained therein can help deliver a strong business environment conducive to growth and innovation, but notes that all partners in the legislative process must take responsibility for producing more effective and less burdensome regulations;
avaldab pettumust selle üle, et kaks aastat pärast väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” vastuvõtmist on komisjon näidanud vähe konkreetseid meetmeid ja algatusi; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu edendaksid VKE-sõbralikumat keskkonda; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama kommertskasutusele eelnevate riigihangete läbipaistvust innovatiivsete ja keskkonnahoidlike tehnoloogiate valdkonnas;
Expresses its disappointment that two years after the adoption of the Small Business Act the Commission is lacking in concrete actions and initiatives; urges the Commission and the Council to promote a more SME-friendly environment; calls on the Commission and Member States to promote transparent use of pre-commercial public procurement for innovative and green technologies;
tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle tõhustada koostööd Euroopa patendi loomise vallas ning nõuab selle kiiret vastuvõtmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt;
Welcomes the Commission proposal for enhanced cooperation regarding the establishment of a European patent and calls for quick adoption by Parliament and the Council;
rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus on peaeesmärk saavutamaks EL 2020 eesmärke; nõuab seepärast naiste täielikku osalemist tööjõuturul ja naiste täielikku kaasamist kutseõppesse; samuti nõuab tegevuskava kaotamaks senist palgavahet meeste ja naiste vahel;
Insists that gender equality is a key target to achieve the EU 2020 ambition ; calls therefore on the full participation of women in the labour market and the full inclusion of female workers into vocational training; calls also for an agenda to eradicate the existing pay gap between women and men;
rõhutab, et Euroopa 2020. aasta strateegia praegune sisu, nagu peamised eesmärgid, juhtalgatuste ettepanekud, kitsaskohad ja näitajad, on väga üldise iseloomuga; rõhutab, et seda juhtalgatuste kogumit on võimalik ellu viia vaid liikmesriikide poolt oma riiklikes reformikavades võetavate konkreetsete kohustuste ning konkreetsete ja järjepidevate õigusaktide ettepanekute abil;
Stresses that the current content of the Europe 2020 strategy, such as the headline targets, flagship proposals, bottlenecks and indicators remain of a very general nature; underlines that this set of initiatives could only be achieved through concrete commitments from Member States in their National Reform Programmes and concrete and consistent legislative proposals;
Juhtalgatus „Innovatiivne liit”
Flagship ‘Innovation Union’
tunneb heameelt juhtalgatuse „Innovatiivne liit” üle kui liikumapaneva jõu üle Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel, mille raames tegeletakse peamiste ühiskonnaprobleemidega, nagu energia ja toiduga kindlustatus, kliimamuutus, tervishoid ja elanikkonna vananemine; tuletab meelde, et 3%-line eesmärk koosneb 2% ulatuses erasektori ja 1% ulatuses avaliku sektori osast; märgib, et teadustegevuse eraviisilise rahastamise osas on veel märgatavaid puudujääke, mida on võimalik ületada ainult äriühingute, sh VKEde regulatiivkeskkonna kohandamise teel; avaldab seetõttu heameelt komisjoni kavatsuse üle parandada ettevõtete uuendustegevuse raamtingimusi, eelkõige intellektuaalomandi õiguste valdkonnas;
Welcomes the flagship initiative on ‘Innovation Union’ as a key driver to achieve Europe 2020 objectives, which addresses the major societal challenges like energy and food security, climate change, health and an ageing population; recalls that the 3% target is composed of a 2 % (private expenditure) share and a 1 % (public expenditure) share; notes that there are still particular shortcomings in the field of private research spending which can only be overcome by adapting the regulatory environment for companies, including SMEs; welcomes, therefore, the Commission's intention to improve framework conditions for business to innovate, in particular with respect to intellectual property rights;
rõhutab, et ELi teadus- ja uuendustegevuse ning arengu rahastamist tuleb edendada, ergutada ja kindlustada, suurendades pärast 2013. aastat märgatavalt asjaomaseks tegevuseks ettenähtud kulusid; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline VKEde juurdepääs raamprogrammile ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile; nõuab finantsmääruse läbivaatamist, et hõlbustada VKEde taotluste esitamist; juhib tähelepanu puudulikule rahastamisele teadusuuringute, innovatsiooni ja kasutuselevõtu oluliste juba vastu võetud instrumentide osas, nt energiatehnoloogia strateegilise kava osas; toonitab teadusuuringute raamprogrammi tähtsat osa kliimamuutuse vastases võitluses; juhib tähelepanu struktuurifondide tähtsale panusele teadus-, arendus- ja uuendustegevuse ergutamisse riiklikul ja piirkondlikul tasandil; rõhutab koostoime loomise vajadust struktuurilise rahastamise ning raamprogrammi kaudu toimuva rahastamise vahel;
Stresses the need to enhance, stimulate and secure the financing of research, innovation and development in the EU via a significant increase in relevant expenditure post 2013; points to the importance of access of SMEs to the FP and CIP; calls for a revised Financial Regulation to facilitate SME applications; highlights the lack of funding for crucial instruments for research, innovation and deployment that have already been adopted, such as the Strategic Energy Technology Plan (SET-Plan); emphasises the important contribution which the Research Framework Programme makes in fighting climate change; points to the important contribution which structural funds are making in stimulating research, development and innovation at national and regional level; stresses the need to create synergies between structural funding and FP funding;
usub, et Euroopa ettevõtetel ei ole mitte vaja toetusi, vaid rohkem vabadust ja paremat juurdepääsu riskikapitalile; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks selle vajaduse täitma, laiendades riskijagamisrahastu kaudu Euroopa Investeerimispanga pakutavate püsivate riskijagamistoodete valikut; on seisukohal, et innovatsiooni edendamisel ei ole ära kasutatud avalike hangete märkimisväärset potentsiaali;
Believes that it is not subsidies that innovative European companies need, but more freedom and better access to venture capital; considers that the European Union should accommodate this need by expanding the permanent risk-sharing products offered by the European Investment Bank via the Risk Sharing Finance Facility (RSFF); considers that there is significant untapped potential for promoting innovation via public procurement;
Juhtalgatus „Noorte liikuvus”
Flagship ‘Youth on the Move’
tunneb heameelt juhtalgatuse „Noorte liikuvus” üle; kordab oma veendumust, et juurdepääs asjakohasele haridusele ja selle kvaliteet on jätkusuutliku sotsiaalse turumajanduse alaline eeldus; rõhutab seetõttu, et kui liikmesriigid on seadnud ühise eesmärgi saavutada majanduslik areng ja haridusalased eesmärgid, on ülioluline tagada asjakohased investeeringud nende haridus- ja koolitussüsteemidesse, sealhulgas kutseharidusse ja -koolitusse; kahetseb siiski, et juhtalgatuses ei käsitleta keskseid küsimusi, näiteks ühiskonnas osalemist ja vaesust noorte seas; nõuab tugevamaid ettepanekuid kaasatuse kohta;
Welcomes the initiative of the flagship ‘Youth on the Move’; insists that quality of and access to relevant education is a constant prerequisite for a sustainable social market economy; underlines, consequently, that, if Member States aim to achieve the common targets of economic development and those set for education, proper investment will be crucial in their educational and training systems, including in vocational education and training; regrets, however, that the flagship leaves core subjects, such as participation in society or youth poverty, unaddressed; calls for stronger proposals on inclusion;
palub, et komisjon jätkaks niisuguste olemasolevate liikuvus- ja noorsooprogrammide piisavat rahastamist nagu elukestva õppe programmid (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig) ning aktiivsete noorte ja Marie Curie' programm; on veendunud, et see oleks oluline panus võitlusesse noorte tööpuuduse vastu ja aitaks saavutada 75%-list tööhõivemäära;
Calls on the Commission to continue to adequately fund existing mobility and youth programmes such as Lifelong Learning (Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtwig), Youth in Action and Marie Curie; believes that this would make an important contribution to the fight against youth unemployment and towards reach a 75% employment rate;
rõhutab, et ainult noorte liikuvuse algatusega ei ole võimalik lahendada murettekitavat noorte töötust kogu Euroopas; nõuab, et kõik liikmesriigid looksid oma riiklike reformikavade osana riikliku strateegia noorte töötusega tegelemiseks ning noorte juurdepääsu tagamiseks haridusele ja koolitusele; toonitab, et noortele suunatud poliitikat tuleb vaadelda haridus-, tööhõive- ja sotsiaalse kaasatuse poliitikaga seotult; toetab kindlalt ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus Euroopa noortegarantii kohta ning nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks selle võimalikult kiiresti vastu;
Underlines that Youth on the Move cannot alone tackle the alarming youth unemployment all over Europe; calls for all Member States to set up, as part of their National Reform Programmes, a national strategy to tackle youth unemployment and secure young people access to education and training; underlines that youth policies must be seen in connection with policies on education, employment and social inclusion; strongly supports the proposal for a Council Recommendation on a European Youth Guarantee and urges the Council to adopt it as soon as possible;
Juhtalgatus „Euroopa digitaalne tegevuskava”
Flagship ‘A digital agenda for Europe’
tunneb heameelt digitaalarengu tegevuskava käsitlevate ambitsioonikate ettepanekute üle, kuid nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks ühtse digitaalse turuga, nt e-kaubanduse, intellektuaalse omandi, interneti usaldatavuse ja turvalisuse, rändluse ja e-autentimisega seotud ettepanekute vastuvõtmist; kutsub kõiki osalisi üles esimest raadiospektri poliitikat ellu viima; toonitab vajadust arendada sisu ja teadmiste vaba ringlust ehk nn viiendat vabadust;
Welcomes the ambitious proposals on the ‘Digital Agenda’, but urges the Commission to speed up the adoption of proposals related to the digital single market, such as e-commerce, intellectual property, trust & security online, roaming and e-authentification; calls on all parties to make the first radio spectrum policy a reality; emphasises the need to develop the free circulation of content and knowledge, the ´fifth freedom`;
rõhutab, et pluralistlik ja sõltumatu ajakirjandus on Euroopa demokraatia tugisammas; nõuab tungivalt, et komisjon kaitseks ajakirjanduse pluralismi; usub, et eraelu kaitse on põhiväärtus, ning nõuab andmekaitse direktiivi kohandamist vastavalt praegusele digitaalkeskkonnale, tagamaks et kõikidel kodanikel on kontroll oma isikuandmete üle;
Stresses that pluralist and independent media are a pillar of European democracy; urges the Commission to safeguard media pluralism; believes that protection of privacy constitutes a core value and calls for the adaptation of the Data Protection Directive to the current digital environment to make sure that all citizens have control of their personal data;
Juhtalgatus „Ressursitõhus Euroopa”
Flagship ‘Resource-efficient Europe’
tunneb heameelt Euroopa 2020. aasta strateegia juhtalgatuse „Ressursitõhus Euroopa” üle ja nõuab komisjonilt tungivalt, et ta jätkaks tööd konkreetse poliitika väljatöötamiseks, mis tagaks ülemineku ressursitõhusale ja taastuvenergial põhinevale majandusele; palub komisjonil välja töötada konkreetsed võrdlusalused ning tagada kokkulepitud eesmärkide saavutamine ja see, et neid saaks Euroopa 2020. aasta strateegia poliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raames jälgida; rõhutab, et tingimata tuleb ajakohastada ja uuendada Euroopa energiainfrastruktuuri, kujundada välja arukad võrgud ja rajada võrguühendusi, mis on vajalikud energia siseturu loomiseks, varustuskindluse suurendamiseks ning energia ja kliimaga seotud eesmärkide saavutamiseks ja autoriseerimismenetluste kiirendamiseks;
Welcomes the Europe 2020 flagship initiative on a resource-efficient Europe and urges the Commission to continue its work on formulating concrete policies to ensure a switch to a resource-efficient and renewable-based economy; calls on the Commission to develop concrete benchmarks and to ensure that agreed targets are met and that they can be monitored within the framework of the Europe 2020 European Semester of policy coordination; underlines the urgent need to modernise and upgrade the European energy infrastructure, to develop smart grids and build interconnections, which are necessary for realising the internal energy market, enhancing security of supply, and to meet our energy and climate targets and speed up authorisation procedures;
tuletab meelde, et energiatõhusus on majanduslikult kõige tulusam viis vähendada heitkoguseid, parandada energiajulgeolekut ja konkurentsivõimet ning muuta tarbijate energiaarved väiksemaks ja luua töökohti; rõhutab, et liikmesriigid ei tee piisavaid jõupingutusi, et saavutada energiatõhususe 20% eesmärk; palub liikmesriikidel seetõttu tugevdada meetmeid ja täita kõnealune ülimalt oluline eesmärk, milleks nad kohustusid 2007. aastal; palub, et komisjon töötaks koos liikmesriikidega välja meetmed kõnealuse eesmärgi täitmise tagamiseks, nagu seda on nõudnud Euroopa Parlament oma resolutsioonis energiatõhususe tegevuskava läbivaatamise kohta (Bendtseni raport) ning resolutsioonis uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta (Kolarska Bobinska raport);
Recalls that energy efficiency is the most cost-effective way to reduce emissions, improve energy security and competitiveness and reduce consumers' energy bills, as well as create employment; stresses that Member States are not showing enough efforts to reach the 20 % energy efficiency target; calls on Member States, therefore, to step up measures and live up to this vital target to which they committed themselves in 2007; asks the Commission together with Member States to work out measures to ensure that the target is met as demanded by Parliament in its resolutions on the ‘Revision of the Energy Efficiency Action Plan’ (Bendtsen report) and ‘Towards a new Energy Strategy for Europe 2011-2020’ (Kolarska Bobinska report);
kahetseb, et kõnealuses juhtalgatuse teatises ei omistata ressursitõhususele kui ELi poliitika üldisele prioriteedile piisavat tähtsust; nõuab kindlalt, et EL hakkaks liikuma ringlussevõtu majanduse suunas, tagaks vähemate jäätmete tootmise ja väärtustaks ressursside taaskasutust; rõhutab, et keskkonnasäästlikkus sõltub ressursside kasutamise vähendamisest; kutsub komisjoni üles looma näitajate kogumi, et neid oleks võimalik jälgida riiklikes reformikavades;
Regrets that this flagship communication does not attribute enough importance to resource efficiency as an overarching EU policy priority; insists that the EU needs to start moving towards a recycling economy, ensuring reduction in waste production, and the value of reusing resources; stresses that environmental sustainability depends on a reduction in resource use; calls on the Commission to come up with a set of indicators so that they can be monitored in the National Reform Programmes;
Juhtalgatus „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika”
Flagship ‘An industrial policy for the globalisation era’
nõuab terviklikku, tasakaalustatud ja tulevikule suunatud lähenemist ELi tööstuspoliitikale, mille eesmärk on töötada välja tugev, konkurentsivõimeline, sidus, tõhus ja mitmekesine tööstusbaas ning mille raames kooskõlastatakse niisuguseid poliitikavaldkondi nagu innovatsioon, teadusuuringud, konkurents, ühtne turg, kaubandus ja keskkond; on seisukohal, et peamisteks eesmärkideks peaksid olema töökohtade loomise ja Euroopa ettevõtluse rahvusvahelise konkurentsivõime edendamine, arukas ümberkorraldamine ja dialoog töötajatega, jätkusuutlik majandus ning vaba valik tehnoloogiavõimaluste vahel ning teadlaste liikuvus; nõuab, et viivitamata kohaldataks aruka reguleerimise põhimõtteid sõltumatutes mõjuhinnangutes, hõlmates uute õigusaktide nn konkurentsivõime tagamise kontrolli, VKE-testi, et tagada sõbralikum reguleeriv keskkond väikeettevõtluse jaoks ja väiksem halduskoormus, jätkusuutlikkuse hindamist vastavalt ELi kliima, energia, ressursitõhususe ja ringlussevõtuga seotud eesmärkidele ning kehtivate õigusaktide nn sobivuse järelkontrolle;
Calls for a holistic, balanced and forward-looking approach to EU industrial policy, aimed at developing a strong, competitive, coherent, efficient and diversified industrial base and where innovation, research, competition, Single Market, trade and environmental policies are coordinated; considers that key objectives should be to promote job creation and the international competitiveness of European enterprise, intelligent restructuring and dialogue with employees, a sustainable economy and free choice in technology options and mobility of researchers; calls for immediate application of smart regulation principles in independent impact assessments, including ‘competitiveness proofing’ for new legislation, an SME test to ensure a more friendly regulatory environment for small business and reduced administrative burdens, sustainability proofing in line with EU climate, energy, resource efficiency and recycling objectives, and ex-post ‘fitness checks’ for existing legislation;