natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6. õhutab avama otseselt üksikemadele mõeldud internetifoorumeid, jututubasid, blogisid ja telefoniabiliine, et vähendada nende eraldatust ja anda neile võimalus nõuannete, teabe ja parimate tavade vahetamiseks seoses oma vajadustega, samuti võtma kasutusele telefoniabiliine või tasuta telefoninumbreid, mis võimaldaks neid hõlpsamalt sotsiaalteenistustega kontakti viia;
Encourages the development of online and interpersonal chat forums, blogs and telephone help lines aimed directly at single mothers, in order to reduce their isolation and allow them to exchange advice, information and best practices based on their individual needs, along with the introduction of telephone help lines or free phone numbers that make it easier to put them in contact with social services;
8. julgustab välja töötama tugimehhanisme, sealhulgas koolitusi üksikemade toetuseks, jagades neile nõuandeid selle kohta, kuidas üksikvanemana lapse kasvatamise keerulise ülesandega kõige paremini toime tulla, tagades lapsele samal ajal tasakaalustatud elurütmi;
Encourages the development of support mechanisms, including training courses to support single mothers by providing them with advice on the best ways of dealing with the difficult task of raising a child as a single parent while providing the child with a balanced life rhythm;
18. rõhutab vajadust teostada tööpoliitikat, mis soodustab üksikemade töölevõtmist ning hoiab ära põhjendamatu vallandamise;
Stresses the importance of pursuing employment policies to encourage the recruitment of single mothers and prevent unjustified dismissals;
21. kutsub liikmesriike üles koostöös Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudiga uurima üksikemade konkreetseid vajadusi, koguma ja analüüsima andmeid, kaaluma konkreetsete meetmete võtmist nende küsimuste lahendamiseks ning vahetama parimaid tavasid olukorra parandamiseks;
21 Invites Member States, in cooperation with the European Institute for Gender Equality, to examine the specific needs of single mothers, to collect data and analyse them, to consider setting up concrete measures to address those issues and to exchange best practices to improve them;
25. palub liikmesriikidel võtta meetmeid üksikemade ja nende laste diskrimineerimise kaotamiseks, ning tervitab seetõttu programmide kasutamist, millega eraldatakse neile lastele riiklikku toetust ja stipendiume;
Asks the Member States to establish measures that eliminate discrimination towards single mothers and their children, and therefore welcomes the use of programmes that provide state aid and scholarships for their children;
30. rõhutab, et üksikemade töö- ja eraelu tasakaalu soodustamiseks on vaja isade suuremat osalust; märgib sellega seoses, et mõningates liikmesriikides peaaegu ei esine jagatud hooldusõigust;
Stresses that in order to facilitate work-life balance for single mothers, greater involvement of fathers is necessary; notes in this regard that shared care is almost non-existent in some Member States;
33. on seisukohal, et inimesed, kes pühendavad oma aja ja võimed laste hoidmisele ja kasvatamisele või eakate hooldamisele, peaksid olema ühiskonnas tunnustatud ning selle saavutamiseks tuleks neile tagada teatud eriõigused, eelkõige sotsiaalkindlustuse ja pensioni osas;
Takes the view that those who devote their time and skills to looking after and bringing up children or caring for the elderly should receive social recognition, and whereas this could be achieved by granting such people entitlements in their own right, particularly as regards social security and pensions,
Üksikemadus on sageli tähelepanuta jääv demograafiline kategooria, kuna seda on väga raske ühise nimetaja alla viia.
Single Motherhood is an often overlooked demographic category since it is very difficult to place a face to the issue.
Üksikemadus hõlmab rohkem kui neljakümneaastast vanusevahemikku ja kõikvõimalikke sotsiaalmajanduslikke olukordi, nii puudub sellel määratletav ja nähtav lobirühm, mis saaks rääkida kõikide üksikemade eest, kuna poliitika mõjutab iga ema erinevalt.
Encompassing ages spanning over forty years and including all socioeconomic backgrounds, single motherhood lacks an identifiable, visible lobby that can advocate for all single mothers since policies affect each mother differently.
Geograafiliselt võib Euroopas täheldada üksikemadega seotud suhtumise ja poliitika erinevusi.
Geographically across Europe one can see a difference in the perceptions and policies towards of Single Mothers.
Lõunapoolsetes Vahemere äärsetes riikides (Itaalia, Portugal, Hispaania, Kreeka) on üldiselt aktsepteeritud, et laiendatud perekond aitab üksikvanema last vabatahtlikult ja ilma tasuta kasvatada.
In the Southern Mediterranean States (Italy, Portugal, Spain, Greece) it is generally accepted that extended family will assist in the raising of single parent children on a voluntary basis without reimbursement.
Põhjapoolsetes riikides ja Põhjamaades (Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Taani) on olemas riiklikud sotsiaalsüsteemid üksikemadele hüvitiste maksmiseks ja sotsiaalabipoliitika teostamiseks.
In the Northern and Nordic States (France, Sweden, Germany, Denmark) government welfare systems are in place to offer single mothers benefits and social assistance policies.
Ida-Euroopa liikmesriikides on üldiselt tegemist kombineeritud poliitikaga, mõnes hoitakse kinni kommunistlike režiimide ajast pärit tugevatest pereväärtustest, teistes kombineeritakse Põhja- ja Lõuna-Euroopa poliitikat.
In the Eastern European Member States there is a general mix of policies, some holding onto strong familial values from the Communist Regimes and others having a mix of the Northern and Southern European policies.
Samal ajal, kui geograafiline jagunemine koos vanuselise ja sotsiaalmajandusliku liigendusega teeb organiseerumise ja lobitöö tegemise üksikemade jaoks niigi raskeks, muudab üksikemaduse kohta laialdaselt levinud arvamus, et see on ajutine olukord, mis võib muutuda, kui üksikema leiab uue partneri, üksikemaks olemise Euroopas veelgi keerulisemaks.
While the geographic distributions along with the age and socioeconomic divisions already make it difficult for single mothers to organise and lobby, the stigma that many view single motherhood with: a temporary situation that can change once a single mother finds a new partner makes it even more challenging to be a Single Mother in Europe.
Praegu on viis protsenti Euroopa naistest üksikemad.
Presently five percent of the European females are Single Mothers.
Üksikemadust peetakse tihti ekslikult ainult vastutustundetute teismeliste probleemiks, kuid tegelikult on 85% kõikidest Euroopa üksikvanematest üksikemad vanuses 25 kuni 64 aastat.
Single Motherhood is often falsely stigmatised as consisting of only irresponsible teenagers while in truth 85% of all single parents in Europe are single mothers between the ages of 25 and 64.
Majandus- ja finantskriis, mille negatiivset mõju tundis kogu Euroopa kogukond, tabas naisi eriti rängalt.
With the negative effects felt on the entire European community from the economic and financial crisis women have been especially hard hit.
Mõju oli veelgi rängem enamikule parimas tööeas (25–40) üksikemadele.
This impact has been even more severe on large majority of Single Mothers in their prime working years (25-40).
Euroopa üksikemasid, keda juba koormab sooline palgaerinevus, takistab lisaks keeruline valik laenu võtmise ja laste eest hoolitsemise vahel.
Already saddled by the Gender Pay Gap, European Single Mothers are additionally hampered by the difficult choice between taking on debt and caring for their children.
Lisaks üksikemade suurele tööpuudusele mõjutab vaesuse tsükliline iseloom tugevalt üksikemade ülalpeetavaid lapsi.
In addition to the high unemployment rates for single mothers, the cyclical nature of poverty strongly affects the dependent children of single mothers.
Nendel lastel on vähem vahendeid haridusteel edu saavutamiseks, mis jätab neile vähem võimalusi siseneda tööturule konkurentsivõimelisel tasemel.
These children have fewer resources to succeed in education thus creating fewer opportunities to enter the workforce at a competitive level.
Üksikemade tervislik seisund on samuti statistiliselt ebastabiilsem kui emadel kahe vanemaga perekondades.
The health status of Single Mothers is also statistically more unstable then those of mothers in dual parent families.
Üksikemade stressitase on kõrgem, kuna nad täidavad üksinda ülesandeid, mida harilikult teevad kaks vanemat.
Single Mothers are under more stress since they singlehandedly perform the tasks normally performed by two parents.
Sageli ei ole neil võimalik lubada endale piisavat arstiabi ja nad ei saa korralikult puhata.
Often they cannot afford adequate medical care nor receive properly rest.
Statistiliselt on üksikemad kõikjal Euroopas vähem haritud kui nende abielus sookaaslased.
Statistically Single Mothers throughout Europe are less educated then their married counterparts.
See takistus on eriti tõsine noorte kutseoskusteta üksikemade jaoks, kuna hariduseta on väga vähe lootust tööd leida ja see jätab neid hilisemas elus töökoha saamiseks vajaliku kvalifikatsioonita, kuna neil puudub praktiline töökogemus.
This hindrance is especially burdensome because for young unqualified Single Mothers because a chance at employment is highly unlikely without education leaving them unqualified for jobs later in life since they lack practical working experience.
Lisaks on paljud üksikemadele kättesaadavad töökohad ainult osaajaga ja alatasustatud, mis muudab nende lastele tasakaalustatud elustiili tagamise või tööelus edasiliikumise väga raskeks.
Additionally many of the jobs available for Single Mothers are only of the part time and underpaid variety making it very difficult to ensure a balanced life style for their children or to move up within the working world.
Võimalused võidelda ebavõrdsusega, millega üksikemad Euroopas silmitsi seisavad
Ways to combat the inequalities that Single Mothers face in Europe
Käesolev raport peaks kindlasti ajendama liikmesriike üksikemaduse küsimusega tegelema, sellesse investeerides ja selle uurimist edendades.
It is imperative that with this report the different Member States address the issue of Single Motherhood by investing and promoting research the issue.
Seda tehes peaksid nad kasutama Vilniuses paikneva äsjaloodud Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi võimalusi.
In doing so they should take advantage of the newly created European Institute for Gender Equality in Vilnius.
Lisaks peaksid liikmesriigid oma uuringute tulemuste põhjal algatama dialooge teiste liikmesriikidega, et jagada ja õppida parimaid rakendamistavasid ja -lahendusi.
Additionally through their individual research findings, Member States should initiate in dialogues with other Member States to share and learn the best implementation practices and solutions.
Tuleks ergutada riiklikku poliitikat, mis tagab kaudse toetuse toidu ostmiseks.
Encourage national policies that will guarantee indirect subsidies through the purchase of food.
Toidutalongid on liikmesriikide jaoks võimalus võidelda vaesuse tsüklilise iseloomuga, andes üksikemadele rahalist toetust.
Food stamps present an opportunity for Member States to fight against poverty’s cyclical nature by giving financial support to single mothers.
Üksikvanematele tuleks teha maksusoodustusi, nagu näiteks Austrias, Belgias, Hollandis ja Ühendkuningriigis kehtestatud menetlused.
Provide tax credits for Single Parents such as the existing procedures in Austria, Belgium, the Netherlands and the UK.
Üksikemadele ja nende ülalpeetavatele lastele tuleks võimaldada ravikindlustushüvitist, et korvata kahe palka saava vanema puudumist.
Health Care benefits should be afforded to Single Mothers along with their dependent children to counteract the lack of two parent providers.
Positiivseks sammuks oleks ELi stiimul liikmesriikidele, kus tagatakse tervishoiuteenused emadele ja lastele, kelle sissetulek jääb allapoole riiklikku sissetulekut.
A European incentive to Member State’s who provide healthcare for mothers and children with incomes below the national income would be a positive step.
Euroopa peaks andma maksusoodustusi ja ergutusi ettevõtetele, kus tagatakse kohapeal päevahoid ja lastehoiuteenused, mis võimaldavad üksikemadel töötada, samal ajal kui nende lapsi valvatakse ja õpetatakse.
Europe should provide tax breaks and incentives to companies that provide on-site day care and nursery facilities which allow Single Mothers to work while their children are being watched after and taught.
Täiendavaid soodustusi tuleks anda ettevõtetele, kus korraldatakse üksikemadele koolitusi selle kohta, kuidas tulla toime keerulise ülesandega olla korraga ema ja töötaja.
Additionally breaks should be provided to companies that provide training courses to Single Mothers on the complex status of managing being a mother and a worker.
Sellise tegevuse näiteks, mida teised liikmesriigid saaksid rakendada, on Holland, kus abiteenused laste jaoks on üksikemadele tasuta.
An example of similar practice that can be implemented by other Member States is the case of the Netherlands in which childhood assistance is free for Single Mothers.
Kohalikul, riiklikul ja ELi tasandil tuleks üksikemadele pakkuda paindlikke töövõimalusi, näiteks osaajaga tööd, kaug- ja e-töökohti, et nende era- ja tööelu kooskõlla viia.
Flexible job opportunities such as part-time work, tele-jobs, and e-jobs should be offered on local, national, and EU levels for Single Mothers to reconcile their private and professional lives.
Üksikemadele tuleks anda taskukohase eluaseme saamise eesõigus.
Affordable Housing priority should be given to Single Mothers .
Üksikemadele tuleks eraldada täiendavaid töötutoetusi iga nende hoole all oleva lapse kohta.
Extra unemployment benefits should be allocated to Single Mothers accordingly for each child under their custody.
Selle rakendamisel saavad liikmesriigid kasutada eeskujuna Saksamaad, kuna seal on juba suurendatud ülalpeetavate lastega üksikemade töötutoetusi.
Member States can use Germany as a model for implementation of this as they already have increased unemployment benefits for Single Mothers with dependent children.
Käibemaksu tulevik
on the future of VAT
SISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS.................................................18
OPINION of the Committee on Transport and Tourism ................................22
TRANSPORDI- JA TURISMIKOMISJONI ARVAMUS........................................................22
RESULT OF FINAL VOTE IN COMMITTEE.........................................................................24
käibemaksu tuleviku kohta
on the future of VAT
– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut käibemaksu tuleviku kohta ( KOM(2010)0695 ),
– having regard to the European Commission’s Green Paper on the Future of VAT ( COM(2010)0695 ),
– võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti ( SEK(2010)1455 ),
– having regard to the European Commission’s Staff Working Document ( SEC(2010)1455 ),
– võttes arvesse Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” ( KOM(2008)0394 ),
– having regard to the ‘Small Business Act’ for Europe ( COM(2008)0394 ),
– võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa digitaalne tegevuskava” ( KOM(2010)0245 ),
– having regard to the Commission communication entitled ‘A Digital Agenda for Europe’ ( COM(2010)0245 ),
– võttes arvesse PriceWaterhouseCoopersi uuringut, mis käsitleb nüüdisaegsete tehnoloogiate ja/või finantsvahendajate abil käibemaksu kogumise parandamisele ja lihtsustamisele suunatud alternatiivsete meetodite teostatavust,
– having regard to the PWC Study on the feasibility of alternative methods for improving and simplifying the collection of VAT through the means of modern technologies and/or financial intermediaries,
– võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi
– having regard to Council Directive 2006/112/EC of 28 November 2006 on the common system of value added tax
ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. ,
OJ L 347, 11.12.2006, p.1. ,
– võttes arvesse OECD suuniseid käibemaksu neutraalsuse kohta,
– having regard to the OECD Guidelines on the Neutrality of VAT,
– võttes arvesse komisjoni trükist „Maksusuundumused ELis” (2010. a väljaanne),
– having regard to the EC publication ‘Taxation Trends in the EU’ (2010 Edition),
– võttes arvesse OECD väljaannet „Tarbimismaksu suundumused aastal 2010”,
– having regard to the OECD Consumption Tax Trends 2010,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2008. aasta raportit maksupettusevastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia kohta,
– having regard to the European Parliament report on a coordinated strategy to improve the fight against fiscal fraud from 2008,
– võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 8/2007 halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas koos komisjoni vastustega
– having regard to Court of Auditors Special Report No 8/2007 concerning administrative cooperation in the field of value added tax, together with the Commission’s replies
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi ( A7-0318/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs and the opinions of the Committee on Budgetary Control, the Committee on the Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Transport and Tourism ( A7-0318/2011 ),
A. arvestades, et ELi praegust käibemaksusüsteemi, mis on kehtinud 17 aastat, on peetud ajutiseks süsteemiks, millelt tuleks ettenähtud ajal uuele süsteemile üle minna; arvestades, et komisjoni rohelises raamatus sisalduv uus algatus on üksnes tõenäoliselt pika, raske ja keeruka protsessi algus ja selle õnnestumine sõltub liikmesriikide tegelikust soovist luua lihtsam, kindlam ja tõhusam käibemaksusüsteem, mis oleks läbipaistvam ja mille aluseks oleks liikmesriikide vahel subsidiaarsuse põhimõtte alusel toimuv tihe koostöö ja parimate tavade vahetamine;
A. whereas the current VAT system in the EU, which has been in place for 17 years, has been described as provisional with an expectation to move to a new system in due course; whereas the new initiative of the Commission's Green Paper is only the beginning of a procedure which is likely to be long, difficult and complex, and whose success will depend on real determination by Member States to develop a ‘simpler, more robust and efficient’ system that is more transparent and is based on close cooperation and exchange of best practices between Member States whilst respecting the principle of subsidiarity,
B. arvestades, et ühise käibemaksusüsteemi eesmärk on edendada siseturgu, sest see on ELi konkurentsivõime säilitamiseks ülitähtis vahend;
B. whereas the aim of a common VAT system is to enhance the efficient functioning of the Internal Market, a crucial tool for the EU to remain competitive,
C. arvestades, et 99% Euroopa Liidu ettevõtjatest on väikesed või keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd);
C. whereas 99% of all businesses in the European Union are SMEs (small and medium-sized enterprises),
D. arvestades, et väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” abil soovib Euroopa Liit ühtse turu võimaluste ja eeliste kaudu VKEde majanduskasvu edendada;
D. whereas the European Union is seeking, by means of the ‘Small Business Act’, to help SMEs to grow by taking advantage of the opportunities and benefits offered by the single market,
E. arvestades, et VKEde suhtes kohaldatavad käibemaksust vabastamise künnised on liikmesriigiti erinevad ja neid kohaldatakse ainult ühe konkreetse liikmesriigi tasandil;
E. whereas the VAT exemption threshold for SMEs varies from Member State to Member State and applies at national level only,
F. arvestades, et OECD tunnistab, et kogu maailmas toimub üleminek otseselt maksustamiselt kaudsele maksustamisele ning käibemaksusüsteemide osatähtsus suureneb pidevalt; arvestades, et ka parlament tunnistab seda suundumust, kui rõhutab samal ajal, et otsene maksustamine on maksusüsteemi progressiivsuse jaoks; arvestades, et ka OECD juhib tähelepanu sellele, et käibemaksu tõhusus on OECD riigiti erinev, mis tähendab, et käibemaksu tõhusamaks muutmisel on palju arenguruumi; arvestades, et käibemaksu tõhustamise meetmetega peaks kaasnema pettusevastased meetmed ja meetmed, mille eesmärk on selgitada asjaomaste tagajärgede analüüsi põhjal võimalusi finantstehingute käibemaksuvabastuse kaotamiseks, võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv CNS/2007/0267;
F. whereas the OECD recognises the presence of a global trend indicating a shift from direct to indirect taxation, with an increasing role for VAT systems; whereas Parliament also recognises this trend but at the same time stresses the importance of direct taxation for the progressivity of the tax system; whereas the OECD also notes a broad variation in VAT efficiency in OECD countries, indicating a broad scope for increasing VAT efficiency; whereas, however, any measures aimed at increasing VAT efficiency should also be accompanied by measures to tackle fraud and to consider ending the VAT exemption on financial transactions following an analysis of the implications involved, while taking into consideration the proposal for a Council Directive CNS/2007/0267,
3. märgib, et sellised määratlused nagu „sotsiaalne heaolu” ja „sotsiaalsed põhjused”, millega määratletakse käibemaksuvabu või vähendatud käibemaksumääraga teenuseid, on väga ebamäärased, sest neid kehtestavad riiklikud kohtud liikmesriikide seaduste alusel ja seetõttu kujutavad need alalist konkurentsi moonutamise ohtu;
Notes that definitions such as "social wellbeing" or "principles of social reasons" which define services that are eligible for exemption or reductions of the VAT rate, are very vague due to the fact that they are determined by national courts in the light of Member States’ law and therefore harbour the risk of a permanent distortion of competition;
Käibemaksusüsteemi kujundamine, maksuvabastused ja vähendatud maksumäärad
VAT design, exemptions and reduced rates
8. rõhutab, et otseselt maksustamiselt kaudsele maksustamisele ülemineku kaalumisel tuleb üksikasjalikult uurida selle tagajärgi liikmesriikide piirkondade autonoomiale;
Stresses the importance of looking closely into the consequences for regional autonomy within the Member States when discussing a shift from direct taxation to indirect taxation;
22. kutsub liikmesriike tegema tihedat koostööd käibemaksukomiteega, et jõuda kokkuleppele asjakohase õigusterminoloogia ühise tõlgendamise suhtes, sest vastasel korral jääksid Euroopa tasandil kõik teised kaubad ja teenused toetusõigustest ilma;
Invites the Member States to work closely with the VAT committee to reach an agreement on a common interpretation of the legal terms that are relevant in this context, whereby in reverse this would mean that all other goods and services on a European level would be excluded from such entitlements;
31. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kaaluma käibemaksust vabastamise künnist VKEde jaoks kogu ELis viisil, mis vähendaks kulusid, hõlbustades laiemat juurdepääsu siseturule;
Calls on the Commission and Member States to consider introducing a Europe-wide VAT exemption threshold for SMEs, with a view to cutting red tape and costs and facilitating access to the internal market;
Käibemaksu kogumise tõhusus
Efficiency of VAT collection
36. märgib, et käibemaksupettuste ulatuse kohta puudub täpne hinnang; nõuab tungivalt, et käibemaksupettuste täpseks hindamiseks töötataks välja vahend, mille abil oleks võimalik ka asjaomaseid liikmesriikidevahelisi võrdlusi teha;
Notes that accurate estimates of the extent of VAT-carousel fraud are unavailable; urges the development of an accurate valuation tool for VAT fraud, which would also enable relevant comparisons to be made in this area between the EU Member States;
38. kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid ühenduse pettusevastaste õigusaktide lihtsustamiseks ja ühtlustamiseks ning tegema puuduste kõrvaldamiseks selle protsessi raames liikmesriikidega koostööd;
Calls on the Commission to propose a simplification and consolidation of Community anti-fraud legislation, and to address the weaknesses in cooperation between the Commission and the Member States in the framework of this process;