natgillin/translations-raw huggingface dataset:
pidama kõige olulisemaks energiasäästu küsimust, sest sellekohased meetmed võivad anda kõige otsustavama panuse jätkusuutlikkusse; saavutama 2020. aastaks vähemalt 20%-line primaarenergiasääst, et muuta EL selleks ajaks kõige tõhusama energiakasutusega majandusruumiks; esitama 2007. aasta juuniks ambitsioonikad riiklikud energiatõhususe tegevuskavad ja neid otsekohe rakendama; paluma komisjoni, et viimane täiendaks nimetatud kavasid konkreetsete ja siduvate meetmetega, mis aitaksid ELil saavutada 20%-list energiasäästu;
to give absolute priority to energy saving because such measures can make one of the most decisive contributions towards sustainability; to achieve at least 20% primary energy savings by 2020 in order to make the EU the most energy-efficient economy by then; to submit, by June 2007, ambitious national energy efficiency action plans and implement them immediately; to ask the Commission to complement these plans with additional concrete and binding measures so that the EU can attain the 20% energy-saving target;
käsitlema oma energiat ja kliimat käsitlevas strateegias transpordisektorit, mis sõltub 96% ulatuses naftast ja põhjustab 30% ELi heitmetest; kehtestama vastavalt Kyoto protokolli raames võetud ELi eesmärkidele ELi transpordisektorile 2020. aastaks 30%-line kasvuhoonegaasiheitmete vähendamise eesmärk; vähendama aastas 1% võrra kliimat suurel määral koormavate transpordiliikide (st autod, maanteeveosõidukid ja lennukid) kasutamist kliimasõbralikuma transpordi kasuks, nagu raudtee- ja säästev siseveetransport; rakendada meetmeid transpordi vältimiseks ja transpordiliikide energiatõhususe suurendamiseks, eelkõige kehtestades ELi uutele autodele 2012. aastaks keskmiseks siduvaks heitkoguste määraks 120 g CO2/km, mida autotööstus lubas ise 1998. aastal vabatahtlikult saavutada – lubadus, mida ei suudetud täita – ning millega kaasneks tootjatevaheline heitkoguste kvootidega kauplemine; suurendama edaspidi tõhusust vähemalt 10 g CO2/km iga kahe aasta kohta, võtma kütusehindade puhul arvesse sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kulusid, kaotama ebaõiglased toetused ja maksudest vabastamine, eriti lennundussektoris, ning kehtestama petrooleumi maks, et saavutada kõikide transpordiliikide jaoks võrdsed tingimused;
to address, in its energy and climate strategy, the transport sector, which is 96% dependent on oil and responsible for 30% of EU emissions; to set an absolute greenhouse gas emission target of 30% for the EU's transport sector by 2020 in line with the EU's Kyoto targets; to fix an annual 1% shift in the modal split from modes with high climate gas levels, i.e. cars, haulage vehicles and aircraft, to more climate-friendly means of transport such as rail and sustainable waterborne modes; to implement measures to avoid transport and increase the energy efficiency of transport modes, in particular by imposing a binding 120 g CO2/km limit for the EU fleet average on new cars by 2012, which is exactly what the car industry promised in 1998 – and failed to achieve – by its voluntary self-commitment and which could be accompanied by trading of emission quotas between manufacturers; to achieve a further increase in efficiency of at least 10 g CO2/km every two years thereafter, to internalise social and environmental costs into fuel prices, to eliminate the unfair subsidies and tax exemptions in particular for the aviation sector and to impose a kerosene tax so that a level playing field is achieved between the transport modes;
kehtestama taastuvate energiaallikate osas siduvad valdkondade eesmärgid (elektrienergia, kütmine ja jahutamine, transport), et tõsta taastuvate energiaallikate osakaalu primaarenergias 2020. aastaks 25%-ni ning saavutada nõukogu ja komisjoni tasandil kokkuleppe kava osas, mille kohaselt tuleks taastuvate energiaallikate osas saavutada 2040. aastaks 50% eesmärk; nõustuma, et ehkki biokütused võivad olla olulised meie sõltuvuse vähendamiseks fossiilsetest kütustest, ei tohi neid toota toiduainete tootmise arvelt ja nad ei tohi soodustada kliimamuutust, ülemaailmset metsade raadamist, bioloogilise mitmekesisuse hävimist ega inimõiguste rikkumist;
to set binding sectoral targets for renewables (electricity, heating and cooling, transport) in order to achieve a quota of 25% of renewables in primary energy by 2020 and a road map at Council and Commission level for reaching a target for renewables of 50% by 2040; to accept that, while biofuels may have a role to play in reducing our dependence on fossil fuels, they must not be produced at the expense of food production or aggravate climate change, global deforestation, biodiversity loss or human rights violations;
looma energiasektoris tõeliselt võrdsed tingimused, mis annaksid uutele osalistele võimaluse turule siseneda ning soodustaksid uue tehnoloogia ja detsentraliseeritud energiatootmise kasutuselevõtmist; algatama kõikides liikmesriikides energiatootmise ja -jaotuse omandisuhete täielikku eristamist, suurendama riiklike reguleerivate asutuste volitusi ning looma ELi reguleeriva organi, mis keskenduks eranditult piiriüleste probleemide lahendamisele;
to create a real level playing field in the energy sector, which enables new actors to enter the market and facilitates the introduction of new technologies and decentralised energy production; to bring about in each Member State full ownership unbundling of energy production and distribution, enhance the power of national regulators and establish an EU regulator which will focus exclusively on solving cross-border problems;
nõustuma, et tuumaenergia ei lahenda ülemaailmset kliimaprobleemi, sellel on tõsiseid puudusi (nt suurõnnetused, jäätmekäitlus, levimise ja terrorismioht, mõju tervisele ja keskkonnale) ning seda toetab väga väike arv ELi kodanikke; võtma vastu õigusakte, mis sunniksid kõnealust valdkonda võtma arvesse oma väliskulusid, arvestades eriti energiatootmisega kaasnevat vastutust;
to recognise that nuclear power cannot solve the global climate problem, has serious drawbacks (e.g. major accidents, waste treatment, proliferation and terrorism risks, health and environmental impacts) and has very little support amongst EU citizens; to take legislative measures to make this sector internalise all its external costs, taking into account in particular all liabilities of power production;
Majandusareng, tööhõive, sotsiaalne kaasamine ja innovatsioon
Economic development, employment, social inclusion and innovation
tuletab meelde, et majanduskasv ei ole eesmärk omaette ning SKT/RKT näitajaid ei saa käsitleda kui heaolu hindamiseks sobivaid võrdlusnäitajaid; tuletab meelde, et majanduskasv peaks aitama kaasa meie põlvkonna ja tulevaste põlvkondade elukvaliteedi parandamisele; nõuab seetõttu tungivalt sobivate võrdlusnäitajate vastuvõtmist ning kutsub nõukogu, liikmesriike ja komisjoni üles hindama poliitilisi meetmeid ja riiklikke kavasid ka selliste näitajate alusel nagu süsinikdioksiidi heitkogused, majanduse energiakasutusintensiivsus, vaesumisohtu peegeldav näitaja ja bioloogilise mitmekesisuse hävimine;
Recalls that economic growth is not an end in itself and GDP/GNI figures cannot be seen as an appropriate benchmark for welfare; recalls that growth should be instrumental in improving the quality of life of our generation and future generations; urges, therefore, the adoption of appropriate benchmarks and calls upon the Council, Member States and the Commission to assess their policy measures and national plans also in the light of indicators such as CO2 emissions, energy intensity of the economy, risk-of-poverty rate and loss of biodiversity;
usub, et Euroopa Liit peaks piiratud ressursside ja hapra ökosüsteemiga maailmas püüdma muutuda kõige ressursi- ja energiatõhusamaks majanduspiirkonnaks maailmas; tuletab meelde Sterni aruandes toodud järeldusi, mis rõhutasid antud valdkonnas tegevusetusest või hilinenud tegevusest tingitud kulusid, ning rõhutab energiatõhusa tehnoloogia ja taastuvate energialiikide tohutut majanduslikku potentsiaali maailmaturul, mida Euroopa saab kõige paremini kasutada;
Believes that, in a world with limited resources and a fragile ecological system, the European Union should strive to become the most resource- and energy-efficient economic area in the world; recalls the findings of the Stern report, which outlined the costs of inaction or delayed action in this respect, and emphasises the huge economic potential for energy-efficient technologies and renewable energies on the world market, which Europe is best placed to exploit;
tuletab selle taustal meelde 2006. aasta augustis komisjoni poolt (keskkonna peadirektoraat) läbi viidud uurimust, milles toodi välja ökoloogiliste majandusharude oluline roll Euroopa majanduses, sealhulgas tööhõive ja ekspordi jaoks, kuna nimetatud tööstusharu hinnanguline kogukäive ELi 25s liikmesriigis kokku on 227 miljardit eurot (2,2% SKTst) ning otsese ja kaudse tööhõive määr on 42 000 täistööajaga töökohta;
Recalls in this context the results of a recent study carried out for the Commission (DG ENVI, August 2006), which set out the important role of eco-industries for the European economy also in terms of employment and for exports, with an estimated total turnover of € 227 billion per annum in these industries in the EU-25 (2.2% of GDP) and a total direct and indirect employment of 3.4 million full-time job equivalents;
usub, et ühtne turg koos nelja vabadusega vajab tugevat sotsiaalset mõõdet; juhib tähelepanu puudustele Lissaboni agendas kehtestatud sotsiaalvaldkonna ja tööhõive eesmärkides, mis käsitlevad võitlust vaesusega ja töötust; nõuab kinnitust selle kohta, et võitlus sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega on taaskord Lissaboni strateegia keskmes ja selles osas võetakse meetmeid; kutsub komisjoni üles kaaluma viise, kuidas võimaldada kõikidele piisav sissetulek, et võidelda selle abil vaesusega ja suurendada sotsiaalset kaasatust;
Believes that the single market with its four freedoms needs a strong social dimension; points to the shortcomings in the social and employment goals set in the Lisbon Agenda concerning the fight against poverty and unemployment; calls for the statement that the fight against social exclusion and poverty is again at the core of the Lisbon Strategy to be followed by action; calls on the Commission to consider models to develop a decent income for all as a means of combating poverty and increasing social inclusion;
rõhutab, et üldhuviteenused on säästva arengu mudeli põhielement; rõhutab vajadust üldhuviteenuseid käsitleva erinevaid valdkondi hõlmava õigusakti järele, et säilitada riigiasutuste võimalus neid teenuseid välja töötada, rahastada ja organiseerida, ilma et see piiraks subsidiaarsuse põhimõtte kohaldamist; rõhutab vajadust viia läbi üldhuviteenuste osutamise kvaliteeti käsitlevate kehtivate valdkonnaspetsiifiliste õigusaktide mõju põhjalik hindamine;
Stresses that Services of General Interest constitute a core of the Sustainable Development Model; emphasises the need for a transversal legal instrument on services of general interest in order to preserve the possibility for public authorities to develop, finance and organise these services, without prejudice to the subsidiarity principle; underlines the need for an in-depth evaluation of the impact of the current sector-specific legislation on the quality of the provision of services of general interest;
suhtub kriitiliselt tõsiasja, et piirangud, mille kehtestamist liikmesriigid jätkavad töötajate vabale liikumisele, on vastuolus Lissaboni strateegias esitatud töötajate liikuvuse eesmärgiga ning loovad sellise Euroopa Liidu, kus võrdsed õigused ei ole tagatud kõikidele Euroopa kodanikele; tunneb heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu direktiiv täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavuse kohta, kuna see on tõeline samm töötajate liikuvuse soodustamise poole; suhtub väga kriitiliselt nõukogu kavatsusse jätta direktiivi reguleerimisalast välja selle tuum, st kaasaskantavus, ning kutsub kevadel kogunevat Euroopa Ülemkogu üles esitama ummikseisust pääsemiseks selgeid suuniseid;
Criticises the fact that the restrictions which Member States continue to impose on the free movement of workers run counter to the Lisbon goal of workers' mobility and create a European Union in which not all European citizens are granted equal rights; welcomes the Commission's proposal for a Directive on the Portability of Supplementary Pension Rights as a true step towards supporting workers' mobility; strongly criticises the Council for its intention to remove from the scope of the Directive its core, i.e. portability, and calls on the Spring Council to give clear guidelines in order to escape from this impasse;
rõhutab järelevalve tähtsust teenuste direktiivi rakendamise üle ning vajadust hinnata põhjalikult ja kiiresti nimetatud direktiivi mõju tööhõive-, keskkonna- ja tarbijakaitsenormidele kõikides liikmeriikides ning pakkuda välja, kui see on õigustatud, täiendavaid ühtlustamismeetmeid seoses teenuste osutamisega siseturul;
Underlines the importance of monitoring the implementation of the Services Directive and the need to fully and quickly assess the impact of the Directive on labour, environmental and consumer protection standards in all Member States, and to propose, if justified, additional harmonisation measures regarding the provision of services in the internal market;
nõuab, et Lissaboni strateegias pöörataks suuremat tähelepanu soolisele aspektile ja „majanduspoliitilistele üldsuunistele” ning „tööhõivesuunistele”; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles kasutama veelgi rangemaid meetmeid selliste ELi õigusaktide rakendamiseks, mille eesmärk on vähendada palgaerinevust ja kaotada meeste ja naiste eraldamine tööturul;
Calls for better account to be taken of the gender perspective in the Lisbon Strategy and the 'broad economic policy guidelines' and 'employment guidelines'; calls on the Council, Commission and Member States to pursue more vigorous measures to implement EU legislation aimed at reducing the pay gap, and to eliminate gender segregation on the labour market;
arvab, et ränne on paratamatu, kuid rõhutab, et seadusliku rände poliitika tuleb välja töötada nii, et see tagaks ümberasujate majandusliku, sotsiaalse ja õigusliku integratsiooni; nõuab meetmete võtmist seoses "ajude äravooluga " Euroopas; juhib tähelepanu tõsiasjale, et kõrgelt kvalifitseeritud töötajate ligimeelitamisele keskenduv sisserändepoliitika võib põhjustada ajude äravoolu lähteriikides ning sellega tegelemiseks tuleb võtta sobivad meetmed;
Considers immigration a necessity but emphasises that policies for legal immigration must be developed in such a way as to ensure successful economic, social and legal integration of migrants; calls for action against the ‘brain drain’ in Europe; points to the fact that any immigration policy focussing on attracting highly skilled workers runs the risk of creating a brain drain in source countries, which has to be countered by appropriate measures;
usub, et kui liikmesriikide ja Euroopa tasandil ei kehtestata sobivat makromajanduslikku raamistikku, ei ole võimalik lahendada majanduse ja tööhõivega seotud probleeme ega saada edukalt hakkama ei demograafiliste ega ka keskkonnaalaste väljakutsetega; rõhutab maksukorralduse otsustavat rolli majandusliku ja sotsiaalse infrastruktuuri (sh avalike teenuste) rahastamisel; kutsub seetõttu kevadel kogunevat Euroopa Ülemkogu üles tegema ettepanekuid järgmiste aspektide kohta:
Believes that the economic and employment problems cannot be solved – and neither the demographic nor the environmental challenge can be met – unless an appropriate macroeconomic framework is put in place at Member-State and European level; stresses the crucial role of taxation in financing economic and social infrastructure, including public services; calls, therefore, on the Spring Council to make proposals for
ühise pingutusena maksukoormuse nihutamine tööjõult keskkonna seisundi halvendamisele ja ressursside kasutamisele, et stiimulid oleksid õigesti jaotatud ja et alaline tööhõive oleks atraktiivsem;
shifting, in a common effort, the tax burden from labour to environmental degradation and resource use in order to put the incentives right and to make regular employment more attractive;
keskpikas perspektiivis ettevõtte tulumaksu miinimummäära kehtestamine, et vältida maksukonkurentsi liikmesriikide vahel ning maksudest kõrvalehoidmist suurettevõtete poolt, kes pääsevad tihti õiglase osa maksmisest ja kalduvad riike üksteise vastu ära kasutama (selliste valdkondade keskkonnamaksud nagu transport tuleb keskpikas perspektiivis ELi tasandil ühtlustada);
establishing, in the medium term, a minimum corporate tax to prevent tax competition between Member States and tax evasion by big companies, which often escape paying their fair share and tend to play countries off against each other (environmental taxation for sectors like transport needs to be harmonised at EU level in the medium term);
strateegilise innovatsioonipoliitika rakendamine, millega energiatõhusus, energiasääst ning taastuvate energialiikide ja materjalide kasutamine integreeritakse süstemaatiliselt kõikidesse poliitikavaldkondadesse, muu hulgas suurendades eelarvevahendeid taastuvate energiaallikatega seotud teadusuuringutele, eelkõige seitsmenda raamprogrammi vahekokkuvõtte tegemise ajal, ning koondades riiklike toetuste andmine eriti keskkonnasõbralikuks tunnistatud meetmetele ja tehnoloogiale; nõuab, et riigihanked oleksid silmapaistev vahend energiatõhusate hoonete, toodete ja teenuste edendamisel;
implementing a strategic innovation policy which mainstreams energy efficiency, energy saving and use of renewable energies and materials into all political areas, inter alia by increasing the budget for renewable energy research, especially in the mid-term review of the 7th Framework Programme, and concentrating public subsidies on those activities and technologies which have been assessed as particularly environmentally friendly; calls for public procurement to be made a prominent tool for fostering energy-efficient buildings, products and services;
Rahvusvaheline kaubandus ja WTO poliitika
International Trade and WTO Policy
arvab, et õiglased mitmepoolsed kaubandus- ja konkurentsieeskirjad, mis tuginevad ILO põhiliste töönormide edendamisele, rahvusvaheliste keskkonnaalaste kokkulepete järgimisele kogu maailmas ning sidususele ÜRO arengupoliitika eesmärkidega, peavad olema ELi turulepääsu ja rahvusvahelise konkurentsivõime strateegia keskmes; kutsub komisjoni üles võtma tööstusriikide ja kiiresti areneva majandusega riikide suhtes sobivaid kaubandusalaseid meetmeid, sealhulgas piirimaksu täpsustamist, kui need riigid ei kavatse kanda oma õiglast osa kohustusest võidelda ülemaailmse kliima soojenemisega;
Considers that fair multilateral trade and competition rules, based on the promotion of ILO core labour standards, respect for international environmental agreements worldwide and coherence with UN development policy objectives, must be at the centre of any EU market access and external competitiveness strategy; calls on the Commission to take appropriate trade measures, including border tax adjustments, against industrialised and emerging countries which do not intend to bear their fair share of the burden of combating global climate change;
väljendab muret seoses mitmepoolse kaubandussüsteemi praeguse kriisiga; kutsub komisjoni üles kavandama ettepanekut WTO reformi kohta, mille eesmärk oleks suurendada mitmepoolse kaubandussüsteemi legitiimsust ja demokraatlikku vastutust; kutsub komisjoni ja nõukogu üles mitte kahjustama mitmepoolseid suhteid kahepoolsete ja piirkondlikke vabakaubanduslepingute sõlmimisega;
Is concerned about the current crisis in the multilateral trade system; calls on the Commission to draft proposals for a reform of the WTO geared to increasing the legitimacy and democratic accountability of the multilateral trading system; calls on the Commission and Council not to undermine multilateralism by concluding bilateral and regional Free Trade Agreements;
väljendab muret seoses sellega, et ELi sisene Lissaboni konkurentsivõime strateegia on de facto allutatud ELi välise konkurentsivõime eesmärkidele, mis on esitatud komisjoni teatises "Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas"; hoiatab sellise ELi konkurentsivõimepoliitika eest, mis on suunatud üksnes ELis asuvate riikidevaheliste ettevõtete ülemaailmsete tehingute teostamise vajadusele ning mis kahjustab Euroopa töötajate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate sotsiaalseid huvisid, kuna viimased vajavad ülemaailmsele konkurentsile ettevaaltikku lähenemist; hoiatab kavandatava rahvusvahelise regulatiivkoostöö eest, mis annab riikidevahelistele ettevõtetele ja kolmandatele riikidele õiguse sekkuda mittetariifseid kaubandustõkkeid käsitlevatesse ELi õigusaktidesse, mis hõlmavad WTO määratluse kohaselt ka olulist osa sotsiaalsetest, keskkonnaalastest ja tarbija õigustest ning tulevasest õigusloomest;
Is concerned about the de facto subordination of the EU internal Lisbon competitiveness strategy to the EU's external competitiveness goals as outlined in the Commission communication 'Global Europe – Competing in the World'; warns against an EU competitiveness policy which is exclusively geared to the global transaction needs of EU-based transnational companies, to the detriment of the social interests of European workers and small and medium-sized enterprises (SMEs), which need a cautious approach to global competition; warns against the envisaged international regulatory cooperation, which will give transnational companies and third states a sort of right to intervene in EU legislation concerning Non-Tariff Barriers to Trade (NTBs), which, according to the WTO definition, also include important parts of social, environmental and consumer rights and future law-making;
Lissaboni strateegia juhtimine ja parem õiguslik reguleerimine
Lisbon Governance and Better Regulation
nõuab suurema läbipaistvuse ja Lissaboni strateegia eesmärkide parema mõistmise huvides riiklike reformikavade ühise süsteemi väljatöötamist ning ühiste näitajate kehtestamist, mis võimaldaksid toestada järelevalvet poliitikavaldkondade keskkonnaalase mõju (nt kliima) ja sotsiaalse mõju (nt mõju kodanike tervisele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele) üle; usub, et riikide parlamente tuleks täielikult kaasata riiklike reformikavade hindamisse ning Euroopa Parlamenti komisjonipoolsesse hindamisprotsessi ja metoodikasse;
Calls, in the interests of increased transparency and better understanding of the Lisbon Strategy, for the development of a common system of National Reform Programmes (NRPs) and for common indicators to be set, which would allow monitoring of the environmental (e.g. climate) and social (e.g. effects on citizens' health and social cohesion) impact of policies; believes that national parliaments should be fully involved in the assessment of national reform programmes and the European Parliament in the process and methodology of evaluation by the Commission;
tuletab sellega seoses meelde, et "parem õiguslik reguleerimine" ei tohi kahjustada tarbijakaitset, ka ei tohi ekslikult arvata, et see tähendab "vähem reguleerimist”, vaid see tähendab tulevaste õigusaktide suuremat tõhusust ja mõjusust ning varasema poliitika mõju asjakohast hindamist;
Recalls, in this context, that 'better regulation' must not undermine consumer protection or be mistaken simply for 'less regulation', but means ensuring greater effectiveness and efficiency of forthcoming regulations and proper evaluation of the effects of past policies;
Esitaja(d): Guntars Krasts
Guntars Krasts
Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadine kohtumine seoses Lissaboni strateegiaga
on the input to the 2007 Spring Council in relation to the Lisbon Strategy
võttes arvesse komisjoni 2007. aasta kevadist raportit ( viide );
having regard to the Commission's Spring report 2007 ( reference) ,
võttes arvesse komisjoni ühenduse Lissaboni kava ja selle rakendamist 2006. aastal (SEC(2006)1379);
having regard to Commission's Community Lisbon Programme and its implementation in 2006 (SEC(2006)1379),
võttes arvesse komisjoni teatist parema õigusloome kohta (KOM(2006)689);
having regard to the Commission's Communication on Better Regulation (COM(2006)689),