natgillin/translations-raw huggingface dataset:
J. arvestades, et üks ELi põhieesmärke peaks olema selgitada, et ülemaailmne muutus tehnoloogia ja tehnoloogilise koostöö vallas on vajalik innovatsiooni kiirendamiseks ning esitluste ja kasutuselevõtu ulatuse suurendamiseks, et kõikidel riikidel oleks juurdepääs taskukohastele säästvate tehnoloogiatele, mis tagaks ühtlasi kõrgema elatustaseme suuremale osale maailma elanikkonnast,
J. whereas one of the key objectives of the EU should be to make it clear that a global transformation in technology and technological cooperation is necessary to speed up the pace of innovation and increase the scale of demonstration and deployment so that all countries have access to affordable sustainable technologies which would also guarantee a higher standard of living for a broader share of the world's population,
COP 16 üldine eesmärk ja ELi seisukoht
Overall objective of COP16 and the EU 's position
4. rõhutab, et on oluline tagada otsustamisprotsessi läbipaistvus ja teabe andmine läbirääkimiste hetkeseisu kohta, eriti COP 16 kõrgetasemelise osa viimastel tundidel, ja nõuab tungivalt, et Euroopa Liit võimaldaks oma pealäbirääkijal paindlikult läbirääkimiste arengule reageerida;
Stresses the importance of a transparent decision-making process and the provision of information on the state of play of negotiations, especially during the final hours of the high-level segment of COP16, and urges the European Union to give its chief negotiator some flexibility to react to developments;
7. toonitab, tõstes esile kliimaläbirääkimiste tungivat kiireloomulisust, kui oluline on teha Cancúnis sisulisi otsuseid rahastamise (ulatus, allikad ja haldamine) kohta, ja eelkõige täiendavuse määra kohta kohanemise, metsanduse, tehnosiirde, järelevalve, aruandluse ja kontrolli rahastamises ning tagada kiire rahastamise rakendamise täielik läbipaistvus ja sellealane tugev poliitiline tahe;
While stressing the serious urgency of the climate negotiations, emphasises the importance of taking substantive decisions in Cancun, as regards as financing (scale, sources and governance), and especially the degree of additionality in financing for adaptation, forestry, resource efficiency, technology transfer, monitoring, reporting and verification, and the importance of guaranteeing full transparency on and strong political commitment to the implementation of the fast-start financing;
12. rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja ökosüsteemipõhise vaatenurga rakendamine on kõige tõhusamad ja ökonoomsemad kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise strateegiad; kinnitab oma seisukohta, et leevendamine ja kohanemine ei saa olla ainult tehnoloogiline;
Emphasises that biodiversity conservation and the application of the ecosystem approach constitute the most efficient and cost-effective climate change mitigation and adaptation strategies; reaffirms its position that mitigation and adaptation responses cannot be purely technological;
14. nõuab tungivalt, et kõik rahvusvahelised partnerid, teiste hulgas USA ja Hiina, võtaksid ambitsioonikama kohustuse vähendada heidet ühise, kuid erineva vastutuse põhimõttel, et tagada kooskõla 2 ºC eesmärgiga, ega mõistaks ette hukka eesmärki seada temperatuuri suurenemise piiriks 1,5 ºC, et kõigi riikide, rahvaste ja ökosüsteemide ellujäämise tagamine oleks palju tõenäolisem;
Urges all international partners, including the USA and China, to come up with more ambitious commitments for emissions reductions based on the principle of a 'common but differentiated responsibility', in order to ensure consistency with the 2ºC objective and not to prejudge a 1.5ºC temperature limit to have a high probability of safeguarding the survival of all nations, peoples and ecosystems;
16. kordab, et Euroopa Liidu edasise majanduskasvu huvides tuleb Euroopa Liidus võtta vastu eesmärk vähendada kasvuhoonegaaside heidet 30% võrra 2020. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega;
Reiterates the need to adopt a domestic greenhouse gas emissions reduction target for the European Union of 30% by 2020 as compared with the 1990 level, in the interests of the future economic growth of the European Union;
19. möönab, et 2 C eesmärk on võimalik saavutada ainult siis, kui ka arengumaad rühmana, eelkõige arenenumad arengumaad, vähendavad oluliselt ja arvuliselt mõõdetavalt praegust prognoositud heite suurenemise kiirust 2020. aastaks suurusjärgus 15–30% alla harilikku stsenaariumit, ning seetõttu on vaja arenenud riikide toetust finants- ja tehnilise ning tehnoloogilise suutlikkuse loomiseks; tunnistab, et madalamate temperatuuride alaste eesmärkide saavutamiseks on vaja suuremat toetust;
Recognises that reaching the 2ºC objective will only be possible if the developing countries as a group, in particular the more advanced among them, achieve a substantial and quantifiable deviation below the current predicted emissions growth rate of the order of 15 to 30% below business-as-usual by 2020, and that this will require financial, technical and technological capacity-building support from the developed countries; recognises that for lower temperature targets to be achievable greater levels of support will be required;
29. tuletab meelde, et rahastamisallikate leidmiseks ja investeeringute tegemiseks peaksid COP-16 läbirääkijad arvesse võtma riikide omavastutust, ressursside tõhusat kasutamist ja mõju maksimeerimist, tagades ühtlasi kõige nõrgemate riikide ja kogukondade rahastamise;
Recalls that, in order to enhance the delivery of financial resources and investment, COP16 negotiators should take into account country ownership, effective use of resources and maximisation of impact, while also ensuring that funding is provided for the most vulnerable countries and communities;
Järelevalve, aruandlus ja kontroll
Monitoring, r eporting and v erification
31. tunnistab, et CO 2 -heitkoguste vähendamisel ELis seni saavutatud edu mõõtmisel ei ole nõuetekohaselt arvesse võetud tööstusliku tootmise viimist väljapoole ELi piire, märgib, et ELis toimuva tarbimise tulemusel tekkivate CO 2 -heitkoguste tegelik vähenemine võib olla märgatavalt väiksem kui praegu välja pakutakse, ja on veendunud, et seda erinevust tuleb arvesse võtta nii ELi tulevase poliitika kujundamisel kui rahvusvahelistel läbirääkimistel;
Recognises that measurement of the EU's apparent success to date in reducing CO 2 emissions fails to take due account of the transfer of industrial production to locations outside its borders, notes that the real reduction in CO 2 emissions resulting from consumption in the EU may be significantly smaller than the figure now suggested, and believes that this disparity must be taken into account both in developing future EU policy and in international negotiations;
Koostöö arengumaadega ja kohanemine
Cooperation with d eveloping c ountries and adaptation
33. möönab, et oluline on ennetav kohanemine kliimamuutuste vältimatute tagajärgedega, eelkõige nendes maailma piirkondades, mida kliima muutumine kõige rohkem mõjutab, ning eriti kõige nõrgemate ühiskonnarühmade kaitseks, nõuab seetõttu, et Cancúnis sõlmitav kokkulepe sisaldaks tugevaid poliitilisi ja rahalisi kohustusi kõnealuste arengumaade suutlikkuse suurendamise toetuseks;
Recognises the importance of proactive adaptation to the unavoidable consequences of climate change, in particular in the regions of the world most affected by a changing climate and especially to protect the most vulnerable groups within societies, therefore calls for an agreement in Cancun which incorporates strong political and financial commitments to assist those developing countries in capacity-building;
36. rõhutab, et Kyoto protokolli I lisa osaliste hulka mittekuuluvaid riike ei saa käsitleda ühtse rühmana, sest nende kliimamuutuste leevendamise ja kliimamuutustega kohanemise võimed on erinevad; toonitab täiendavalt, et mitmed neist riikidest on praegu juba olulised CO 2 -heitkoguste tekitajad ja nende CO 2 -heitkoguste kasvu määr on kõrge;
Stresses that the non-Annex I parties cannot be treated as a bloc, because their capacities to invest in mitigation and adaptation of climate change, as well as their capacities to adjust to climate change, are not the same; emphasises, further, that some of these countries are already major emitters of CO 2 today and have a high rate of growth of CO 2 emissions;
38. tuletab meelde, et märkimisväärne osa arengumaades tekkivatest kasvuhoonegaaside heitkogustest tuleneb maakasutuse muutustest ja põllumajandusest; palub ELil edendada orgaanilist põllumajandust, eriti vähim arenenud riikides, sest see aitab lisaks kliimamuutuste leevendamisele ka vaesust vähendada, mitmekesistades kohalike kogukondade tuluallikaid;
Recalls that both land use change and agriculture are responsible for a significant proportion of greenhouse gas emissions in the developing countries; calls on the EU to promote organic agriculture, especially in the least-developed countries (LDCs), as it contributes to both climate change mitigation and poverty alleviation by diversifying the sources of income of local communities;
40. rõhutab, et ühine kliimamuutuste vastane tegevus peab toimuma tugeva haldusstruktuuri kaudu ning menetluste varal, mis annavad arengumaadele suurema kaasarääkimisvõimaluse, ning kutsub seetõttu ELi üles toetama kaasavat, läbipaistvat ja õiglast institutsioonilist süsteemi, mis tagaks arenenud riikide ja arengumaade võrdse esindatuse haldusorganites;
Stresses that collective action on climate change must embrace strong governance structures and procedures that will give a greater voice to developing countries, and therefore calls on the EU to contribute to an institutional architecture that is inclusive, transparent, equitable and provides for a balanced representation between developed and developing countries on relevant governing bodies;
Metsade hävitamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamine arengumaades ja kõrbestumine
REDD and desertification
43. kutsub ELi üles aktiivselt toetama REDD+ mehhanismi, et metsade hävitamisele viivaid tegureid paremini kindlaks teha ning tagada põlisrahvaste ja kohalike kogukondade tulemuslik osavõtt järelevalvest ja aruandmisest; palub lisaks ELil hoolitseda selle eest, et REDD sisaldaks kaitsemeetmeid või käitumisjuhiseid, et tagada metsades elavate inimeste õiguste austamine ja metsade hävimise tõhus peatamine;
Calls on the EU actively to support the REDD+ mechanism in order to better identify the drivers of deforestation and to ensure the effective involvement of indigenous peoples and local communities in monitoring and reporting; calls, further, on the EU to make sure that REDD includes safeguard mechanisms or a code of conduct guaranteeing that the rights of peoples living in the forests are not violated and that the loss of forests is efficiently halted;
46. kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tegema teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ning muude rahvusvaheliste koostööorganite kaudu koostööd metsa kohta uue, bioomil põhineva ÜRO määratluse koostamiseks, et kajastada suurt bioloogilist mitmekesisust ja bioomide erinevaid süsinikuväärtusi ning teha selget vahet loodusliku metsa ja monokultuurist või võõrliikidest koosneva metsa vahel;
Calls, therefore, on the Commission and Member States to work in the Subsidiary Body for Scientific and Technological Advice and in other international fora to establish a new UN definition of forests on a biome basis, reflecting the wide-ranging differences in biodiversity and carbon values of different biomes, while clearly distinguishing between native forests and those dominated by tree monocultures and non-native species;
48. rõhutab, et vastavalt ÜRO Peaassamblee 28. juuli 2010. aasta resolutsioonile kuulub juurdepääs joogiveele inimõiguste hulka ja selle resolutsiooni kohaselt on vee kaitse eriti oluline, kuna kliimamuutused mõjutavad veevarusid tugevasti ning see võib viia kättesaadava vee, eriti joogivee kvaliteedi ja hulga vähenemisele;
Stresses that the United Nations General Assembly resolution of 28 July 2010 recognises access to drinking water as a human right and calls for special protection for water as an element particularly vulnerable to the effects of climate change, which could lead to a decline in the quantity and quality of water available, particularly drinking water;
Üleminek säästvale majandusele ja tööstusele
Transformation towards a sustainable economy and industry
52. märgib, et kliimamuutus on üleilmne probleem ning sellele ei ole üht ja ainust poliitilist ja tehnoloogilist lahendust, kuid olemasolevate võimaluste ühendamine ja kõigi majanduse ning ühiskonna valdkondade tõhususe oluline suurendamine nii arenenud riikides kui ka arengumaades aitaks ressursside ja jaotamise probleemi lahendada ning valmistada ette kolmandat tööstusrevolutsiooni;
Notes that climate change is a global challenge to which there is no single political and technological solution, but that the combination of existing opportunities and a dramatic increase in efficiency in all areas of the economy and society in developed and developing countries would contribute to resolving the problem of resources and distribution and pave the way for a third industrial revolution;
60. on veendunud, et kliimamuutus on ülimalt keerukas teema, mille uurimine hõlmab erinevaid teadusharusid ja mille kohta tehtud poliitilised otsused peavad olema teaduslike argumentidega kindlalt põhjendatud; seetõttu palub komisjonil hoida Euroopa Parlamenti pidevalt kursis kõigi uute oluliste teaduslike innovatsioonide ja edusammudega;
Believes that climate change is a highly complex issue involving many scientific disciplines and that the political decisions taken in this field must be firmly substantiated by scientific arguments; therefore calls on the Commission to keep the European Parliament constantly informed of all new significant scientific innovations or developments;
Energia, energiatõhusus ja ressursitõhusus
Energy, energy efficiency and resource efficiency
65. rõhutab, võttes arvesse WTO lepingu preambulit ja GATTi kokkuleppe artikli XX punkte b, d ja g, et rahvusvaheline kaubandus ei tohi põhjustada loodusressursside ülekasutamist; rõhutab seoses WTO läbirääkimiste ja kahepoolsete kaubanduskokkulepetega, et kaubanduse, eriti looduslike toormaterjalide kaubanduse liberaliseerimine ei tohi ohustada ressursside säästvat majandamist;
Stresses, with reference to the Preamble to the WTO Agreement and Article XX(b), (d) and (g) of the GATT, that international trade must not result in the over-exploitation of natural resources; insists, in connection with WTO negotiations and bilateral trade agreements, that the liberalisation of trade, particularly in natural raw materials, must not jeopardise sustainable resource management;
Ülemaailmne CO 2 -turg
A global carbon market
68. rõhutab aga, et seejuures tuleb õppust võtta hiljutisest finantskriisist ning ELi heitkogustega kauplemise süsteemi puudustest, et saavutada läbipaistvus, ennetada spekuleerimist ning kindlustada heitkoguste tegelik vähenemine;
Stresses, however, that any such effort must be informed by the lessons of the recent financial crisis, as well as the shortcomings of the EU ETS, in order to achieve transparency, prevent speculation and ensure that emissions reductions are actually achieved;
Rahvusvaheline õhu- ja meretransport
International aviation and maritime transport
73. vältimaks kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist transpordi arvelt 2050. aastaks, kutsub Euroopa Liitu üles tagama, et õhu- ja meretranspordi kogu kliimamõju võetakse arvesse tulevases rahvusvahelises kokkuleppes ning et lennundus- ja merendussektori heitkoguste vähendamise eesmärgid on samad nagu muudes tööstusharudes;
With a view to preventing any increase in greenhouse gas emissions due to transport by 2050, calls on the European Union to ensure that the full impact of aviation and maritime transport is taken into account in the international agreement and that the reduction targets for the aviation and maritime sectors are the same as for other industry sectors;
Euroopa Parlamendi delegatsioon
European Parliament delegation
77. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega edastada see kõigile konventsiooniosalistele, kes ei ole ELi liikmed.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Framework Convention on Climate Change, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
16.11.2010 B7-0617/2010 RESOLUTSIOONI ETTEPANEK komisjoni avalduse alusel
16.11.2010 B7-0617/2010 MOTION FOR A RESOLUTION to wind up the debate on the statement by the Commission
Võltsimisvastast võitlust käsitlev kaubandusleping (ACTA)
on the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA)
PE450.447v01-00 B7‑0617/2010 Euroopa Parlamendi resolutsioon võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu (ACTA) kohta
PE450.447v01-00 B7‑0617/2010 European Parliament resolution on the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA)
– võttes arvesse võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu 15. novembril 2010. aastal avaldatud konsolideeritud teksti;
– having regard to the Consolidated Text of the Anti-Counterfeiting Trade Agreement of 15 November 2010,
– võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta tõhusa rakendamise strateegiat;
– having regard to the Strategy for the effective implementation of the Charter of Fundamental Rights by the European Union,
– võttes arvesse oma 10. märtsi 2010. aasta resolutsiooni võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu ACTA läbirääkimiste läbipaistvuse ja praeguse olukorra kohta;
– having regard to its resolution of 10 March 2010 on transparency and the state of play of ACTA negotiations,
– võttes arvesse oma kirjalikku deklaratsiooni nr 0012/2010 võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga seotud läbipaistva menetluse puudumise kohta;
– having regard to its Written Declaration 0012/2010 on the lack of a transparent process for the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA),
– võttes arvesse 20. oktoobril 2010 parlamendi täiskogu istungil toimunud arutelu võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu üle;
– having regard to the Plenary Debate on 20 October 2010 on the Anti-Counterfeiting Trade Agreement,
– võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust kaebuse 90/2009/(JD)OV kohta, mis käsitleb juurdepääsu ACTA dokumentidele;
– having regard to the European Ombudsman's decision on complaint 90/2009/(JD)OV relating to access to ACTA documents,
– võttes arvesse Rootsi justiitsministri 21. oktoobri 2010. aasta avaldusi ACTA kohta;
– having regard to the statements of the Swedish Minister of Justice on ACTA on 21 October 2010,
– võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori arvamusi läbirääkimiste kohta, mida Euroopa Liit peab võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu sõlmimiseks, ning Euroopa Komisjoni andmekaitse töörühma kirja;
– having regard to the opinions of the European Data Protection Supervisor (EDPS) on the current negotiations by the European Union of an Anti-Counterfeiting Trade Agreement, and the letter from the Data Protection Working Party to the European Commission,
– – võttes arvesse elektroonilise kaubanduse direktiivi 2000/31/EÜ, infoühiskonna direktiivi 2001/29/EÜ ja komisjoni teatist Euroopa digitaalse tegevuskava kohta;
– having regard to the the E-Commerce Directive 2000/31/EC, the Information Society Directive 2001/29/EC and the Commissions communication on A Digital Agenda for Europe,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2010. aasta otsust Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta;
– having regard to the European Parliament decision of 20 October 2010 on the revision of the framework agreement on relations between the European Parliament and the European Commission,
– võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta (2003/C 321/01);
– having regard to the Inter-Institutional Agreement on Better Law-Making between the European Parliament, the Council and the Commission (2003/C 321/01),
– võttes arvesse nõukogu järeldusi poliitikavaldkondade arengusidususe kohta;
– having regard to the Council Conclusions on Policy Coherence for Development (PCD),
– võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1383/2003;
– having regard to Council Regulation (EC) No 1383/2003,
– võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (TRIPS);
– having regard to World Trade Organization (WTO) Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights (TRIPS),
– võttes arvesse WTO poolt 14. novembril 2001 vastuvõetud Doha deklaratsiooni TRIPSi lepingu ja rahvatervise kohta;
– having regard to the Doha Declaration on the TRIPS Agreement and Publich Health, adopted on November 14, 2001 by WTO,
– võttes arvesse WTO vaidlust DS409 Euroopa Liidu ja liikmesriigi vahel – geneeriliste ravimite konfiskeerimine transiidi ajal;
– having regard to WTO Dispute DS409, European Union and a Member State - Seizure of Generic Drugs in Transit,
– võttes arvesse WTO vaidlust DS362, Hiina – intellektuaalomandi õiguste kaitset ja jõustamist käsitlevad meetmed;
– having regard to the WTO Dispute DS362, China - Measures Affecting the Protection and Enforcement of Intellectual Property Rights,
– võttes arvesse WTO liikmete ACTA-teemalisi sõnavõtte WTO TRIPSi nõukogus 26–27. oktoobril 2010;
– having regard to interventions of WTO members on ACTA at the WTO TRIPS Council 26-27 October, 2010,
– võttes arvesse WTO uudisteadet 8.–9. juuni 2010. aasta TRIPSi nõukogu kohta;
– having regard to the WTO news item on the June 8-9 2010 TRIPS Council,
– võttes arvesse 23. mail 1969. aastal vastu võetud rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni;
– having regard to the Vienna Convention on the Law of Treaties done at Vienna on 23 May 1969,
A. arvestades, et ACTA läbirääkimiste osalised rõhutavad, et intellektuaalomandi õiguste tulemuslik jõustamine on otsustavalt tähtis püsiva majanduskasvu tagamiseks kõigis valdkondades ja kogu maailmas; arvestades, et ACTA läbirääkimiste osalised avaldasid 6. oktoobril peaaegu lõplikult viimistletud teksti ning seejärel teavitas komisjon parlamenti ja selle vastutavat komisjoni; arvestades, et lahkarvamusel olnud osalejad kiitsid heaks lõpliku üldkokkuleppe, millega lahendatakse Tokyo läbirääkimistevooru järgsed raskused ACTA tekstis, ning seejärel avaldati tekst 15. novembril 2010;
A. whereas ACTA negotiators have stressed that effective enforcement of intellectual property rights is critical to sustaining economic growth across all industries and globally; whereas ACTA negotiators made public the largely finalized text on October 6 and thereafter, the Commission briefed the Parliament and its responsible Committee; whereas a final package deal solving the post-Tokyo reservations in the ACTA text at the end of the Tokyo round was accepted by the remaining parties and thereafter the text was made public on 15 November 2010,
B. arvestades, et komisjon on korduvalt rõhutanud geograafiliste tähiste kaitse jõustamise olulisust; arvestades, et osalised on kokku leppinud, et geograafiliste tähiste jõustamine sätestatakse ACTA üldosades, samuti tsiviil-, tolli- ja digitaalvaldkonda käsitlevates jagudes;
B. whereas the Commission has repeatedly affirmed the importance of enforcing the protection of geographical indications (GIs); whereas it has been agreed by parties that ACTA will provide for the enforcement of GIs in the general sections, as well as in the civil, customs and digital sections,