natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et ELi abi mõju suurendaks märgatavalt isegi juba selliste arengule kaasaaitamist suunavate põhimõtete täielik rakendamine nagu ELi abi keskendumine vaesusele, poliitikavaldkondade arengusidusus ning Pariisis ja Accras võetud abi tõhususe alased kohustused; palub seepärast komisjonil ja liikmesriikidel etendada nendes küsimustes juhirolli 2011. aastal Busanis toimuval abi tõhususe teemalisel kõrgetasemelisel foorumil ning tagada, et see otsustav protsess järgiks eelnevalt määratletud eesmärke, mis puudutavad abi tõhususe raamistikku aastani 2015;
Stresses that great dividends in increasing the impact of EU aid could already be achieved through the full implementation of principles already guiding development action such as the poverty focus of EU aid, PCD, and the Paris and Accra aid effectiveness commitments; therefore calls on the Commission to take a leadership role on these issues, especially in the High Level Forum on Aid Effectiveness in Busan, and to ensure that this decisive process adheres to the previously outlined objectives with regard to the aid effectiveness framework towards 2015;
on seisukohal, et Euroopa Liidu rahastatavaid projekte ja poliitikasuundi tuleks korrapäraselt hinnata, et selgitada välja kõige tõhusamad arengumeetmed; palub seetõttu komisjonil välja töötada kõikehõlmav, selgepiirilistel kriteeriumidel ja näitajatel põhinev hindamispoliitika; kordab, et püüd mõjuka poliitika poole ei tohi viia selleni, et eelistataks ainult tulemuste kvantitatiivset ja lühiajalises perspektiivis hindamist;
Considers that projects and policies funded by the European Union should be routinely assessed to determine which development actions are the most effective; calls on the Commission accordingly to formulate a comprehensive assessment policy based on clear-cut criteria and indicators; reiterates, however, that the quest for a policy with a strong impact should not lead to favouring a purely quantitative and short-term assessment of the results;
on veendunud, et ELi aastatuhande arengueesmärke käsitlevad lepingud on hea mudel prognoositava ja tulemuspõhise abi jaoks, mida komisjon ja liikmesriigid peaksid edasi arendama;
Believes that the MDG contracts provide a positive model for predictable and results-based aid, which should be further developed by the Commission and Member States;
tuletab meelde, et vastavalt Euroopa konsensusele arengu küsimuses on vastutustundlik ja kõigi osaliste osalusel põhinev valitsemine üks arengu oluline tegur; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid jälgiksid arengumaade valitsemistavasid, sealhulgas korruptsioonivastast võitlust, riigi finantsjuhtimise parandamist, läbipaistvuse edendamist ja inimõiguste kehtestamist, ning esitaksid nende kohta aruandeid; toetab komisjoni ettepanekuid hea valitsemistava edendamise toetuseks ja võitluseks korruptsiooniga abisaajates riikides; rõhutab siiski, et mehhanismid, mis kasutavad abi poliitilise reformi stiimulina, peavad olema läbipaistvad, rõhutama eriti demokraatiat ja inimõiguseid ning kaasama riiklikke arengualaseid sidusrühmi;
Recalls through the Consensus on Development that accountable participatory governance is a key enabler of development; urges the Commission and Member States to monitor and report on governance practices in developing countries, which includes fighting corruption, improving public financial management, enhancing transparency and upholding human rights; supports the Commission proposals to enhance the promotion of good governance and the fight against corruption in beneficiary countries; stresses, however, that mechanisms using aid as an incentive for political reforms must be transparent, put particular emphasis on democracy and human rights and engage national development stakeholders;
toonitab, et kooskõlas demokraatliku omavastutuse põhimõttega tuleks toetada parlamente, kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kodanikuühiskonda ja muid sidusrühmi nende jõupingutustes täita oma nõuetekohast rolli arengustrateegiate määratlemisel, valitsustelt aruandluse nõudmisel ning varasemate edusammude ja arengutulemuste järelevalves ja hindamisel; kinnitab veelgi, et territoriaalne lähenemine arengule võimaldab abisaajate suuremat omavastutust;
Emphasises that in keeping with the concept of democratic ownership, parliaments, local and regional authorities, civil society and other stakeholders should be supported in their efforts to play their proper role in defining development strategies, holding governments to account, and monitoring and assessing past performance and development results; further insists on the fact that the territorial approach of development allows a better ownership by the beneficiaries;
kutsub ELi üles täitma oma Accras võetud kohustusi, rahastades ja toetades asjakohaselt partnerriikide valitsusi, et võimaldada kodanikel mõtestatult osaleda kodanikuühiskonna organisatsioonides;
Calls on the EU to meet its Accra commitments by providing funding and appropriate support to partner governments in order to enable meaningful participation for citizens in Civil Society Organisations;
toonitab rolli, mida etendavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja nende võrgustikud Euroopa arengupoliitika mõju tugevdamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et abisaajamaade parlamendid on parimad nõuetekohase rolli täitmisel seoses prioriteetsete sektorite kindlakstegemisega, riigi strateegiadokumentide ja mitmeaastaste eelarvete ettevalmistamise ja vastuvõtmisega kodanikuühiskonnaga konsulteerides enne abiandjatega poliitilise dialoogi pidamist, et suurendada parlamendiliikmete osa otsuste vastuvõtmisel;
Highlights the role played by local and regional authorities and their networks in increasing the impact of the European development policy; points out that national parliaments of recipient countries are best placed to play their proper role in identifying priority sectors, preparing and adopting Country Strategy Papers and multiannual budgets, as well as monitoring budget allocations, in consultation with civil society, prior to policy dialogue with donors in order to empower parliamentarians' role in decision making;
rõhutab tihedat sidet, mis valitseb tugeva mõjuga arengupoliitika ja suutlikkuse arendamise vahel; juhib tähelepanu asjaolule, et suutlikkuse arendamist tuleb käsitleda kui integreeritud protsessi, mis suurendab kodanike, organisatsioonide, valitsuste ja ühiskondade võimet töötada välja kestliku arengu strateegiaid; rõhutab, et suutlikkuse arendamine on protsess, mille eeltingimuseks on partnerriikide isevastutus ja neile võimaldatav poliitiline tegevusruum;
Emphasises the close connection between a high-impact development policy and capacity development; points out that capacity development should be seen as an integrated process to improve the capability of citizens, organisations, governments and societies to design sustainable development strategies; stresses that capacity development is a process that requires ownership by, and policy space for, the partner countries;
juhib tähelepanu, et tugeva mõjuga arenguabi jaoks on olulise tähtsusega suutlikkuse arendamise toetamine nii eelarvetoetuse vahendi kaudu kui tehnilise koostöö abil; tõdeb, et nimetatud vahendite kasutamisega võib aja jooksul ergutada partnerriikide omavastutust üleminekuprotsesside eest ja nendega samastumist;
Points out, that support for capacity development, not only through the instrument of budget support but also by means of technical cooperation, is essential to high-impact development assistance; acknowledges that ownership of, and identification with, transformation processes by partner countries can increase over time when nourished by those instruments;
rõhutab, et abi mõju tugevdamise ja rohkemate tulemuste ning parima kulude-tulude suhte saavutamise eesmärgil ei tohiks arengupoliitika muutuda riskikartlikuks ega keskenduda ainult „lihtsatele riikidele”; nõuab kindlalt, et vaesuse kaotamine ja vajadused peavad jääma ELi arenguabi eraldamise otsustavaks kriteeriumiks ning et abi tõhusust tuleb parandada käegakatsutavatele tulemustele keskendumise abil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama läbi rahastamisvahendite ulatuse ning keskenduma ametliku arenguabi väljamaksmisel vaeseimatele riikidele ja vaeseimate ühiskonnakihtideni jõudmisele, pidades eelkõige silmas neid, keda ähvardab suurim sotsiaalse tõrjutuse oht, näiteks naised, lapsed, eakad ja puudega isikud, võttes samaaegselt arvesse saadud tulemusi ja abi mõju; nõuab tärkava turumajandusega riikidele eraldatava ametliku arenguabi järkjärgulise lõpetamise perioodi kavandamist;
Stresses that the aim of increasing the impact of aid and obtaining more results/value for money should not lead to a risk-averse development policy that only focuses on ‘easy countries’; insists that poverty eradication and needs must remain the crucial criteria for the allocation of EU development aid and that aid effectiveness must be improved by focusing on tangible results; calls on the Commission and the Member States to review the scope of financing instruments and to focus the disbursement of Official Development Assistance (ODA) on the poorest and most vulnerable countries and on reaching the poorest layers of society particularly those facing the greatest risks of social exclusion, such as women, children, elderly people and people with disabilities while taking into consideration the results achieved and the impact of aid; calls for programming of a phasing-out period of ODA allocations for emerging countries;
rõhutab vajadust teha vahet vähim arenenud riikide ja keskmise sissetulekuga riikide, eelkõige tulevaste doonorriikide, arenguvajaduste vahel; tuletab meelde, et 72% maailma vaestest elab keskmise sissetulekuga riikides ning et seetõttu tuleks jätkata koostööd ja dialoogi, et tegeleda püsiva vaesuse ja ebavõrdsusega; kordab, et ametliku arenguabi välist koostööd keskmise sissetulekuga riikide ja strateegiliste partneritega ei tohi rahastada juba niigi piiratud arengueelarvest;
Stresses the need to distinguish between the development needs of the Least Developed Countries (LDCs) and those of the Middle Income Countries (MICs), especially the emerging donors; recalls that 72% of the world's poor live in MICs, and that cooperation and dialogue should therefore continue in order to address persisting poverty and inequality; reiterates that non-ODA cooperation with MICs and strategic partners must not be financed from the already scarce development budget;
on seisukohal, et ELi arengupoliitika eesmärgiks peaks olema kõrvaldada arengu teel seisvad tõkked, nagu põllumajandustoodete dumping, ebaseaduslik võlakoorem, kapitali väljavool ja ebaõiglane kaubandus, ning luua rahvusvaheline keskkond, mis soodustaks võitlust vaesusega, tagaks inimväärse sissetuleku ja elatise ning põhilised inimõigused, sealhulgas sotsiaalsed ja majanduslikud õigused;
Takes the view that the EU's development policy should aim at eliminating obstacles to development, such as dumping of agricultural products, illegitimate debt burden, capital flight and unfair trade, and at creating an international environment conducive to fighting poverty, guaranteeing decent incomes and livelihoods and to the fulfilment of basic human rights, including social and economic rights;
kordab, et inimõiguste ja diskrimineerimiskeelu universaalsus on alus ELi arengupoliitika mõju suurendamisele;
Reiterates the principle of the universality of human rights and non-discrimination as the basis upon which to enhance the impact of EU development policy;
toonitab, et ebavõrdsuse, sealhulgas soolise ebavõrdsuse vastu võitlemine kindlustab inimõigustel põhinevat lähenemisviisi, mida pooldatakse Euroopa konsensuses arengu küsimuses, ja et see võib aidata kiiremini vaesust vähendada;
Underlines that tackling inequality – including gender inequality – reinforces the human–rights-based approach championed in the European Consensus on Development and can lead to faster poverty reduction;
tõdeb, et konfliktid ja katastroofid võivad põhjustada arengus tagasilööke, ning et ennetamisse investeerimine on oluline ja kulutõhus;
Recognises the development setbacks resulting from conflicts and disasters, as well as the importance and cost-effectiveness of investing in prevention;
kutsub komisjoni üles koos liikmesriikidega andma võimalust uutele, uuenduslikele abi lähenemisviisidele, nagu abi lunamaksuna, väljundipõhine abi ja tulemuspõhine rahastamine;
Invites the Commission, together with interested Member States, to give new innovative aid approaches, such as cash on delivery, output-based aid and results-based financing, a chance;
rõhutab, et poliitikavaldkondade arengusidususel on otsustav tähtsus tugeva mõjuga arengupliitika rakendamises ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamises; kutsub komisjoni üles määrama selgelt kindlaks asutamislepingust tuleneva poliitikavaldkondade arengusidususe kohustuse jõustamise kohustused ja juhirolli kõrgeimal tasandil ning nõuab selleks otstarbeks piisavate vahendite eraldamist komisjonis, Euroopa välisteenistuses ja ELi delegatsioonides;
Stresses that Policy Coherence for Development (PCD) is crucial to the implementation of a high-impact development policy and to the achievement of the MDGs; calls on the Commission to define clearly responsibilities and leadership at the the highest level with regard to enforcement of the Treaty obligation of PCD and calls for sufficient resources to be set aside for this purpose in the Commission, the European External Action Service (EEAS) and the EU delegations;
on arvamusel, et tugeva mõju tagamiseks peaks ELi arengupoliitikas kasutama stiimulipõhist lähenemisviisi, mille aluseks on suurem eristamine, tasustades hästitoimivaid riike ja toetades kõige mahajäänumaid riike;
Believes that in order to guarantee high impact the EU development policy should have an incentive-based approach based on greater differentiation by rewarding those countries that are performing well and supporting those that are most off track;
nõuab kindlalt, et lokaliseeritud arengusuundade väljatöötamisel võetaks vastavalt abisaajate konkreetsetele prioriteetidele nõuetekohaselt arvesse uuenduslikke rahastamise sihtmehhanisme, mis keskenduvad jõukuse loomisele, omandiõigustele ja kapitali väljavoolu vähendamisele;
Insists that targeted innovative financing mechanisms focused on wealth creation, property rights and the reduction of capital flight be duly taken into account in devising localised development directions, in accordance with the specific priorities of the recipients;
kordab oma seisukohta, mille kohaselt tuleb saavutada ühiseesmärk suunata 2015. aastaks 0,7% liidu kogurahvatulust ametlikku arenguabisse; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid otsiksid uusi arengu rahastamise allikaid, nagu ülemaailmne finantstehingute maks, rahastamine erasektori vahenditest ja turupõhised lahendused; on vastu OECD arenguabikomitee kehtestatud ametliku arenguabi määratluse igasugusele muutmisele või laiendamisele;
Reiterates its position according to which the collective target of devoting 0.7 % of the Union's Gross National Income (GNI) to ODA by 2015 must be met; urges the Commission and Member States to find new sources of development funding such as a financial transaction tax at global level, private-sector finance and market-orientated solutions; opposes any alteration or broadening of the definition of ODA, as set by the OECD Development Assistance Committee;
nõuab tungivalt, et liikmesriigid täidaksid oma täitmata rahalised kohustused, sealhulgas need, mis võeti ema ja lapse tervise valdkonnas G8 Muskokas toimunud tippkohtumise algatuse raames;
Urges the Member States to deliver on their outstanding financial commitments, including those made on maternal and child health as part of the G8 Muskoka Initiative;
rõhutab, et abi tuleks anda prognoositaval viisil, mis on kooskõlas riiklike kavade ja prioriteetidega ning tagab samas, et abiandjatel riikidel, VVOdel ja partnerriikidel oleks stiimul näidata üles suuremat läbipaistvust ja vastutust;
Underlines that aid should be provided in a predictable manner that is aligned with national plans and priorities and provides incentives for greater transparency and accountability from donor governments, NGOs, and partner states;
on arvamusel, et komisjoni arenguabi lisandväärtus ja aastatuhande arengueesmärkide täitmise lähenev tähtaeg õigustavad järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ametliku arenguabi iga-aastaste summade märkimisväärset reaalset kasvu; rõhutab, et ELi eelarve kaudu antava Euroopa kogu abi osakaalu ei tohiks vähendada ning see peaks jätkuvalt keskenduma vaesusele;
Takes the view that the added value of the Commission's development aid and the approaching MDGs deadline justifies a significant increase in real terms in the annual figures for ODA in the next MFF (Multiannual Financial Framework) period; stresses that the share of overall European aid channelled through the EU budget should not be reduced and should retain a poverty focus;
tuletab meelde, et tulevase ELi arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu antav abi peab olema jätkuvalt seotud ametliku arenguabi kriteeriumidega, mille kehtestas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabi komitee;
Recalls that aid under the future EU instruments for development cooperation must continue to be linked to the ODA criteria established by the OECD Development Assistance Committee;
nõuab suuremaid jõupingutusi Euroopas arengualase hariduse ja teadlikkuse tõstmise valdkonnas; toonitab, et seda ei tuleks vaadelda mitte üksnes arengukultuste avaliku toetuse suurendamise vahendina, vaid ka vahendina, mis võimaldab igal inimesel Euroopas saada aru ülemaailmsetest arenguprobleemidest; rõhutab, et ELi arengupoliitikat aitaks tõhustada avalikkuse teadlikkuse suurendamine ja ükskõiksuse vähendamine arengumaade raske olukorra suhtes;
Calls for increased efforts in the areas of development education and awareness-raising in Europe; emphasises that this should be seen as a means not only of increasing public support for development spending, but also of enabling every person in Europe to understand global development concerns; stresses that improving public awareness and reducing indifference to the plight of developing countries would help enhance EU development policy;
märgib, et avalikkuse teadlikkuse suurendamiseks ja ükskõiksuse vähendamiseks tuleb teha jõupingutusi, et parandada abi kulutamise läbipaistvust, edendada sõltumatute hindamiste levitamist ning kehtestada karmimad sanktsioonid nende osaliste suhtes, kes on arenguabi väärkasutanud;
Notes that in order to increase public awareness and reduce indifference efforts must be made to improve the transparency of aid spending, enhance the dissemination of independent evaluation studies and apply stricter sanctions to those actors who have been found to be misappropriating development aid;
tunnistab, et majanduskasv on arengu otsustava tähtsusega liikumapanev jõud; rõhutab siiski, et majanduskasv on vaid üks vahend paljude seas ja et majanduskasvu maksimeerimine ei tähenda maksimaalset arengut; märgib eelkõige, et majanduskasvu mõju vaesuse kaotamisele võiks olla palju suurem, kui vähendataks ka ebavõrdust ja austataks inimõigusi; nõuab seetõttu kindlalt, et ELi arenguabi peab olema suunatud vaeseid toetavale majanduskasvule niisuguste meetmete vastuvõtmise kaudu, milles keskendutakse konkreetselt vaestele ja kõrvalejäetutele, et suurendada nende osasaamist riigi jõukusest ja võimaldada neil saada tõeliselt kaasava majanduskasvu liikumapanevaks jõuks; nende meetmete näiteks on mikrokrediit ja mikrorahastamine ning muud turupõhised lahendused;
Acknowledges that economic growth is a crucial driver of development; stresses, however, that growth is only one instrument among many, and that maximising growth is not equivalent to maximising development; notes in particular that the impact of growth on poverty eradication could be much higher if inequality were reduced and human rights respected; insists, therefore, that EU development assistance must be geared towards pro-poor growth through the adoption of measures which specifically focus on the poor and the marginalized in order to foster an increase in their share of national wealth and allow them to become a driving force for genuinely inclusive growth, such as micro-credit and micro-finance, as well as other market-derived solutions;
täheldab, et ainult majanduskasvul põhinev poliitika on ilmutanud oma piiratust vaesuse kaotamisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel, nagu võis näha hiljutise finants-, kliima-, energia- ja toidukriisi ajal; pooldab kestlikku arengut, mille aluseks on õiglane kaubandus ja sotsiaalne õiglus ja mis toob kasu praegusele põlvkonnale, seadmata ohtu ressursside kättesaadavust tulevastele põlvkondadele;
Observes that a policy based solely on economic growth has shown its limited ability to eradicate poverty and promote social cohesion, as demonstrated by the recent financial, climate, energy and food crises; advocates sustainable development based on fair trade and social justice which benefits current generations without endangering resource availability to future generations;
rõhutab, et majanduskasvu poliitikameetmed ei saavuta edu, kui ei edendata sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid norme ega rakendata sotsiaalkaitse mehhanisme;
Stresses that economic growth policies cannot succeed without promotion of social and environmental standards and the implementation of social protection mechanisms;
rõhutab, et ELi poliitika peaks hõlbustama kasvu majandusvaldkondades, kus vaesed teenivad oma elatist, näiteks põllumajandus, ja pöörama rohkem tähelepanu mitteametlikule sektorile; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pooldama meetmeid, millega luuakse kindlus maaomandi suhtes ja hõlbustatakse vaeste inimeste juurdepääsu maale, turgudele, laenudele ja muudele finantsteenustele ning oskuste arendamisele, samas suurendamata olemasolevat ebavõrdsust ja kinnistamata asümmeetrilise sõltuvuse struktuure;
Stresses that EU policies should facilitate growth in areas of the economy where the poor earn their livelihoods, such as agriculture, and pay more attention to the informal sector; calls on the Commission and the Member States to favour measures which provide security of land tenure and facilitate poor people's access to land, markets, credits and other financial services and skills development, without aggravating existing inequalities and without consolidating asymmetrical dependence structures;
toetab jõupingutusi tööstusarengu ja taristu arengu edendamiseks, mis aitab kaasa kestlikule majanduskasvule, tingimusel et peetakse täielikult kinni sotsiaalsetest ja keskkonnaalastest normidest; märgib, et tõhusaim viis majanduskasvu suurendamiseks ja inimeste vaesusest päästmiseks on edendada tööstus- ja turu arengut;
Supports efforts to promote industrial development and the development of infrastructure that contributes to sustainable economic growth with full respect for social and environmental standards; notes that the most effective way to increase growth and lift people out of poverty is to enhance industrial and market development;
juhib tähelepanu sellele, et tööstuslikul arengul on riikide majandusele erakordselt suur mõju ning erinevalt põllumajandustoodete ekspordist ja loodusvarade ekspluateerimisest, millega kaasneb majanduslike vapustuste oht, pakub tööstuslik areng suuremaid võimalusi pikaajaliseks tootlikkuse kasvuks; kutsub arenguriike üles seetõttu seda küsimust arvesse võtma, pöörates industrialiseerimispoliitika kavandamisel ja teostamisel erilist tähelepanu tootmise spetsialiseerimisele ja kaubandusmahu suurendamisele;
Points out that industrial development has tremendous transformative potential for national economies and, unlike agricultural exports or natural resources extraction, which expose economies to shocks, is likely to offer enhanced scope for long-term productivity growth; calls on developing countries, therefore, to address this issue by designing and implementing industrialisation policies with a specific focus on manufacturing specialisation and trade-capacity building;