natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C. arvestades, et 1. oktoobrist 2008 kuni 1. oktoobrini 2010 võttis komisjon vastu üle 200 otsuse, mis käsitlesid finantssektorile ette nähtud riigiabi; arvestades, et 2009. aastal kasutasid liikmesriigid finantssektori toetamiseks riigiabi nominaalses kogusummas 1107 miljardit eurot (9,3% ELi SKPst); arvestades, et komisjoni poolt alates kriisi algusest kuni 1. oktoobrini 2010 heakskiidetud meetmete maksimaalne maht (sealhulgas kavad ja sihtotstarbelised meetmed) oli 4 588,9 miljardit eurot;
C. whereas between 1 October 2008 and 1 October 2010 the Commission took more than 200 decisions on State aid for the financial sector; whereas in 2009 the nominal amount of aid to the financial sector used by Member States constituted EUR 1 107 billion (9.3% of EU GDP); whereas the maximum volume of Commission-approved measures since the beginning of the crisis until 1 October 2010 (including both schemes and ad hoc interventions) amounts to EUR 4 588.90 billion;
D. arvestades, et komisjon kehtestas alates 1. jaanuarist 2011 kohaldatava nõude esitada iga abisaaja kohta, kelle suhtes on rakendatud rekapitaliseerimis- või langenud väärtusega varadega seotud meetmeid, ümberkorraldamiskava, olenemata sellest, kas asjaomast panka peetakse põhimõtteliselt elujõuliseks või raskustes olevaks;
D. whereas the Commission introduced a requirement applicable from 1 January 2011 onwards to submit a restructuring plan for every beneficiary of a recapitalisation or an impaired assets measure, irrespective of whether the bank is considered to be fundamentally sound or distressed;
E. arvestades, et kriisi ajal antud suuremahuline riigiabi näiteks tagatisskeemide, rekapitaliseerimiskavade või pankade rahastamiseks ettenähtud täiendavate likviidsustoetuste näol on kaasa toonud tugeva tasakaalustamatuse riigi rahanduses; arvestades, et praegu veel ei ole teada, kui suurt mõju võivad avaldada riigiabi ja eriti pankadele antud tagatised tulevikus, kui osa nendest tagatistest tegelikult sisse nõutakse;
E. whereas sizable amounts of State aid given during the crisis in the form of, for example, guarantee schemes, recapitalisation schemes and complementary forms of liquidity support on bank funding have contributed to severe imbalances in public finances; whereas it is still unknown how far-reaching the impact this State aid, in particular of the guarantees provided to banks, may be in the future if some of those guarantees are actually called in;
F. arvestades, et protektsionism ja konkurentsieeskirjade mittejõustamine ainult süvendaksid ja pikendaksid kriisi, ning arvestades, et konkurentsipoliitika on tähtis vahend selleks, et hoida ELi siseturg dünaamilise, tõhusa ja innovaatilisena ning säilitada maailma tasandil konkurentsivõime;
F. whereas protectionism and non-enforcement of competition rules would only deepen and prolong the crisis; whereas competition policy is an essential tool to enable the EU to have a dynamic, efficient and innovative internal market and to be competitive on the global stage;
G. arvestades, et kõigist majanduskriisiga toimetuleku pingutustest hoolimata on kartellid ikka veel kõige tõsisemaks ohuks konkurentsile, tarbijate heaolule ja turgude tõhusale toimimisele ning seetõttu ei saa neid isegi majanduskriisi ajal vastuvõetavaks pidada;
G. whereas, notwithstanding all the efforts to cope with the economic crisis, cartels remain the most serious threat to competition, consumer welfare and the proper functioning of markets, and consequently cannot be accepted even during an economic crisis;
Komisjoni 2010. aasta konkurentsipoliitika aruanne
Commission Report on Competition Policy 2010
2. märgib, et rangete põhimõtete ning paindlike menetluste koosmõju on võimaldanud konkurentsipoliitikal olla konstruktiivne ja stabiliseeriv tegur ELi finantssüsteemis ja reaalmajanduses üldisemalt;
Notes that the combined effect of robust principles and flexible procedures has enabled competition policy to be a constructive and stabilising factor in the EU’s financial system and in the real economy in general;
4. tunneb heameelt komisjoni ja tarbijaühenduste vahel Euroopa konkurentsiõiguse valdkonnas toimuva teabevahetuse üle ning julgustab mõlemat poolt seda edendama ja kaasama vajaduse korral muid sidusrühmi;
Welcomes the existing exchange between the Commission and consumer associations in the field of European competition law and encourages the Commission to further promote these exchanges, including other stakeholders if appropriate;
5. kiidab heaks komisjoni talituste töödokumendi, mis on koostatud eesmärgiga hinnata finants- ja majanduskriisi tõttu vastuvõetud ajutiste riigiabieeskirjade mõju; võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, et üldiselt on riigiabi avaldanud mõju, et vähendada finantsilist ebastabiilsust, parandada finantsturgude toimimist ja leevendada kriisi mõju reaalmajandusele; peab siiski küsitavaks, kas see optimistlik analüüs on paikapidav;
Welcomes the Commission Staff Working Paper drafted to evaluate the effects of temporary State aid rules adopted in the context of the financial and economic crisis; takes note of the Commission’s assessment that globally State aid ‘has been effective in reducing financial instability, improving the functioning of financial markets and cushioning the effects of the crisis on the real economy’; wonders, however, whether such an optimistic analysis can be sustained;
7. märgib, et vaja on uut alalist õigusraamistikku riigiabi eeskirjade kohaldamiseks, et kõrvaldada kriisieelses õigussüsteemis leitud puudused, eelkõige seoses finantssektoriga, ning et eemaldada finants- ja majanduskriisi ajal tekkinud moonutused;
Notes that a new permanent regulatory system for the application of State aid rules is necessary in order to tackle the flaws found in the pre-crisis legal system, in particular as regards the financial sector, as well as to remedy distortions created during the financial and economic crisis;
10. võtab teadmiseks komisjoni seni vastu võetud meetmed, millega vähendatakse kriisi ajal abi saanud, pankrotistumiseks liiga suurte või omavahel liialt seotud äriühingute bilansimahtu; on seisukohal, et sellise eesmärgiga meetmeid oleks juurde vaja;
Takes note of the measures adopted so far by the Commission in order to reduce the balance sheet size of certain ‘too big or interconnected to fail’ institutions which have received State aid over the crisis; deems that more measures are required with that purpose;
12. märgib, et Euroopa Keskpank andis kriisi ajal mitmeid erandlikke likviidsussüste; võtab teadmiseks komisjoni hinnangu, et taoline meede ei ole otseses mõttes riigiabi, nagu komisjon oma uuringus märgib; rõhutab siiski, et ELi tasandil võetavaid poliitilisi meetmeid tuleb kooskõlastada ning et komisjon peaks võtma arvesse Euroopa Keskpanga või teiste keskpankade antava abi või muude riigi sekkumiste mõju, kui ta hindab riigiabi andmist pankadele, mis saavad abi ka Euroopa Keskpangalt või teistelt keskpankadelt;
Notes that the ECB performed several non standard liquidity injections over the crisis; takes note of the Commission’s assessment that this type of measure does not constitute State aid strictly speaking, as the Commission mentions in its study; stresses, however, that policy action at EU level must be coordinated and that the Commission should take the effects of support from the ECB or other central banks and of other public interventions into account when evaluating State aid given to banks which are also the beneficiaries of support from the ECB or other central banks;
20. rõhutab konkurentsi edendamise tähtsust kõigi sektorite, mitte ainult teenuste sektori puhul, mis moodustab 70% Euroopa majandusest; rõhutab ühtlasi uute ettevõtete asutamise ja teenuste loomise õigust;
Underlines the importance of fostering competition in all sectors and not least in the service sector, which constitutes 70 % of the European economy; further highlights the right to establish new companies and services;
21. toetab täielikult oma majandus- ja rahanduskomisjoni 20. oktoobri 2011. aasta arvamust komisjoni töödokumendi kohta pealkirjaga „Euroopa ühtne lähenemisviis kollektiivsele õiguskaitsele” ja lisab selle käesoleva resolutsiooni lisana;
Fully supports the opinion of its Economic and Monetary Affairs Committee of 20 October 2011 on the Commission staff working document entitled ‘Towards a Coherent European Approach to Collective Redress’ and incorporates it into this resolution as an annex;
25. märgib, et trahvide määramise meetod sisaldub muus kui seadusandlikus aktis – 2006. aasta trahvimissuunistes –, ning nõuab taas kord, et komisjon lisaks trahvide arvutamise üksikasjalikud alused koos uute trahvimispõhimõtetega määrusesse (EÜ) nr 1/2003;
Notes that the method for setting fines is contained in a non-legislative instrument - the 2006 Fining Guidelines - and urges once again the Commission to incorporate a detailed basis for calculating fines, along with new fining principles, into Regulation (EC) No 1/2003;
– võtta arvesse asjaolu, et nõuetele vastavuse stabiilsete programmide rakendamine ei tohiks põhjustada rikkujale suuremaid negatiivseid tagajärgi võrreldes proportsionaalse karistusega rikkumise eest;
– taking into account that the implementation of robust compliance programmes should not have negative implications for the infringer beyond what is a proportionate remedy to the infringement;
– kehtestada eri trahvimäär ettevõtetele, kes on tegutsenud tahtlikult või ettevaatamatult;
– introducing a distinction on the level of fines for undertakings who have acted intentionally or negligently;
– võtta arvesse riigi ja erasektori kohustuste omavahelist toimet ELi konkurentsiõiguses; komisjon peaks kindlustama, et trahvides võetaks arvesse hüvitusi, mida kolmandatele pooltele on juba makstud; seda tuleks kohaldada ka ettevõtetele, keda koheldakse leebemalt; lisaks võiks rikkujat innustada maksma hüvitist kohtuvälise kokkuleppe alusel enne, kui tehakse lõplik trahviotsus;
– taking into account the interaction between public and private liabilities under EU antitrust law; the Commission should make sure fines take into account any compensation already paid to third parties; this should be also applicable to undertakings benefiting from leniency; furthermore the infringer could be encouraged to pay damages on an out-of-court settlement basis before the final decision on the fine is taken;
– määrata kindlaks tingimused, mille alusel emaettevõtted, kellel on otsustav mõju tütarettevõtte üle, kuid kes ei ole rikkumisega otseselt seotud, vastutaks solidaarselt oma tütarettevõtete toime pandud konkurentsieeskirjade rikkumise eest;
– specifying conditions under which parent companies who exercise decisive influence over a subsidiary but are not directly involved in an infringement should be made jointly and severally liable for antitrust infringements on the part of their subsidiaries;
– nõuda korduvrikkumiste puhul selget seost ühelt poolt uuritava rikkumise ja varasemate rikkumiste ning teiselt poolt asjaomase ettevõtte vahel; arvesse tuleks võtta ajalist ülempiiri;
– requiring, as regards recidivism, a clear connection between, on one hand, the infringement under investigation and past infringements and, on the other, the undertaking concerned; a maximum time-limit should be taken into consideration;
31. on veendunud, et majandus- ja finantskriis ei õigusta ühinemisi kontrolliva ELi poliitika leebemaks muutmist; palub komisjonil tagada, et ühinemistega, eelkõige nende ühinemistega, mille eesmärk on päästa või ümber korraldada raskustes olevad pangad, ei loodaks „läbikukkumiseks liiga suuri” ja üldiselt süsteemse olulisusega asutusi;
Believes that the economic and financial crisis cannot justify a relaxation of EU merger control policies; calls on the Commission to ensure that mergers, and in particular mergers designed to rescue or restructure ailing banks, do not create more ‘too big to fail’ and more generally systemic institutions;
36. tuletab meelde, et kolmanda energiapaketi rakendamise alguses paluti komisjonil hoolikalt jälgida konkurentsi taset, sest vaatamata turu järkjärgulisele avamisele 1990. aastate keskel esindavad kolm suurimat turuosalist endiselt umbes 75% (elektrienergia) või üle 60% (gaas) turust; palub komisjonil välja anda suunised, et parandada taastuvenergia võrkupääsu;
Recalls its invitation to the Commission during the early steps of the implementation of the third energy package to closely monitor the level of competition, since the three largest players still represent about 75 % (electricity) and above 60 % (gas) of the market, despite the gradual opening of the markets in the mid-1990s; invites the Commission to issue guidelines in order to improve the access by renewables to the energy network;
42. tuletab meelde oma nõuet komisjonile viia põllumajanduslikus toidutööstuses läbi konkurentsiuuring, et uurida, millist mõju avaldab suurte tarnijate ja jaemüüjate turuvõim selle turu toimimisele;
Recalls its demands to the Commission to carry out a competition inquiry in the agro-food industry to investigate the effect of the market power that major suppliers and retailers hold on the functioning of that market;
51. nõuab tungivalt, et komisjon uuriks, mil määral võib teatud sektorites liiga vaba ELi saastekvootide jagamine moonutada konkurentsi, sest kvoodid, mille tõhusus on alates majandustegevuse aeglustumisest vähenenud, on andnud teatud ettevõtjatele juhusliku kasumi saamise võimaluse ning vähendanud nende stiimuleid aidata kaasa keskkonnahoidlikule majandusele üleminekule;
Urges the Commission to examine the extent to which a too generous allocation of free European Union Allowances (EUA) permits in certain sectors may distort competition, given that these permits, whose efficiency has diminished since the slowdown of the activity, have generated windfall profits for certain companies while reducing their incentive to play their part in the transition to an eco-efficient economy;
56. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles astuma samme diskrimineerivate meetmete vastu, mida võidakse kohaldada seoses ELi ja kolmandate riikide vaheliste lepingutega, et vältida konkurentsimoonutusi rahvusvaheliste lennuettevõtjate vahel ja tagada aus konkurents;
Calls on the Commission and the Member States to take action against any discriminatory policies that may be applied in the context of agreements between EU and third countries, in order to avoid competitive distortions between international airlines and thus ensure fair competition;
Parlamendi ja komisjoni vaheline konkurentsidialoog
Competition dialogue between Parliament and the Commission
61. nõuab komisjoni konkurentsiaruande 40. aastapäeva puhul sellise kokkuleppe sõlmimist parlamendi ja komisjoni vahel, mis näeks ette konkurentsipoliitikat käsitleva laiaulatusliku dialoogi, mis tugevdaks Euroopa Parlamendi kui otse valitava ja Euroopa kodanikke esindava organi rolli; märgib, et see praktiline kord süvendaks olemasolevat dialoogi ning võib-olla, ilma et see piiraks aluslepingu kohast komisjoni ainupädevust, institutsionaliseeriks parlamendi ja komisjoni korrapärase dialoogi, nähes ette menetlused ja kohustused seoses parlamendi soovituste järelmeetmetega;
Calls, on the occasion of the 40th anniversary of the Commission’s Report on Competition Policy, for the conclusion of an agreement between Parliament and the Commission setting up a comprehensive dialogue on competition policy which should strengthen the role of Parliament as the directly elected body representing European citizens; notes that this practical arrangement should deepen the existing dialogue and maybe institutionalise, without prejudice to the Commission’s exclusive powers under the Treaty, regular dialogue between Parliament and the Commission by setting out the procedures and commitments regarding the follow-up given to Parliament's recommendations;
Iga-aastane konkurentsiaruanne
Annual Competition Report
– ülevaade aasta jooksul vastu võetud seadusandlikest ja muudest kui seadusandlikest, siduvatest ja mittesiduvatest õigusaktidest koos muudatuste põhjendustega;
– a description of the legislative and non-legislative, binding and non-binding, instruments adopted during the year in question, together with a justification for the changes made;
– kokkuvõte parlamendilt ja sidusrühmadelt avalike konsultatsioonide käigus saadud seisukohtadest koos põhjendustega, miks komisjon on mõned avaldatud seisukohad aktsepteerinud, kuid teisi mitte;
– a summary of the contributions received from Parliament and from stakeholders in the context of public consultations, together with a justification as to why it has accepted some of the views expressed and not others;
– ülevaade meetmetest, mida komisjon on kõnealuse aasta jooksul võtnud, et parandada oma otsuste tegemise läbipaistvust ja õiguskindlust; see osa peaks hõlmama aruannet parlamendiga peetava konkurentsidialoogi kohta;
– a description of the measures taken by the Commission during the year in question to enhance the transparency of its decision-making and ensure greater regard for due process; this section should include a report on Competition Dialogue with Parliament;
63. nõuab tungivalt, et komisjon esitaks iga aasta alguses oma konkurentsialase tööprogrammi, sealhulgas loetelu siduvatest ja mittesiduvatest konkurentsialastest õigusaktidest, mida saabuval aastal kavatsetakse vastu võtta, ning kavandatavatest avalikest aruteludest;
Urges the Commission to present the Competition Work Programme at the beginning of each year, including a detailed list of the binding and non-binding competition instruments expected to be adopted during the coming year and of the public consultations envisaged;
Lisa (viitega lõikele 21)
Annex ( with reference to paragraph 2 1 )
Majandus- ja rahanduskomisjoni 20. oktoobri 2011. aasta arvamusest Euroopa ühtse lähenemisviisi kohta kollektiivsele õiguskaitsele.
From the Opinion of the Committee on Economic and Monetary Affairs of 20 October 2011 on Towards a Coherent European Approach to Collective Redress.
3. tunnistab siiski, et üha integreeritumal ühtsel turul, kus e-kaubandus on kiiresti kasvamas, on vaja üleeuroopalist lähenemisviisi kollektiivse õiguskaitse valdkonnas;
Recognises, however, that in an increasingly integrated single market in which online trade is growing rapidly, there is a need for an EU-wide approach in the area of collective redress;
6. rõhutab, et siseturu väljakujundamiseks oleks vaja tarbijaõiguste suuremat ühtlustamist Euroopa Liidus; juhib tähelepanu sellele, et kollektiivse õiguskaitse toimiv süsteem aitab kaasa tarbijate usalduse suurendamisele ning seega ka siseturu ja e-kaubanduse ladusale toimimisele, mis tõstab Euroopa majanduse konkurentsivõimet;
Emphasises that, with a view to completing the internal market, there should be greater consistency in consumer rights across the Union; points out that a well-designed system for collective redress can contribute to consumer confidence and thus to the smooth functioning of the internal market and online trade, boosting the competitiveness of the European economy;
8. rõhutab seepärast, et vaja on parandada nii õiguskaitse kättesaadavuse õiguse kui ka ELi konkurentsiõiguse tõhusust, kuna individuaalsed hagid ei pruugi alati olla piisavad ja tõhusad;
Underlines, therefore, the need to increase the effectiveness of both the right of access to justice and EU competition law, since individual actions may not always be sufficient and efficient;
11. rõhutab, et kollektiivset õiguskaitset käsitlev ELi horisontaalne meede peaks välja tooma kollektiivse hüvitamise ühised miinimumnormid kooskõlas subsidiaarsuse, erilisuse ja proportsionaalsuse põhimõttega ning võimaluse korral sisaldama üldisi menetluslikke ja rahvusvahelise eraõiguse küsimusi;
Stresses, furthermore, that any horizontal EU instrument on collective redress should outline common minimum standards on obtaining damages collectively, in line with the principles of subsidiarity, speciality and proportionality, possibly including general procedural and private international law issues;
15. rõhutab, et neid paljusid eriomaseid ja olulisi probleeme, mida teistes valdkondades ei esine, saab hinnata olemasoleva võrdleva kogemuse alusel ning lähemalt uurida rikkaliku kirjanduse põhjal;
Stresses that there is comparative experience on the basis of which to evaluate, and abundant literature on the basis of which to address, the many specific and important issues that do not exist in other fields;
17. rõhutab veel kord, et kollektiivse õiguskaitse puhul konkurentsipoliitikas on vaja kehtestada tagatised, et vältida ühishagide puhul asjatuid nõudeid ja ülemääraseid kohtuvaidlusi ning tagada menetluslik võrdsus kohtus, ning rõhutab, et sellised tagatised peavad muu hulgas hõlmama järgmisi punkte:
Reiterates that, as regards collective redress in competition policy, safeguards need to be put in place in order to avoid a class-action system with frivolous claims and excessive litigation and to guarantee equality of arms in court proceedings, and stresses that such safeguards must cover, inter alia, the following points:
– nõude esitajate rühm peab olema selgelt kindlaks määratud enne nõude esitamist (ühinemisvõimalusega (opt-in) menetlus);
– the group of claimants must be clearly identified before the claim is brought (opt-in procedure);
– riiklikud institutsioonid, nagu ombudsmanid või prokurörid, samuti esindusorganid, võivad esitada hagi selgelt määratletud hagejate rühma nimel;
– public authorities such as ombudsmen or prosecutors, as well as representative bodies, may bring an action on behalf of a clearly identified group of claimants;
– ELi tasandil tuleb kehtestada kriteeriumid, mille alusel kindlaks määrata esindusorganid, kes võivad esitada esindushagi;
– the criteria used to define the representative bodies qualified to bring representative actions need to be established at EU level;
– ühishagi süsteem tuleb tagasi lükata, sest see soodustaks ülemääraseid kohtuvaidlusi, võib minna vastuollu mõnede liikmesriikide põhiseadusega ning kahjustada nende ohvrite õigusi, kes osaleksid menetluses enese teadmata, kuid kellele kohtu otsus oleks sellegipoolest siduv;
– a class-action system must be rejected on the grounds that it would promote excessive litigation, may be contrary to some Member States’ constitutions and may affect the rights of any victim who might participate in the procedure unknowingly but would still be bound by the court’s decision;
a) lubatud on individuaalse hagi esitamine:
(a) individual actions allowed:
– hagejatel peab igal juhul olema vabadus esitada alternatiivina individuaalne hüvitusnõue pädevasse kohtusse;
– claimants must under all circumstances be free to make use of the alternative of individual compensatory redress before a competent court;
– kollektiivse hagi esitajad ei tohi olla paremas olukorras kui individuaalse hagi esitajad;
– collective claimants must not be in a better position than individual claimants;
b) väiksema ja hajusa kahju hüvitamine:
(b) compensation for minor and diffuse damages:
– väiksema ja hajusa kahju hüvitamise taotlejad peaksid kollektiivse õiguskaitse kaudu saama asjakohase võimaluse õiguskaitseks ning õiglaseks hüvitamiseks;
– claimants of minor and diffuse damages should have appropriate means of access to justice through collective redress and should secure fair compensation;
c) ainult tegeliku kahju hüvitamine:
(c) compensation for actual damage only:
– hüvitada võib ainult tegelikult kannatatud kahju: karistuslikud kahjuhüvitised ja alusetu rikastumine tuleb keelata;
– compensation may be awarded only for the actual damage sustained: punitive damages and unfair enrichment must be prohibited;
– iga hageja peab oma nõuet tõendama;
– each claimant must provide evidence for his claim;
– väljamõistetud kahjuhüvitis tuleb jaotada üksikute hagejate vahel proportsionaalselt individuaalselt kannatatud kahjuga;
– the damages awarded must be distributed to individual claimants in proportion to the harm they sustained individually;
– tingimuslikud tasud on üldiselt Euroopas tundmatud ja need tuleb tagasi lükata;
– by and large, contingency fees are unknown in Europe and must be rejected;
d) „kaotaja maksab” põhimõte:
(d) loser pays principle: