natgillin/translations-raw huggingface dataset:
23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni holodomori mälestamise kohta Vastuvõetud tekstid: P6_TA(2008)0523 . ja 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni Srebrenica kohta Vastuvõetud tekstid: P6_TA(2009)0028 . ,
114. , that of 23 October 2008on commemorating the victims of the Holodomor Texts adopted: P6_TA(2008)0523 . , and that of 15 January 2009 on Srebrenica Texts adopted: P6_TA(2009)0028 . ,
võttes arvesse 3. juuni 2008. aasta Praha deklaratsiooni Euroopa südametunnistuse ja kommunismi kohta;
having regard to the Prague Declaration on European Conscience and Communism of 3 June 2008,
arvestades, et Euroopa traagilise mineviku mälestust tuleb hoida elus, et avaldada austust ohvritele, mõista hukka kuritegude toimepanijad ning panna alus tõel ja mälestusel põhinevale leppimisele;
whereas the memories of placeEurope’s tragic past must be kept alive in order to honour the victims, condemn the perpetrators and lay the foundations of reconciliation based on truth and remembrance,
arvestades, et algusest peale on Euroopa integratsioon olnud vastus kannatustele, mida põhjustasid kaks maailmasõda ja natside hirmuvalitsus, mis tõi kaasa holokausti, ning totalitaarsete ja ebademokraatlike kommunistlike režiimide laienemisele Kesk- ja Ida-Euroopas, samuti on see olnud viis ületada sügavad lõhed ja vaenulikkus Euroopas koostöö ja integratsiooni abil ning lõpetada sõda ja kindlustada demokraatiat Euroopas;
whereas from the outset European integration has been a response to the suffering inflicted by two world wars and the Nazi tyranny that led to the Holocaust, and to the expansion of totalitarian and undemocratic communist regimes in Central and Eastern Europe, as well as a way of overcoming deep divisions and hostility in Europe through cooperation and integration and of ending war and securing democracy in Europe,
arvestades, et Euroopa integratsiooniprotsess on olnud edukas ja selle tulemusel on sündinud Euroopa Liit, mis hõlmab Kesk- ja Ida-Euroopa riike, kes elasid Teise maailmasõja lõpust kuni 1990. aastate alguseni kommunistlike režiimide all, ning arvestades, et Kreeka, Hispaania ja Portugali varasem ühinemine aitas kindlustada demokraatiat Lõuna-Euroopas,
whereas the process of European integration has been successful and has now led to a European Union that encompasses the countries of Central and Eastern Europe which lived under communist regimes from the end of World War II until the early 1990s, and whereas the earlier accessions of Greece, Spain and Portugal helped secure democracy in the south of Europe,
arvestades, et Euroopa Liidu rajamise peamine eesmärk on tagada põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine tulevikus, ning arvestades, et asjakohased mehhanismid selle eesmärgi saavutamiseks on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklites 6 ja 7;
whereas the core objective of the construction of the European Union is to guarantee respect for fundamental rights and the rule of law in the future, and whereas appropriate mechanisms for the enforcement of this goal have been provided for in Articles 6 and 7 of the Treaty on European Union,
arvestades, et ohvrite jaoks ei ole vahet, milline režiim ja mis põhjusel võttis neilt vabaduse, piinas neid või mõrvas nad,
whereas from the perspective of the victims, it makes no difference by which regime they were deprived of their liberty, tortured or murdered,
avaldab austust kõikidele totalitaarsete ja ebademokraatlike režiimide ohvritele Euroopas ning nendele, kes võitlesid hirmuvalitsuse ja rõhumise vastu;
Expresses respect for all victims of totalitarian and undemocratic regimes in placeEurope and pays tribute to those who fought against tyranny and oppression;
märgib, et kõik need režiimid pidasid riigipoolset vägivalda vastuvõetavaks, eelistatud ja tõhusaks abinõuks säilitada täielik kontroll oma kodanike üle; tuletab meelde, et need režiimid kasutasid sageli äärmuslikke terrorivorme ning lämmatasid kõik kodaniku- ja inimvabadused, alustasid agressiivseid sõdasid ning oma ideoloogia lahutamatu osana hävitasid, purustasid ja sandistasid terveid rahvaid ja elanikerühmi rassilistel, sotsiaalsetel ja poliitilistel põhjustel ning seetõttu tuleks neid pidada 20. sajandi peamiseks moraalseks, poliitiliseks ja sotsiaalseks katastroofiks;
Notes that all these regimes regarded state violence as an acceptable, preferred and effective means of retaining absolute control over their citizens; recalls that these regimes often resorted to extreme forms of terror, stifling all civil and human liberties, starting aggressive wars and, as an integral part of their ideologies, exterminating, crushing and crippling whole nations and population groups on racial, social and political grounds, and that, as such, they should be seen as the main moral, political and social disasters that blighted the 20th century;
kinnitab pühendumist rahumeelsele ja jõukale Euroopale, mis rajaneb inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamiste väärtustel;
Renews its commitment to a peaceful and prosperous Europe founded on the values of respect for human dignity, freedom, democracy, equality, the rule of law and respect for human rights;
rõhutab, kui tähtis on hoida mineviku mälestust elus, sest ilma mälestuseta ei saa olla leppimist; kinnitab veel kord oma ühtset vastuseisu igasugusele totalitaarsele valitsemiskorrale, olenemata selle ideoloogilisest taustast;
Underlines the importance of keeping the memories of the past alive, because there can be no reconciliation without remembrance; reconfirms its united stand against all totalitarian rule from whatever ideological background;
tuletab meelde, et viimased genotsiidiaktid ja inimsusevastased kuriteod Euroopas toimusid alles 1995. aasta juulis ning et ebademokraatlike, ksenofoobsete, autoritaarsete või totalitaarsete ideede ja suunitluste vastu võitlemiseks on vaja pidevalt valvsust;
Recalls that the most recent acts of genocide and crimes against humanity in placeEurope took place as late as July 1995 and that constant vigilance is needed to fight undemocratic, xenophobic, authoritarian and totalitarian ideas and tendencies;
rõhutab, et selleks, et suurendada Euroopa teadlikkust totalitaarsete ja ebademokraatlike režiimide toimepandud kuritegudest, tuleb toetada Euroopa rahutut minevikku tõendavate dokumentide ja tunnistuste säilimist, sest ilma mäletamiseta ei saa olla leppimist;
Underlines that, in order to strengthen European awareness of crimes committed by totalitarian and undemocratic regimes, documentation of and testimony to Europe’s troubled past must be supported, as there can be no reconciliation without remembering;
kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles toetama ja kaitsma selliste valitsusväliste organisatsioonide tegevust, kes uurivad ja koguvad aktiivselt stalinismi perioodil toime pandud kuritegudega seotud dokumente, näiteks Memorial Venemaa Föderatsioonis;
Calls, in this connection, on the Council and the Commission to support and defend the activities of NGOs such as Memorial in the Russian Federation that are actively engaged in researching and collecting documents related to the crimes committed during the Stalinist period;
peab kahetsusväärseks, et 20 aastat pärast Kesk- ja Ida-Euroopa kommunistlike režiimide kokkuvarisemist piiratakse mõnes liikmesriigis ikka veel liigselt juurdepääsu dokumentidele, millel on mõne inimese jaoks isiklik tähtsus või mida vajatakse teadusliku uurimistöö tegemiseks; nõuab, et kõikides liikmesriikides tehtaks tõelisi jõupingutusi arhiivide, sealhulgas endiste sisejulgeolekuteenistuste, salapolitsei ja luureteenistuste arhiivide avamiseks;
Regrets that 20 years after the collapse of the communist regimes in Central and Eastern Europe, access to documents that are of personal relevance or needed for scientific research is still unduly restricted in some Member States; calls for a genuine effort in all Member States towards opening up archives, including those of the former internal security services, secret police and intelligence agencies;
mõistab kindlalt ja ühemõtteliselt hukka inimsusevastased kuriteod ja rasked inimõiguste rikkumised, mille totalitaarsed kommunistlikud režiimid toime panid; avaldab nimetatud kuritegude ohvritele ja nende pereliikmetele kaastunnet, mõistab ja tunnistab nende kannatusi;
Strongly and unequivocally condemns the crimes against humanity and massive human rights violations committed by the totalitarian communist regimes; expresses sympathy, understanding and recognition of their suffering to the victims of these crimes and their family members;
kuulutab, et Euroopa integratsioon kui rahu ja leppimise mudel kujutab endast Euroopa rahvaste vaba valikut tegutseda ühise tuleviku nimel ning et Euroopa Liidul on eriline vastutus edendada ja kaitsta demokraatiat, inimõiguste austamist ja õigusriigi põhimõtet nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool;
Declares that European integration as a model of peace and reconciliation represents a free choice by the peoples of Europe to commit to a shared future, and that the European Union has a particular responsibility to promote and safeguard democracy, respect for human rights and the rule of law, both inside and outside the European Union;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema veelgi rohkem jõupingutusi, et jõuda Euroopa ajaloo ühise mõistmiseni ja rõhutada Euroopa integratsiooni ajaloolist saavutust ning ilmset kontrasti traagilise mineviku ja täna Euroopa Liidus valitseva rahumeelse ja demokraatliku ühiskonnakorra vahel;
Calls on the Commission and the PlaceNameplaceMemberPlaceType States to make further efforts to achieve a common understanding of European history and to underline the historic achievement of European integration and the stark contrast between the tragic past and the peaceful and democratic societal order in today’s European Union;
usub, et ajaloomälu asjakohaseks säilitamiseks on vajalik ja vältimatu hinnata Euroopa ajalugu põhjalikult ümber ning tunnistada kogu Euroopas tänapäevase Euroopa kõiki ajalooaspekte, see tugevdab Euroopa integratsiooni, kuna paremat tulevikku saab rajada ainult siis, kui mõistetakse paremini ühist minevikku, ja aitab ka kõrvaldada totalitaarsete režiimide taastekkimise võimaluse;
Believes that, in order for historical memory to be appropriately preserved, a comprehensive reassessment of European history and Europe-wide recognition of all historical aspects of modern Europe is necessary and unavoidable, and will strengthen European integration, since a better future can only be built through a better understanding of the shared past, serving also to eliminate the possibility of totalitarian regimes being regenerated;
nõuab, et kogu Euroopas kuulutataks välja kõikide totalitaarsete ja autoritaarsete režiimide ohvrite mälestamise päev, mida tähistatakse väärikalt ja erapooletult, ning kutsub kõiki ELi riikide valitsusi tähistama 23. augustil, päeval, mil 1939. aastal kirjutati alla Molotov-Ribbentropi pakt, natsismi ja stalinismi ohvrite mälestamise päeva;
Calls for the proclamation of a Europe-wide Remembrance Day for victims of all totalitarian and undemocratic regimes, to be commemorated with dignity and impartiality, and calls on all the EU governments to establish 23 August, the day when the Ribbentrop-Molotov Pact was signed in 1939, as the European Day of Remembrance for Victims of Nazism and Stalinism;
kordab oma järjekindlat toetust tugevdatud rahvusvahelisele õigusemõistmisele, eriti Rahvusvahelise Kohtu ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu väärtuslikule tööle;
Reiterates its consistent support for strengthened international justice, with regard in particular to the valuable work of the International Court of Justice and the International Criminal Court;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Liiduga assotsieerunud riikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogu liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the parliaments of the Member States, the governments and parliaments of the candidate countries, the governments and parliaments of the countries associated with the European Union, and the governments and parliaments of the Members of the Council of Europe.
Esitaja(d): Konrad Szymański, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zdzisław Zbigniew Podkański, Wojciech Roszkowski, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Roberts Zīle ja Ewa Tomaszewska
by Konrad Szymański, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zdzisław Zbigniew Podkański, Wojciech Roszkowski, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Roberts Zīle and Ewa Tomaszewska
võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni;
having regard to the United Nations Universal Declaration of Human Rights,
võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 9. detsembri 1948. aasta resolutsiooni 260 (III) A genotsiidi kohta;
having regard to United Nations General Assembly Resolution 260 (III) A of 9 December 1948 on Genocide,
võttes arvesse neljandat Genfi konventsiooni, mis käsitleb seoses sõja ajal “vaenlase käes” ja igasuguse võõrvõimu okupatsiooni all olevate tsiviilisikute kaitset;
having regard on the Fourth Geneva Convention related to the protection of civilians during times of war ‘in the hands’ of an enemy and under any military occupation by a foreign power,
võttes arvesse Euroopa Inimõiguste Kohtu 22. märtsi 2001. aasta otsuseid Streletzi, Kessleri ja Krenzi kohtuasjades Saksamaa vastu;
having regard to the judgments of the European Court of Human Rights of 22 March 2001 in the cases of Streletz, Kessler and Krenz v. placecountry-regionGermany,
võttes arvesse oma 12. mai 2005. aasta resolutsiooni Teise maailmasõja 8. mail 1945. aastal Euroopas lõppemise kuuekümnenda aastapäeva kohta Vastuvõetud tekstid: P6_TA(2005)0180 . ;
having regard to its resolution of 12 May 2005 on the sixtieth anniversary of the end of the Second World War in placeEurope Texts adopted: P6_TA(2005)0180 . ,
võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 26. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni 1481 totalitaarsete kommunistlike režiimide kuritegude rahvusvahelise hukkamõistu vajalikkuse kohta;
having regard to Resolution 1481 of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe of 26 January 2006 on the need for international condemnation of the crimes of totalitarian communist regimes,
võttes arvesse 8. aprillil 2008. aastal Brüsselis Euroopa Komisjoni korraldatud kuulamist totalitaarsete režiimide toimepandud kuritegude kohta;
having regard to the hearing held in placeCityBrussels by the Commission on 8 April 2008 on crimes committed by totalitarian regimes,
võttes arvesse mitmete liikmesriikide parlamentide poolt vastu võetud resolutsioone ja deklaratsioone totalitaarsete kommunistlike režiimide kuritegude kohta;
having regard to the resolutions and declarations on the crimes of totalitarian communist regimes adopted by a number of national parliaments,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta deklaratsiooni 23. augusti kuulutamise kohta üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks;
having regard to the declaration of the European Parliament of 22 September 2008 on the proclamation of 23 August as European Day of Remembrance for Victims of Stalinism and Nazism,
võttes arvesse vajadust korraldada surma- ja koonduslaagrite nimetamine nende õigete nimedega;
having regard to the need to organise the naming of concentration and extermination camps,
võttes arvesse UNESCO maailmapärandi komitee otsust nr 31COM 8B.8,
having regard to UNESCO World Heritage Committee decision No 31COM 8B.8,
arvestades, et Euroopa Liit tugineb õigusriigi ja inimõiguste austamise põhimõtetele;
whereas the EU is based on the rule of law and respect for human rights,
arvestades, et õigus kuulub Euroopa alusväärtuste hulka ning õigusemõistmiseks ja õiguse edendamiseks vajatakse tõsikindlaid ajalooteadmisi;
whereas justice is among these fundamental values of placeEurope and whereas sound historical knowledge is necessary to the exercise and promotion of justice,
arvestades, et fašismi ja stalinismi toimepandud agressiooniaktide käigus sooritatud mõrvu ja inimeste orjastamist saab lugeda inimsusevastasteks ja sõjakuritegudeks;
whereas the murders committed and the enslavement caused by the acts of aggression perpetrated by Fascism and Stalinism qualify as war crimes and crimes against humanity,
arvestades, et natsi-, fašistlike ja Nõukogude kommunistlike diktatuuride äärmustotalitaarsed valitsused on vastutavad ajaloos enneolematu ulatusega ettekavatsetud massikuritegude eest miljonite inimeste ja nende võõrandamatute põhiõiguste vastu;
whereas the extreme forms of totalitarian rule practised by the Nazi, Fascist and Soviet Communist dictatorships were responsible for premeditated and massive crimes on a scale never before seen in history committed against millions of human beings and their basic and inalienable rights,
võttes arvesse paljude sellist rõhumist vastustanud inimeste vahetuid tunnistusi ja meelekindlust, nagu näiteks rotmistrz (rittmeister/kapten) Witold Pilecki, ainuke inimene, kes läks vabatahtlikult natside Auschwitzi surmalaagrisse, et korraldada seal vastupanuliikumist ja koguda tõendeid massimõrvade kohta;
having regard to the living testimony and steadfast attitude of many people who opposed this oppression, such as Rotamaster Witold Pilecki – the only person who voluntarily went to a Nazi death camp (Auschwitz) in order to organise a resistance movement there and to collect information about mass murders,
arvestades, et tähtis on meeles pidada ka selliseid inimesi nagu kapten Witold Pilecki, kes astusid aktiivselt vastu totalitaarsele võimule ja kelle kui totalitaarse ajastu kangelaste nimed tuleks kirjutada eurooplaste teadvusse nende pühendumuse, au ja vapruse ning ideaalidele ustavaks jäämise tõttu;
whereas it is also important to remember those who – like Rotamaster Witold Pilecki – actively opposed totalitarian rule and who should be written into the awareness of Europeans as the heroes of the totalitarian age because of their dedication, faithfulness to ideals, honour and courage,
arvestades, et genotsiidikuritegusid sooritasid ka relvarühmitused, kelle tegusid suunas totalitaarsete režiimide totalitaarne ideoloogia;
whereas crimes of genocide were also committed by militant groups guided by the totalitarian ideology of totalitarian regimes,
arvestades, et eurooplaste teadmatus ja nende ajaloomälus juurdunud valestambid võivad põhjustada ajaloomälestuste moonutamist natsionalistlikel või muudel põhjustel;
whereas ignorance and false clichés in the historical memory of Europeans may create room for nationalistic or other abuses of historical remembrance,
arvestades vajadust sisuliselt vastu seista ajaloovõltsimisele ja katsetele süüdistada genotsiidikuritegudes nende ohvreid;
whereas there is a need for effective opposition to falsification of history and attempts to incriminate victims of the crime of genocide,
arvestades, et üksnes tugev ja oma ajaloost teadlik Euroopa võib luua tingimused minevikuõudustest ülesaamiseks;
whereas only a strong and historically aware placeEurope has the ability to create opportunities to overcome the monstrosities of the past,
võttes arvesse Euroopa totalitaarse lähimineviku tõlgendamise umber praegu toimuvat ideoloogilist võitlust, mille eesmärk on Nõukogude Liidu kuritegude õigustamine või natside omade pisendamine;
having regard to the ideological struggle currently taking place over the interpretation of Europe’s recent totalitarian past, whether with the objective of justifying Soviet crimes or trivialising Nazi crimes,
arvestades, et justiits- ja siseküsimuste nõukogu jõudis 19. aprillil 2007 poliitilisele kokkuleppele võtta vastu raamotsus teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta ning otsustas, et kriminaalvastutust kuritegude avaliku õigustamise, eitamise või ränga alatähtsustamise eest ei laiendata juhtudele, mille motiiviks ei ole rassism või ksenofoobia, mistõttu nimetatud dokumendi kohaldamisalasse ei kuulu muudel põhjustel, näiteks totalitaarsete kommunistlike režiimide poolt sooritatud kuriteod;
whereas the Justice and Home Affairs Council reached political agreement on a Framework Decision on combating certain forms and expressions of racism and xenophobia on 19 April 2007 and decided that provision for criminal liability for publicly condoning, denying or grossly trivialising crimes should not be extended to cases not motivated by racism or xenophobia, and that crimes committed on other grounds, e.g. by totalitarian Communist regimes, were thus not covered by the scope of the document,
arvestades, et 8. aprillil 2008 korraldas komisjon kuulamise totalitaarsete režiimide poolt toime pandud sõjakuritegude teemal, millel osalesid nõukogu ja rühm Euroopa Parlamendi liikmeid,
whereas on 8 April 2008 a hearing on war crimes committed by totalitarian regimes was held by the Commission, with the participation of the Council and a group of Members of the European Parliament,
kahetseb asjaolu, et nõukogu 19. aprilli 2007. aasta otsus võtta vastu raamotsus rassi, nahavärvi, religiooni, põlvnemise või riikliku või rahvusliku kuluvuse põhjal sooritatud kuritegude kohta ei hõlma muudel põhjustel, näiteks totalitaarsete kommunistlike režiimide poolt sooritatud kuritegusid;
Regrets that the Council decision of 19 April 2007 on the Framework Decision on crimes committed on the grounds of race, colour, religion, descent or national or ethnic origin does not cover crimes committed on other grounds, e.g. by totalitarian Communist regimes;
märgib, et holokaustiga sarnanevat genotsiidi ning selliseid suuri inimsusevastaseid kuritegusid ja ulatuslikke inimõiguste rikkumisi nagu näiteks Balti riikide, Poola ja teiste riikide elanike massiline küüditamine, massilised hukkamised nagu näiteks Poola ohvitseride mõrvamine Katyni metsas ja Läti sõjaväe ohvitseride mõrvamine Litenes, koonduslaagrite ja Gulagi rajamine ja käigushoidmine, kunstlikult tekitatud Ukraina näljahäda, põhivabaduste nagu sõna-, väljendus- ja liikumisvabaduse äravõtmist ning paljusid muid totalitaarse kommunismi kuritegusid ei ole vajalikul määral uuritud ega rahvusvahelisel tasandil hinnatud;
Notes that genocide such as the Holocaust, massive crimes against humanity and large‑scale violations of human rights such as mass deportations from the Baltic States, Poland and other countries, mass executions such as the Katyn Forest massacre of Polish officers and officers of the Latvian army in Litene, the creation and operation of concentration camps and the Gulag, the man-made famine in Ukraine, the denial of fundamental rights of freedom of expression, speech, movement and many others crimes committed under totalitarian Communism have been neither properly investigated nor internationally assessed;
rõhutab, et kuigi nii totalitaarsete kommunistlike kui ka natsirežiimide all kannatanud Euroopa rahvad on teinud tohutuid pingutusi nende tagajärgede ületamiseks, on Euroopa Liidu ülesanne uurida ja hinnata Euroopa territooriumil kommunistlike, natsi- ja teiste totalitaarsete režiimide sooritatud kuritegusid, et näidata, mida tehti ühe neljandiku Euroopa kodanikega, ning mõista kohut nende režiimide üle;
Stresses that although the nations of Europe, which have suffered from both Communist and Nazi totalitarian regimes, have made a huge effort to overcome their consequences, it is the task of the European Union to investigate and assess crimes of Communist, Nazi and other totalitarian regimes committed on European territory, in order to illuminate what was done to a quarter of the citizens of Europe and to pass judgment on these regimes;
tuletab meelde, et kodanikud, kes on ikka veel totalitaarse kommunistliku režiimi ohvrid, peavad endise Nõukogude bloki riikides suutma elada kõrvuti inimestega, keda nad tunnevad kui kuritegude sooritajaid ja nende sugulaste mõrtsukaid;
Recalls that citizens who are still victims of totalitarian Communist regimes are forced in former Soviet-bloc countries to reconcile themselves to living alongside people they recognise as the perpetrators of crimes and murderers of their relatives;