natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et säästvaks arenguks on vaja ülemaailmseid lahendusi ja Euroopa Liit peab seega tagama, et sise- ja välispoliitika oleks kooskõlas mitte ainult seoses kahepoolse koostöö ja ekspordikrediidiga, vaid ka seoses ÜRO, WTO, OECD ja Maailmapanga arengutega,
whereas sustainable development requires global solutions and the European Union therefore has to ensure that there is consistency between internal policies and external policies, not only in the context of bilateral co-operation and export credits but also in relation to developments with regard to the United Nations, the WTO, the OECD and the World Bank,
Nõudluse suurendamine keskkonnatehnoloogiate järele
Boosting demand for environmental technologies
tervitab teatist kui kasulikku lähtekohta arutelude jaoks ja veelgi konkreetsemate ettepanekute tegemiseks selles osas, kuidas toetada keskkonnatehnoloogiaid, kuid sooviks näha suuremat tähelepanu nõudluse kujundamisel selliste tehnoloogiate järele; kutsub üles asendama killustatud lähenemisviisi keskkonnapoliitika ja säästva arengu osas üldiselt ja ETAPi osas konkreetsemalt süsteemipõhisema lähenemisega keskkonnapoliitikale, mis tugineks elutsüklil põhinevale mõtteviisile kooskõlas tervikliku tootepoliitika raamistikuga ja milles osutatakse suuremat tähtsust uuendustele ja keskkonnasõbralikumate tehnoloogiate väljatöötamisele, ning rõhutab Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahelise koordineerimise tähtsust;
Welcomes the Communication as a useful basis for discussion and development of more concrete proposals on how to boost environmental technologies, but would like to see more emphasis on the development of the demand for such technologies; calls for the replacement of the fragmented approach, as regards environmental policy and sustainable development in general and as regards ETAP specifically, with a more systems-based approach to environmental policy, based on life-cycle thinking in line with the Integrated Product Policy (IPP) framework, where great importance is attached to innovation and the development of environmentally benign technologies, and, lastly, emphasises the importance of coordination between the EU and Member States;
peab oluliseks tugevdada ELi konkurentsivõime strateegia keskkonnamõõdet; leiab, et Lissaboni strateegia läbivaatamisel tuleks keskkonnaseisundit ja paranevat tööhõivet lugeda võimaluseks saavutada eesmärk rajada kõige konkurentsivõimelisem teadmuspõhine majandus; leiab, et keskkonnatehnoloogiate väljatöötamine ja kasutuselevõtt on sellega seoses otsustava tähtsusega;
Considers it important to enhance the environmental dimension in the EU's strategy for competitiveness; observes that, when reviewing the Lisbon Strategy, the state of the environment and improving employment should be regarded as an opportunity to attain the objective of creating the most competitive knowledge-based economy; considers the development and introduction of environmental technologies to be of decisive importance in this connection;
osutab tööhõive- ja kasvupotentsiaalile keskkonnatehnoloogiate sektoris, kus on võimalik luua palju uusi ärivõimalusi ja seega uusi töökohti eriti väikestes ja keskmise suurusega ettevõtjates, mis võivad anda Lissaboni eesmärkide saavutamisse üliolulise panuse;
Points to the employment and growth potential of the environmental technologies sector, where a multitude of new business opportunities and, consequently, new jobs can be created – notably within small and medium-sized entreprisises (SMEs) – which could make a crucial contribution to attaining the Lisbon objectives;
pöörab tähelepanu asjaolule, et kui EL soovib täita Lissaboni strateegia eesmärke, peab ta tegema tihedamat koostööd väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega, ning kahetseb, et ei suutnud tagada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate sobivat lisamist ETAPi;
Points out that if the EU wishes to meet the objectives of the Lisbon strategy it needs to work more closely with SMEs, and regrets the failure to ensure suitable inclusion of SMEs in ETAP;
kutsub komisjoni üles tegema kindlaks tegurid, mis põhjustavad tänapäeval suurimat keskkonnakoormust, ja seejärel kaaluma sektorite kaupa, milliseid tehnoloogilisi uuendusi on vaja nende probleemide lahendamiseks; teeb ettepaneku, et see töö peaks hõlmama järgmisi küsimusi.
Calls on the Commission to identify the factors which impose the greatest burden on the environment today and subsequently consider, sector by sector, what technological innovation is needed to address those problems; suggests that this work should include the following considerations:
tunnustab keskkonnapoliitika rolli innovatsiooni käivitajana turumajandustes, kus innovatsioonile annavad tõuke ranged nõudmised; meenutab, et rangete keskkonnanormide tulemusena on EL asunud mitmetes kasvusektorites juhtpositsioonile ning rõhutab, et EL peaks püüdma jääda uute tehnoloogiate ja kontseptuaalsete uuenduste turu liidriks; seetõttu palub komisjonil edasi arendada ka meetodeid ja stsenaariume, mille abil saab prognoosida arenguid keskkonnatehnoloogiate valdkonnas;
Recognises the role of environmental policies as a driver of innovation in market economies where innovation is sparked by exacting requirements; recalls that strict environmental norms have led to EU leadership in many growth sectors and stresses that the EU should endeavour to remain a leader on the market for new technologies and conceptual innovations; therefore also calls on the Commission to further develop methods and scenarios for anticipating developments in the field of environmental technologies;
rõhutab, et ELi keskkonnaalaste õigusaktide eesmärk on jätkuvalt parandada keskkonna olukorda ja saavutada keskkonnakaitse kõrgeim võimalik tase; leiab, et õigusaktid peaksid põhinema parimal olemasoleval tehnoloogial ning lisaks ambitsioonikusele olema püsivad ja ennustatavad, et tekitada vajalik turupõhine nõudlus uute keskkonnatehnoloogiate järele tootmises ja ettevõtetes; märgib, et keskkonnasõbraliku projekteerimise direktiiv on üks näide sellest, kuidas luua raamistikku tootedisaini ja keskkonnategevuse tulemuslikkuse oluliseks parandamiseks;
Stresses that the aim of the EU's environmental legislation is continuously to improve the state of the environment and to attain the highest possible level of environmental protection; considers that legislation should be based on the best available technology and, as well as being ambitious, must be sustained and predictable, so as to generate the requisite market-based demand for new environmental technologies in production and enterprises; notes that the Eco-Design Directive is one illustration of how a framework can be created for significant improvements in product design and environmental performance;
kutsub komisjoni üles seadma keskkonnatehnoloogiate globaalse turuosa puhul ambitsioonikat eesmärki; leiab, et kümne aasta jooksul peaks EL saavutama vähemalt 50% turuosa; juhib tähelepanu asjaolule, et keskkonnatoodete ja -teenuste turg kasvab jõudsalt ning ELi ettevõtted peaksid sellel turul jätkuvalt etendama tähtsat rolli ja saama kasu esmatarnija eelistest;
Calls on the Commission to set an ambitious target with regard to the EU's share of the global market for environmental technologies; considers that within ten years the EU should attain a market share of at least 50%; points out that the market for environmental goods and services is growing rapidly and that EU companies should continue to play an important role on this market and profit from first-mover advantage;
tervitab mõtet leppida kokku ambitsioonikates tegevuseesmärkides kõigi toodete, teenuste ja tootearenduse puhul, eriti kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kindlaks määratud eelisvaldkondades; rõhutab, et sellised eesmärgid aitavad Euroopa tööstusel suurendada oma konkurentsivõimet ja luua rohkem töökohti ning samal ajal on nende tulemuseks väiksem koormus keskkonnale; kutsub komisjoni üles esitama kiiresti tulemuseesmärkide esimese nimekirja, mis tugineb elutsükkelmetoodikal, mida rakendatakse kohustuslike miinimumnõuete kaudu või vabatahtlike kokkulepete kaudu, kui nendega on võimalik poliitikaeesmärke kiiremini või väiksemate kulutustega saavutada kui miinimumnõuete puhul;
Welcomes the idea of agreeing ambitious performance targets for all kinds of production, services and product development, especially in the priority areas identified in the Sixth Environment Action Programme; points out that such targets will help European industry to increase its competitiveness and create more jobs, and at the same time result in a lesser burden on the environment; calls on the Commission to provide shortly a first list of performance targets based on the life-cycle approach to be implemented through mandatory minimum requirements, or voluntary agreements when they achieve the policy objectives more quickly or at lesser expense than mandatory requirements;
kahetseb, et teatis ei sisalda hästi määratletud tegevuseesmärkide esimest nimekirja põhilistes keskkonnavaldkondades; kutsub komisjoni üles lisama uute õigusaktide ettepanekutesse ja olemasolevate õigusaktide muudatusettepanekutesse ambitsioonikaid tegevuseesmärke; asub seisukohale, et eesmärgid peaksid põhinema parimal olemasoleval tehnoloogial ning neid tuleb tehnika arengu arvessevõtmiseks regulaarselt ajakohastada, et jõudsalt julgustada järjepidevaid uuendusi tööstuses;
Regrets that the Communication does not include a first list of well-defined performance targets in key environment areas; calls on the Commission to include ambitious performance targets in proposals for new legislation and proposals to amend existing legislation; takes the view that the objectives should be based on the best available technology and should be regularly updated in the light of technical progress so as to provide powerful encouragement for constant innovation in industry;
kutsub komisjoni üles andma liikmesriikidele korraldust kehtestada arengukavad ETAPis määratletud nõudmiste rahuldamiseks, mis peavad sisaldama ETAPis määratletud tähtaegadele vastavaid tähtaegu ja seoseid tulemuseesmärkidega, nii et kõik peamised eesmärgid on omavahel seotud ja neid mõõdetakse nii liikmesriigi kui ka ELi tasandil ning neil on kindlaksmääratud tähtajad;
Calls on the Commission to instruct Member States to establish roadmaps for meeting the requirements defined in ETAP, which must include deadlines that correspond to the deadlines defined in ETAP and links to the performance targets, so that all major targets are linked and measured at both Member State and EU level and have fixed deadlines;
kutsub komisjoni üles abistama tööstust käimasolevas tervikliku tootepoliitika protsessis ja ümber kujundama traditsioonilisi ärimudeleid, et edendada terviklikumate ja süsteemipõhisemate meetodite väljatöötamist, pöörates erilist tähelepanu võimalustele, mida pakub eri tootmistegevuste rühmitamine, et võimaldada ühe tootmisprotsessi jääkmaterjalide kasutamist teiste tootmisprotsesside sisendina, näiteks olmejäätmete kasutamine energiakokkuhoiu saavutamisel, mille tulemusena on võimalik saada majandus- ja keskkonnakasu;
Calls on the Commission to assist industry in the on-going IPP process and rethink traditional business models in an effort to facilitate the development of more integrated and systems-based practices, giving specific attention to the opportunities offered by the clustering of different production activities, so as to enable residue materials from one production process to become the input of other production processes, for example the use of municipal waste to achieve energy savings, whereby economic as well as environmental benefits can be attained;
osutab, et loodusvarade ja materjalide tõhusam kasutamine vähendab tööstuse ja majapidamiste kulusid, vabastab vahendid muudeks investeeringuteks ning vähendab ELi majanduse sõltuvust nappidest vahenditest ja eriti ebastabiilsetest ressursiturgudest; seepärast innustab komisjoni pakkuma välja õigusakte nii taastuvate kui ka mittetaastuvate loodusressursside kasutamise minimeerimiseks;
Points out that resource efficiency and material efficiency will reduce costs for industry and households, free resources for other investment and make the EU economy less dependent on scarce resources and highly volatile resource markets; therefore urges the Commission to propose legislation to minimise the use of both renewable and non-renewable natural resources;
rõhutab, et säästva arengu saavutamiseks ELis peab keskkonnatehnoloogia kasutusele võtmisega kaasnema ressursside tõhusam kasutamine ja muutus tarbijate suhtumises;
Underlines that the introduction of environmental technologies must be combined with increased resource efficiency and a shift in consumer attitudes in order for the EU to achieve sustainable growth;
kutsub komisjoni üles aitama välja töötada eri toodete, teenuste ja protsesside keskkonnakoormuse mõõtmise meetodeid ja keskkonnanäitajaid, et kõikidel osalistel oleks võimalik teha põhjendatud otsuseid; kutsub komisjoni ja liikmesriike käivitama kogu Euroopa Liidus sellisele keskkonnategevuse tulemuslikkust käsitlevale teabele tugineva kampaania, et julgustada tarbijaid nõudma keskkonnasäästlikumaid tehnoloogiaid;
Calls on the Commission to help develop methods and environmental indicators for measuring the burden on the environment of different products, services and processes, so as to enable all actors to make informed decisions; calls on the Commission and the Member States to launch a campaign based on such environmental performance information throughout the EU to encourage consumers to demand environmentally benign technologies;
märgib, et väliskulude (keskkonnakulude) arvessevõtmise protsess on väga aeglane, ja osutab tõsiasjale, et sellele probleemile ühenduse tasandil lahenduse otsimine (maksud, maksepuhkused, subsiidiumid, kaubeldavad load, kasutaja-, saastajatasud jne) parandaks suuresti nõudlust keskkonnatehnoloogiate järele;
Notes that the process of internalising external (environmental) costs is very slow and points to the fact that finding solutions to this problem at Community level (taxes, tax breaks, subsidies, tradeable permits, user and polluter charges, etc.) would greatly improve the demand for environmental technologies;
tervitab nõukogu direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, mis on väike samm õiges suunas, kuid rõhutab vajadust teha selles valdkonnas veel rohkem; soovitab tungivalt komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel olla energiatõhusust edendava nõudluse ja taastuvenergia sektori tugevdamise ning biomassi koostootmise ja energiasäästliku kasutamise levikuga seotud uute algatuste esitamisel ja vastuvõtmisel eesrindlik, sealhulgas transpordis, elamumajanduses ja ehituses;
Welcomes Council Directive 2003/96/EC restructuring the Community framework for the taxation of energy products and electricity, which is a small step in the right direction, but emphasises the need to do more in this area; urges the Commission, the Council and the Member States to be progressive when proposing and adopting new initiatives to enhance energy efficiency on the demand side, to reinforce the sector of renewable energy and promote the spread of co-generation and energy-efficient use of biomass, also with regard to transport, housing and construction;
kutsub komisjoni üles seadma seoses riigihanke rolliga ambitsioonikat eesmärki, et kehtestada üldine eeskiri, mille kohaselt kõik riigihanked peaksid hõlmama keskkonnakriteeriume ning liikmesriigid peaksid 2007. aastaks välja töötama kõige olulisemate toodete ja teenuste osas standardsed suunised ning korraldama riigihanketöötajatele nende suuniste koolitust; rõhutab, et keskkonnatehnoloogiate valideerimismehhanism on oluline vahend "roheliste" riigihangete suurendamisel;
Calls on the Commission to set an ambitious target with regard to the role of public procurement, the goal being to establish as a general rule that all public procurement should include environmental criteria and that Member States should develop standardised guidelines for the most important products and services by 2007 as well as provide training to public procurers on these guidelines; underlines that a validation mechanism for environmental technologies would be a key instrument in boosting the use of Green Public Procurement (GPP);
tervitab komisjoni tehtud tööd keskkonnasõbralike riigihangete käsiraamatu koostamisel ja ootab hinnangut selle mõjule, et teha kindlaks, kas siduvamad eeskirjad oleksid kasulikumad; kiidab heaks Wim Koki raporti soovitused, et siseriiklikud ja kohalikud asutused peaksid koostama keskkonnaohutute riigihangetega seotud tegevuskavad;
Welcomes the work done by the Commission with regard to creating a handbook on environmental public procurement and is looking forward to an assessment of its impact in order to see if more binding rules would be useful; approves the recommendations in the Wim Kok report that national and local authorities should draw up action plans for environmentally sound public procurement;
Keskkonnatehnoloogiatele õiglase ja konkurentsivõimelise turu loomine
Creating a fair and competitive market for environmental technologies
rõhutab keskkonnatehnoloogiate laialdasemat kasutamist aeglustavate tõkete tuvastamise ja kõrvaldamise tähtsust; kutsub seetõttu Euroopa Keskkonnaagentuuri üles analüüsima, mil määral mõjuvad ühenduse eeskirjad keskkonnatehnoloogiate kasutamisele ja levikule pidurdavalt ning palub seejärel komisjonil koostada konkreetne tegevuskava koos ajakavaga selles tegevuskavas tuvastatud tõkete kõrvaldamiseks; kutsub komisjoni tungivalt üles seoses sellega koostama raporti parimate tegutsemisviiside kohta, mis on suurendanud keskkonnatehnoloogiate kasutamist väljaspool ELi, näiteks Jaapanis;
Stresses the importance of recognising and removing the barriers which slow down the wider use of environmental technologies; therefore calls on the European Environment Agency to analyse to what extent Community rules act as a brake on the use and spread of environmental technologies and requests the Commission to subsequently draw up a concrete action programme to eliminate the barriers identified, including a timetable; urges the Commission in this context to draft a report on the best practices which have increased the use of environmental technologies outside the EU, for example in Japan;
kutsub komisjoni üles seadma esikohale "õigete turutingimuste" loomist keskkonnatehnoloogiate jaoks, peamiselt ühenduse tasandil tehtavate otsuste kaudu, nt rakendades põhimõtet, et saastaja maksab, tagades sellega puhtaid tehnoloogiaid pakkuvate ettevõtete premeerimise;
Calls on the Commission to give the utmost priority to creating "the right market conditions" for environmental technologies, primarily through decisions at Community level, e.g. by implementing the polluter pays principle, thereby making sure that companies that offer clean technologies are rewarded;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama meetmeid keskkonnaohtlike toetuste vähendamiseks ja nende lõplikuks kõrvaldamiseks; märgib, et need toetused on väga suured; ning kutsub Euroopa Keskkonnaagentuuri üles koostama nimekirja toetustest, mis soodustavad otse või kaudselt saastavat tootmist ja tarbimist, pakkudes puhtamatele tehnoloogiatele kõlvatut konkurentsi;
Calls on the Commission and the Member States to speed up measures to reduce environmentally damaging subsidies and ultimately eliminate them altogether; notes that the size of these subsidies is considerable; and calls on the European Environment Agency to draw up a list of subsidies which directly or indirectly promote polluting production and consumption, thereby creating unfair competition for cleaner technologies;
märgib, et keskkonnatehnoloogiate arengut eriti energeetikasektoris, on pidurdanud märkimisväärne riigiabi fossiilkütustele ja tuumaenergeetikale ühenduses; usub kindlalt põhimõttesse, et väliskulud tuleks lisada eri allikatest saadava energia hindadele ja sellest põhimõttest lähtuvalt tuleks üle vaadata ELi riigiabi suunised, mis tuleb esitada 2005. aasta lõpuks; märgib samuti, et keskkonnamaksud on oluline vahend energia hinna korrigeerimiseks;
Notes that the development of environmental technologies, notably in the energy sector, has been hampered by important state aids for fossil fuels and nuclear power in the Community; strongly believes in the principle that external costs should be included in the price of energy from different sources and that this principle should be a basis for the revision of the EU state aid guidelines due in late 2005; also notes that eco-taxes are an important tool to get energy prices right;
leiab, et siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks on parem võtta meetmeid ühenduse tasandil, ning kutsub komisjoni üles välja pakkuma ambitsioonikaid algatusi tagamaks, et energiatarbimise keskkonnakulud kujundatakse ümber maksudeks, kui selgub, et avatud kooskõlastusmeetod ei anna piisavaid tulemusi;
Considers that, in order to ensure that the internal market operates smoothly, it is best to take action at Community level, and calls on the Commission to propose ambitious initiatives to ensure that the environmental costs of energy consumption are passed on in charges if the open coordination method is found not to produce adequate results;
on mures juba olemasolevate keskkonnatehnoloogia lahenduste ebapiisava kasutamise üle; tervitab algatusi rahastamisvahendite tugevdamiseks, et rahastada investeeringuid energia ja materjali tõhususse, ning kutsub üles kehtestama tingimust, et avalike investeeringute toetamine sõltuks keskkonnasõbralike tootmismeetodite valimisest; innustab EIPd ja EBRDd suurendama selliste projektide rahastamist, mis hõlmavad ökoloogilisi uuendusi ja tehnoloogiat, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul;
Is concerned about the under-use of already available environmental technology solutions; welcomes initiatives to reinforce instruments to finance energy efficiency and material efficiency investments and calls for public investment support in general to be made conditional on selecting environmentally-friendly production methods; further urges the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) to increase the funding of projects involving eco-innovation and technology, notably by SMEs;
Keskkonnatehnoloogiaalase nõudluse rahuldamine
Meeting the demand for environmental technology
rõhutab teadustegevuseks piisavate vahendite ettenägemise olulisust ja tuletab meelde 2002. aasta Barcelona kokkulepet suurendada Euroopa Liidus kulutusi uurimis- ja arendustegevusele, mis 2010. aastaks peaks olema 3% sisemajanduse kogutoodangust; tervitab selles valdkonnas neid algatusi, mille eesmärk on suurendada rahastamist ja koordineerida jõupingutusi;
Stresses the importance of providing research with sufficient means and recalls the agreement reached in Barcelona in 2002 to increase spending on research and development in the European Union in order to approach 3% of gross domestic product by 2010; welcomes initiatives to increase funding and coordinate efforts in this field,
rõhutab, et seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis tuleb ette näha keskkonnatehnoloogiate rahastamine; kutsub komisjoni üles järgmise teadusuuringute raamprogrammi ettepanekutes koostama strateegiliste teadusuuringute programmi majandussektorite kaupa, konsulteerides kõigi asjaomaste pooltega (tootjad, keskkonnaorganisatsioonid, ülikoolid, uurimisinstituudid ja tarbijad);
Stresses that the Seventh Framework Programme for Research must provide funding for environmental technologies; calls on the Commission, in the proposals for the next Framework Programme for Research, to draw up a strategic research agenda per economic sector in consultation with all parties concerned (producers, environmental organisations, universities, research institutes and consumers);
rõhutab vajadust edendada ja toetada QSAR-mudelite (struktuuri ja aktiivsuse kvantitatiivse sõltuvuse mudelid), mis asendaksid teatavat tüüpi loomkatseid hõlmavaid uuringuid;
Points to the need to promote and support QSAR (quantitative structure activity relationship) models so as to provide substitutes for certain types of research involving animal tests and experiments;