natgillin/translations-raw huggingface dataset:
märgib, et tuumaelektrijaamade demonteerimine võib mõnedel juhtudel edasi lükkuda demonteerimismeetmete jaoks puuduvate rahaliste vahendite tõttu ja seda tuleks seepärast vältida;
Notes that a lack of financial resources for decommissioning might in some cases delay the decommissioning of nuclear power plants and hence should be avoided;
tervitab komisjoni kavatsust anda Euroopa Parlamendile kord aastas aru tuumaelektrijaamade demonteerimiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamise kohta;
Welcomes the Commission's intention to report annually to the Parliament on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants;
võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse võtta lähinädalatel antud teemal vastu mittesiduv soovitus;
Notes the Commission's intention to adopt a non-binding recommendation on this subject in the coming weeks;
võtab samuti teadmiseks komisjoni kavatsuse teha 2006. aastal antud teemal põhjalikku uurimistööd, et toetada ühenduse poliitika ja õigusloomega seotud algatuste väljatöötamist;
Notes, also, the Commission's intention to undertake significant survey work on this subject during 2006 in order to support the formulation of Community policy and legislative initiatives;
peab vajalikuks kanda hoolt selle eest, et kõigil tuumaettevõtetel igas liikmesriigis oleks piisavalt rahalisi vahendeid katmaks demonteerimisega, kaasa arvatud jäätmete kõrvaldamisega seotud kulusid, et toetada põhimõtet, mille järgi saastaja peab maksma, ning vältida riigiabi kasutamist;
Considers it necessary to ensure that in all Member States all nuclear undertakings have sufficient financial resources available when needed to cover all the costs of decommissioning, including waste management in order to uphold the polluter pays principle and avoid any recourse to State aid;
märgib, et nimetatud rahaliste vahendite haldamisele lähenetakse liikmesriikides erinevalt, ning nõuab rahaliste vahendite usaldusväärset haldamist;
Notes that the approach to the management of such financial resources differs from one Member State to another, and calls for their sound management;
nõuab nende rahaliste vahendite kasutamist ausateks investeeringuteks täielikus vastavuses ELi konkurentsiõigusega, et vältida moonutusi;
Calls for these financial resources to be used for fair investments fully in line with Community competition law, thereby avoiding distortions;
peab vajalikuks nende rahaliste vahendite haldamise ja kasutamise maksimaalset läbipaistvust ning välisauditi tagamist;
Considers it necessary for these financial resources to be managed and used with maximum transparency, and for external auditing to be guaranteed;
peab ülalnimetaud komisjoni teatist tuumaelektrijaamade demonteerimiseks mõeldud rahaliste vahendite kasutamise kohta võimaluseks juhtida tähelepanu tuumaelektrijaamade demonteerimise ohutusaspektidele;
Regards the above mentioned Commission communication on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants as an opportunity to draw attention to the safety aspects of decommissioning nuclear power plants;
märgib, et inimeste ja keskkonna ohutust tuleb arvesse võtta igas tuumaelektrijaamade seiskamise etapis ning et varasemaid kogemusi tuleb võimalikult hästi ära kasutada;
Notes that at each step in the decommissioning of nuclear power plants the safety of humans and the environment must be considered and that previous experience should be put to good use as far as possible;
võtab teadmiseks vahetu demonteerimise ja etapiviisilise demonteerimise strateegia olemasolu, mille vastavaid eeliseid ja puudusi tuleks kaaluda, pidades silmas reaktori asukohta ja omadusi;
Notes the existence of immediate decommissioning and staged decommissioning strategies whose respective advantages and disadvantages should be weighed up in view of the location and the characteristics of the reactor;
on arvamusel, et inimeste ja keskkonna kaitsega seotud küsimused peaksid olema demonteerimisstrateegia valikul kõige tähtsamad;
Is of the opinion that safety issues relating to the protection of humans and the environment should be paramount in respect of the choice of decommissioning strategy;
märgib, et tuumaelektrijaama mahavõtmisel või demonteerimisel tuleb läbi viia mõju hindamine vastavalt nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/11/EÜ, millega muudetakse direktiivi 85/337/EMÜ, mis käsitleb teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamist, EÜT L 73, 14.3.1997, lk 5.
Notes that the dismantling or decommissioning of nuclear power plants is subject to an impact assessment under the provisions of Council Directive 97/11/EC of 3 March 1997 amending Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment OJ L 73, 14.3.1997, p.
nõuab kõigis liikmesriikides selle tava läbivaatamist, mille kohaselt heidetakse tuumajaama demonteerimisel tuuma- ja kiirguskaitse õigusaktidega reguleeritud aladelt keskkonda madalradioaktiivseid aineid eriti suures koguses;
Calls for a review in all Member States of the practice of releasing low-level radioactive substances in particularly large quantities in areas subject to nuclear and radiation protection legislation when a plant is decommissioned;
peab küsitavaks, kas paljude liikmesriikide senised raamatupidamisreservid ja vastavad rahalised vahendid on tegelike vajaduste jaoks piisavad;
Questions whether the accounting provisions made so far in a number of Member States and the corresponding financial resources are equal to the real needs;
tervitab rahalist toetust, mida Euroopa Liit annab teatavatel põhitingimustel teatavatele demonteerimisprojektidele uutes liikmesriikides;
Welcomes the financial support, subject to certain basic conditions, granted by the European Union to certain decommissioning projects in the new Member States;
märgib, et tuumaelektrijaama käitaja vastutab sellise kindlustuse hankimise eest, mis tagaks tsiviilvastutuse kogu demonteerimise ajaks ettenägematute sündmuste või avariide puhuks kooskõlas rahvusvaheliste vastutuskonventsioonidega;
Notes that the operator of a nuclear power plant is responsible for arranging insurance to cover civil liability during the entire decommissioning period against unforeseen incidents or accidents in line with international liability conventions;
nõusoleku ettepanekule võtta vastu nõukogu otsus, millega lubatakse 29. juuli 1960. aasta Pariisi konventsiooni osalisteks olevatel liikmesriikidel ratifitseerida Euroopa Ühenduse huvides konventsiooni muutmise protokoll või sellega ühineda;
gave its assent to the proposal for a Council decision authorising the Member States which are Contracting Parties to the Paris Convention of 29 July 1960 to ratify, in the interest of the European Community, the Protocol amending that Convention, or to accede to it;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission and the governments of the Member States.
Euroopa Parlamendi resolutsioon globaalse kliimamuutuse vastase lahingu võitmise kohta ( 2005/2049(INI) )
European Parliament resolution on "Winning the Battle Against Global Climate Change" ( 2005/2049(INI) )
võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli ja selle protokolli rakendamismenetlusi, mis võeti vastu osapoolte konverentsil Bonnis (2001. aasta juulis), Marrakechis (2001. aasta novembris), New Delhis (2002. aasta oktoobris ja novembris), Milanos (2003. aasta detsembris) ja Buenos Aireses (2004. aasta detsembris);
having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) and to the application procedures for its implementation adopted at the Conferences of the Parties in Bonn (July 2001), Marrakech (November 2001), New Delhi (October and November 2002), Milan (December 2003) and Buenos Aires (December 2004),
võttes arvesse oma eelnimetatud kliimamuutusi käsitlevaid resolutsioone, eelkõige 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta ELT C 247 E, 6.10.2005, lk 144.
having regard to its previous resolutions relating to climate change, and in particular those of 13 January 2005 on the outcome of the Buenos Aires Conference on Climate Change P6_TA(2005)0005 .
võttes arvesse G8 tippkohtumisel Gleneagles'is 24 Maailma Majandusfoorumit esindava rahvusvahelise äriliidri avaldusi, näiteks vajaduse kohta võtta vastu pikaajalised kliima tasakaalustamise eesmärgid;
having regard to the statements conveyed to the G8 Summit in Gleneagles by 24 international business leaders representing the World Economic Forum, for example on the need to adopt long-term climate stabilisation targets,
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi ( A6-0312/2005 );
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Development and the Committee on Industry, Research and Energy ( A6-0312/2005 ),
arvestades, et kliimamuutused on 21. sajandi üks peamisi väljakutseid, millel on olulised negatiivsed üleilmsed keskkonna-, majanduslikud ja sotsiaalsed ning eeldatavalt katastroofilised mõjud; ja arvestades, et kliimamuutused erinevad teistest keskkonnaprobleemidest, millega maailm silmitsi seisab;
whereas climate change is one of the major challenges of the 21st century, having significant negative global environmental, economic and social repercussions with potentially catastrophic consequences, and whereas climate change differs from the other environmental problems facing the world,
arvestades, et märke kliimamuutustest on näha juba praegu, näiteks polaarjää ja igikeltsa sulamine ja äärmise tõenäosusega suurenenud äärmuslike ilmastikutingimuste sagedus ja intensiivsus; ilmastikuga seotud loodusõnnetustest tulenev majanduskahju on viimase kümne aasta jooksul suurenenud 1960ndate aastate tasemega võrreldes kuus korda;
whereas current indications of climate change include e.g. the melting of polar ice and permafrost, and in all probability the increased frequency and intensity of extreme weather conditions; whereas economic losses related to weather-related natural disasters in the last decade have increased by a factor of six over the 1960s' level,
arvestades, et tööstusriikidel on suur vastutus nii praegu kui ka minevikus keskkonda heidetud kasvuhoonegaaside atmosfääri kogunemise eest; arvestades, et arengumaid mõjutab ebastabiilsem kliima tõenäoliselt kõige tugevamini ja et eeskätt tööstusriigid peavad võtma vastutuse selle eest, et aidata madala sisetulekuga riikidel kliimamuutustega kohaneda;
whereas industrialised countries have a major responsibility for the accumulation of Greenhouse Gas (GHG) emissions in the atmosphere, both current and historical; whereas developing countries are likely to be the hardest hit by a more unstable climate and whereas industrialised countries must assume primary responsibility to assist low-income countries to adapt to climate change and to assist them technologically and financially as they adapt,
arvestades, et Kyoto protokoll, mis jõustus 16. veebruaril 2005. aastal pärast ratifitseerimist 152 riigi ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni poolt, mis moodustavad 1990. aasta I lisas toodud kasvuhoonegaaside (Greenhouse Gas – GHG) heitkogustest 61,6% ja peaaegu 90% maailma elanikkonnast;
whereas the Kyoto Protocol entered into force on 16 February 2005 following the ratification of 152 countries and regional economic integration organisations, representing 61.6% of 1990 Annex I GHG emissions and almost 90% of the world's population,
arvestades, et Kyoto protokoll sätestab, et 2005. aastal algavad läbirääkimised heitkoguste vähendamise kohustuste üle ajavahemikuks pärast 2012. aastat ja et seejärel peaks Montrealis toimuv osalejate 11. konverents (COP-11) ja protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste 1. konverents (COP / MOP 1) andma sellele ülesandele kõige kõrgema eelistuse;
whereas the Kyoto Protocol establishes that negotiations for emission reduction commitments for the period after 2012 are to start in 2005; whereas consequently the eleventh Conference of the Parties (COP-11) and the first meeting of the Parties to the Protocol (COP/ MOP 1) in Montreal should give the highest priority to this task,
arvestades, et varsti tuleb seada uusi sihtmärke, et anda kindlus investeeringuteks madala süsinikusisaldusega energiaallikatesse, kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendavatesse tehnoloogiatesse ja taastuvasse energiasse ning vältida investeerimist sobimatusse energeetika infrastruktuuri;
whereas further targets need to be set soon in order to provide investment certainty for low-carbon energy sources, low greenhouse-gas emitting technologies and renewable energy, and to avoid investing in incompatible energy infrastructure,
UNFCCC peamise eesmärgi jaoks, milleks on ohtlike kliimamuutuste vältimine, võib hiljutiste teaduslike aruannete kohaselt olla vajalik kasvuhoonegaaside sisalduse stabiliseerumine alla 500 ppm taseme (CO2 ekvivalent), mis on praegusest tasemest pisut kõrgem, ja seetõttu võib lähitulevikus olla vaja heitkoguseid suurel määral vähendada;
whereas the main objective of the UNFCCC - to avoid dangerous climate change – according to recent scientific reports, may require a stabilisation of GHG concentration below 500 ppm CO2 equivalent - slightly above the present level - and thus necessitating major cuts in emissions in the near future,
arvestades, et investeeringud energiatõhususse on kõige paljutõotavam viis süsiniku heitkoguste vähendamisel, ja arvestades, et tõhusa energiakokkuhoiu potentsiaal on ELis märkimisväärne;
whereas investing in energy efficiency is the most promising way to cut carbon emissions and whereas the potential for cost-effective energy savings in the EU is substantial,
arvestades, et kliima poolt avaldatavat mõju saab oluliselt vähendada tõhusama planeerimisega ühenduse tasandil;
whereas climate impact can be reduced considerably by means of better community planning,
arvestades, et enne kui praegust heitkogustega kauplemise korraldust laiendatakse teistele valdkondadele (näiteks lennundus), peab analüüs näitama, et see laiendamine aitab kliimamuutuse vastu võidelda ja et rikkad riigid või piirkonnad ei saa arenevate riikide ja ettevõtete arvel eelisseisundit;
whereas, before the existing arrangements for emissions trading are extended to other fields (for example aviation), an analysis must show that such an extension will help to combat climate change and that rich countries/areas will not be privileged at the expense of countries and businesses undergoing development,
arvestades, et heitkoguste piiramiseks tehtavates üldistes jõupingutustes ning säästvama elustiili kujundamisel oleks väga vaja palju suuremat kodanike osalust;
whereas greatly enhanced participation, at citizen level, in the overall efforts to curb emissions and develop more sustainable lifestyles is very much called for,
arvestades, et kasvuhoonegaaside heitkogused suurenevad paljudes liikmesriikides jätkuvalt ning see näitab, et Kyoto protokolli nõuetele vastamiseks on ELi jaoks vaja kiireid meetmeid;
whereas GHG emissions continue to increase in many Member States, showing that swift action is needed for the EU to be able to meet its Kyoto obligations,
arvestades, et maailma keskmise temperatuuri tõusu maksimaalselt 2°C võrra, võrreldes tööstusajastu eelse ajaga, piiramise tulud kaaluvad üles kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks mõeldud meetmete kulud, sest meetmete võtmine hoiab ära vastasel juhul tekkiva kahju ja hävingu;
whereas the cost of the measures to reduce GHG emissions will be offset by the benefits which will flow from restricting the increase in the Earth's temperature to a maximum of 2°C by comparison with levels during the pre-industrial era, since damage and losses which climate change might otherwise have caused throughout the world will be prevented,
arvestades, et fossiilkütusel põhinevast majandusest edasiminek on ajalooline ärivõimalus; arvestades, et see ärivõimalus on väga kasulik ka arengumaade jaoks, mis on rikkad taastuvenergiaallikate poolest, kuid millel puudub praegu tehnika nende ressursside ärakasutamiseks;
whereas moving beyond the fossil fuel-based economy represents a historic business opportunity; whereas the business opportunity is substantial also for developing countries that are rich in renewable energy resources but currently lack the technology to exploit them,
rõhutab, et ELi kliimamuutuste leevendamise strateegia peaks põhinema lähenemisel, mis koosneb järgmisest seitsmest komponendist:
Stresses that the EU strategy on climate change mitigation should be based on a seven-pronged approach:
tuginemine Kyoto protokolli põhielementidele – kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise siduvatele eesmärkidele, ülemaailmsele cap-and-trade süsteemile ja paindlikele mehhanismidele,
building on key Kyoto elements - binding greenhouse gas emission targets, a global cap-and-trade system, and flexible mechanisms,
ennetava lähenemisviisi võtmine, et kaasata teisi peamisi osalisi, eriti USAd,
adopting a pro-active approach to engage other main actors, in particular the United States,
strateegilise partnerluse loomine selliste riikidega nagu Hiina, Lõuna-Aafrika Vabariik, Brasiilia ja India, et aidata neil välja töötada säästva energeetika strateegiaid ja tagada nende osalemine kliimamuutuste leevendamisel tehtavates jõupingutustes,
developing a strategic partnership with countries such as China, South Africa, Brazil and India to assist them in developing sustainable energy strategies and secure their participation in mitigation efforts,
säästvate energiatehnoloogiate alaste teadusuuringute ja innovatsiooni jõuline toetamine ja vastakate meetmete, näiteks fossiilkütusetoetuste kaotamine, samuti väliskulude, sh kliimamuutuste kulude arvesse võtmine energia tootmishinnas,
vigorously promoting research and innovation for sustainable energy technologies and removing "perverse" incentives such as fossil fuel subsidies, as well as internalising external costs, including those of climate change, into the price of energy production,
Euroopa ja liikmesriikide seadusandluse kasutamine, et ergutada energiatõhususe suurendamist ja vähendada kliimamuutusi vähendava tehnoloogia hinda;
using European and national legislation to stimulate greater energy efficiency and reduce the price of technology which reduces climate impact,
kliimamuutuste vähendamises Euroopa kodanike tasandil palju suurema vahetu osaluse edendamine; selle eeltingimuseks on üksikasjaliku teabe esitamine toodete ja teenuste süsinikusisalduse kohta ning tuleviku valikuvõimaluseks on isiklike kaubeldavate kvootide süsteem;
encouraging much greater direct involvement in mitigation efforts at the level of the European citizen, a necessary prerequisite being the provision of detailed information about the carbon content of products and services and a future option being a system of personal tradable quotas;
palub ELil tagada, et Montrealis toimuval osalejate 11. konverentsil (COP-11) ja protokolliosaliste koosolekuna toimival osaliste 1. konverentsil (COP / MOP 1) võetakse vastu otsus tulevaste kliimaga seotud kohustuste läbirääkimiste ajakava kohta, et saavutada kokkulepe 2008. aasta lõpuks;
Calls on the EU to ensure that the COP11 and COP/MOP1 meeting in Montreal decide on a timetable for negotiating future climate commitments with a time limit of achieving agreement by the end of 2008;
kutsub ELi juhte üles esitama osapoolte 11. konverentsil (COP-11) ja protokolliosaliste koosolekuna toimival osaliste 1. konverentsil (COP / MOP 1) ettepanekuid tulevase kliimarežiimi jaoks, mis põhineks üldisel eesmärgil, et keskmine temperatuuri tõus maailmas ei tohiks industrialiseerimiseelse perioodiga võrreldes ületada 2 °C;
Calls on the EU to present, at the COP-11 and COP/MOP1, proposals for a future climate regime, based on the overall objective to limit the average global temperature increase to 2°C above pre-industrialisation levels;
usub, et tulevane režiim peaks põhinema ühisel, kuid diferentseeritud vastutusel, mille eesmärgiks on vähendamine ja koondumine, jätkuval ja järjest suuremal heitkoguste vähendamisel ning vähendamisel tehtavatesse jõupingutustesse rohkemate riikide kaasamisel; rõhutab, et heitkoguste vähendamise sihtmärgid peaksid põhinema hiljutistel teadusuuringutel ning seadma põhjendatud tõesusega eesmärgiks, et keskmine temperatuuri tõus maailmas ei ületaks 2°C; rõhutab, et kulutasuvus peab iseloomustama kõiki kaalutavaid meetmeid ja et seetõttu peaks pikaajaliseks eesmärgiks olema ülemaailmse cap-and-trade'il põhineva süsinikuturu väljatöötamine; märgib veel, et kulutasuvuse arvutamine peaks hõlmama mittetegutsemise kulusid ning varasemast tegevusest ja uuenduslikkusest, samuti tehnoloogia kasutamisest saadud kogemustest tulenevat oodatavat majanduslikku kasu, mis vähendab leevendamise kulusid;
Believes that a future regime should be based on common but differentiated responsibilities aiming at contraction and convergence, as well as on continued and progressively greater emission reductions and the involvement of more countries in the reduction effort; emphasises that any targets for emission cuts should be based on recent science and aim to not exceed a global average temperature increase of 2°C with reasonable certainty; further stresses that cost-effectiveness should be a characteristic of all measures considered and that, therefore, a long-term goal should be to develop a global carbon market, based on cap and trade; notes further that calculating cost-effectiveness must include the costs of inaction and the expected economic benefits from early action and innovation as well as from technological learning, which will drive down mitigation costs;
tervitab Euroopa Ülemkogu 23. märtsi 2005. aasta Brüsseli istungi järeldusi, eriti seda, et arenenud riikide puhul tuleks 2020. aastaks püüelda heitkoguste vähendamiseni suurusjärgus 15–30%; nõuab siiski kindlalt heitkoguste vähendamise pikaajaliste eesmärkide seadmist, ja teeb ettepaneku vähendada heitkoguseid 60–80% ulatuses 2050. aastaks;
Welcomes the conclusions by the Brussels European Council of 23 March 2005, in particular that emission reductions for developed countries for 2020 in the order of 15-30% should be striven for; insists, however, that emission reduction targets for the long-term are also needed and suggests a target of 60-80% for 2050;
mõistab hukka asjaolu, et USA praegune valitsus ei täida UNFCCC (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsioon) kohustusi viia heitkoguste tase tagasi 1990. aasta tasemele ja vältida ohtlikke kliimamuutusi, ning avaldab kahetsust tema otsuse üle Kyoto protokolli ratifitseerimisega mitte jätkata; palub ELil tagada, et üksikriikide eemalejäämine ei halvaks mitmepoolset protsessi;
Deplores the non-implementation by the current US administration of the commitments under the UNFCCC to return to 1990 emission levels and avoid dangerous climate change, and regrets its decision not to proceed with ratification of the Kyoto Protocol; calls on the EU to ensure that the multilateral process is not paralysed by individual countries;
tuletab meelde, et ELis on energiasäästu potentsiaal tervelt 40%, kuid selle eesmärgi saavutamiseks tuleb kehtestada ranged siduvad normid;
Recalls that the potential for energy savings is as high as 40% in the EU, but that to reach this goal binding targets must be set;
märgib, et süstemaatilise lähenemisega saaks 2020. aastaks 25% ELi kogutarbimisest rahuldada taastuva energiaga;
Notes that with a systemic approach it would be possible for renewable energies to cover 25% of EU energy consumption by 2020;