natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tunneb suurt muret selle üle, et Gazas ja Jordani Läänekaldal elavate palestiinlaste olukorra halvenemine ei võimalda pidada usaldusväärseid läbirääkimisi, mis peaks viima okupatsiooni lõpu ja Iisraeliga kõrvuti eksisteeriva suveräänse Palestiina riigi loomiseni 4. juuni 1967. aasta piirides; nõuab, et Iisrael peataks koheselt asunduste rajamise, suleks kontrollpunktid Läänekaldal selle asemel, et nende hulka suurendada, ning lõpetaks rünnakud Nablusesse, Petlemma ja teistesse linnadesse; kordab vajadust vabastada usalduse tekitamiseks poliitvangid; rõhutab vajadust sõlmida rahuleping, millega lahendada kõik lahendamata probleemid, sealhulgas kõik kesksed küsimused, ilma eranditeta 2008. aasta lõpuks; kutsub Euroopa Liitu üles võtma suuremat poliitilist rolli nende eesmärkide saavutamiseks;
Expresses its deep concern that the deterioration of the situation of the Palestinian people in Gaza and the West Bank on the ground is undermining the credibility of the negotiations, which should lead to the end of the occupation and the establishment of a sovereign Palestinian State alongside Israel on the 4 June 1967 borders; urges Israel to immediately stop the construction of settlements, to close check points in the West Bank instead of increasing their numbers and to end the incursion into towns like Nablus and Bethlehem; reiterates the importance of the release of political prisoners in building confidence; underlines the importance of concluding a peace treaty resolving all outstanding issues, including all core issues, without exception, by the end of 2008; calls on the European Union to play a more active political role to this end;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ÜVJP kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Lähis-Ida neliku eriesindajale Lähis-Idas, Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee presidendile, Palestiina omavalitsuse presidendile, Palestiina Seadusandlikule Nõukogule, Iisraeli valitsusele, Knessetile ning Egiptuse valitsusele ja parlamendile.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the High Representative for the Common Foreign and Security Policy, the governments and parliaments of the Member States, the UN Secretary-General, the Quartet Envoy to the Middle East, the President of the Euro-Mediterranean Parliamentary Assembly, the President of the Palestinian Authority, the Palestinian Legislative Council, the Israeli Government, the Knesset, and the Egyptian Government and Parliament.
Esitaja(d): Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov, Gabriele Zimmer, Eva-Britt Svensson, Esko Seppänen ja Roberto Musacchio
by Francis Wurtz, Ilda Figueiredo, Helmuth Markov, Gabriele Zimmer, Eva-Britt Svensson, Esko Seppänen and Roberto Musacchio
Panus Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga
on the input to the Spring 2008 European Council in relation to the Lisbon Strategy
Euroopa Parlamendi resolutsioon panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga
European Parliament resolution on the input to the Spring 2008 European Council in relation to the Lisbon Strategy
võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2005. aasta teatist pealkirjaga "Majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssed suunised: ühenduse Lissaboni kava" (KOM(2005)0330);
having regard to the Commission communication of 20 July 2005 entitled 'Common actions for growth and employment: the Community Lisbon Programme' (COM(2005)0330),
võttes arvesse liikmesriikide esitatud 27 riiklikku Lissaboni reformikava;
having regard to the 27 national Lisbon Reform Programmes as presented by the Member States,
võttes arvesse komisjoni ühenduse Lissaboni kava rakendamist 2007. aastal;
having regard to the 2007 implementation of the Commission's Community Lisbon Programme,
võttes arvesse komisjoni 2007. aasta novembris koostatud 2007. aasta sügise majandusprognoose;
having regard to the Commission's autumn 2007 economic forecasts of November 2007,
võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2007. aasta teatiseid „Strateegiline aruanne majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva uuendatud Lissaboni strateegia kohta: uue etapi käivitamine (2008–2010)” (KOM(2007)0803) ning „Ettepanek ühenduse Lissaboni programmi kohta aastateks 2008 – 2010” (KOM(2007)0804);
having regard to the Commission communication package of 11 December 2007: 'Strategic report on the renewed Lisbon strategy for growth and jobs: launching the new cycle (2008-2010)' (COM(2007)0803), and 'Proposal for a Community Lisbon Programme 2008 - 2010' (COM(2007)0804),
võttes arvesse 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu, 23. ja 24. märtsi 2001. aasta Stockholmi Euroopa Ülemkogu, 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona Euroopa Ülemkogu ning 22. ja 23. märtsi 2005. aasta, 15. ja 16. detsembri 2005. aasta, 23. ja 24. märtsi 2006. aasta ning 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldusi;
having regard to the Presidency conclusions of the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000, the Stockholm European Council of 23 and 24 March 2001, the Barcelona European Council of 15 and 16 March 2002, and the Brussels European Councils of 22 and 23 March 2005, 15 and 16 December 2005, 23 and 24 March 2006 and 8 and 9 March 2007,
võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2005. aasta, 15. märtsi 2006. aasta ja 14. veebruari 2007. aasta resolutsioone Lissaboni strateegia vahekokkuvõtte kohta;
having regard to its resolutions of 9 March 2005, 15 March 2006 and 14 February 2007 on the mid-term review of the Lisbon Strategy,
võttes arvesse fraktsiooni GUE/NGL 2007. aasta veebruaris esitatud resolutsiooni ettepanekut panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga;
having regard to the motion for a resolution tabled by the GUE/NGL Group on February 2007 on the input to the Spring 2007 European Council in relation to the Lisbon Strategy,
arvestades, et Euroopa Ülemkogu seadis oma 2000. aasta märtsi ja seejärel 2005. aasta kohtumistel eesmärgid saavutada 2010. aastaks keskmiselt 3%-line majanduskasv, täistööhõive, vähendada vaesust ja ebavõrdsust ning kulutada teadus- ja arendustegevusele kokku 3% ühenduse SKTst;
whereas the European Council in March 2000 and than in 2005 set the targets of an average economic growth rate of 3%, full employment, reduction of poverty and inequalities, and an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP, to be achieved by 2010,
arvestades, et pärast Lissaboni strateegia rakendamise kaheksat aastat on aeg tõsiselt ja täielikult analüüsida selle mõju kodanike majanduslikule ja sotsiaalsele elule,
whereas after eight years of the implementation of the Lisbon Strategy it is time for a serious and complete analysis of its impact on the economic and social lives of the citizens,
Lissaboni strateegia – tegelikud tulemused
The Lisbon Strategy - th e true results
rõhutab, et nüüd, kui on algamas viimane tsükkel 2008–2010, ei ole täidetud Lissaboni strateegia väljakuulutatud eesmärke saavutada keskmiselt 3%-line majanduskasv, täistööhõive, kulutada teadus- ja arendustegevusele kokku 3% ühenduse SKTst ning vähendada vaesust, eesmärgiga see täielikult välja juurida;
Stresses that as we enter this last cycle 2008-2010 the Lisbon Strategy has failed to meet its declared objectives of average economic growth of 3%, full employment, an overall R&D expenditure of 3% of Community GDP and reducing poverty aiming at its eradication;
märgib, et keskmine majanduskasv on EL-15s iga aastakümnega aeglustunud; märgib, et komisjon vaatas hiljuti üle oma prognoosid, mis näitavad uut majanduskasvu aeglustumist; tuletab meelde vähenenud aastast majanduskasvu (1,6%) EL-27s (1,3% EL-15s) aastatel 2000–2006, võrreldes keskmiselt vastavalt 2,9% ja 2,8%ga aastatel 1996–2000;
Notes that average economic growth in the EU-15 has decelerated decade after decade; notes that the Commission has recently reviewed its forecasts pointing to a new deceleration of economic growth; recalls the decreasing average annual growth rate of 1.6 % in the EU-27 (1.3 % in the EU-15) between 2000 and 2006, compared to, respectively, 2.9 and 2.8 % on average between 1996 and 2000;
märgib piirkondliku ning majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse püsimist ja mõnel juhul suurenemist liikmesriikide vahel ja liikmesriikides; juhib tähelepanu sellele, et on riike ja piirkondi, mis praegu kaugenevad ELi keskmisest, selle asemel et sellele läheneda;
Notes the persistence, and in some cases the increase, of regional disparities and economic and social inequalities between and within Member States; points out that currently there are countries and regions diverging from instead of converging with the EU average;
märgib, et aastatel 2000–2005 suurenes ELis töötute arv ühe miljoni võrra ning et 2006. aastal oli ELis üle 18 miljoni töötu; märgib aeglast keskmist aastast tööhõivekasvu, mis ei ole piisav, et saavutada aastaks 2010 eesmärk 70%; juhib erilist tähelepanu asjaolule, et tööhõive kasv on viimasel kümnendil toimunud peamiselt ebakindla töö suurenemise arvelt, kusjuures osalise tööajaga töö moodustab üle poole üldisest tööhõive kasvust;
Notes that from 2000 to 2005 the EU's number of unemployed increased by one million, and that in 2006 there were more than 18 million persons unemployed in the EU; notes the slow average employment growth, not sufficient to reach the objective of 70% by 2010; draws particular attention to the fact that the employment growth in the last decade is mostly due to the increase in insecure work, with part-time work accounting for over half the overall increase;
märgib murega, et erinevused meeste ja naiste vahel tööturul on ikka veel märgatavad, kuna naiste töötuse määr on jätkuvalt vastuvõetamatult kõrgem kui üldine tööhõive ja meeste tööhõive; peab vastuvõetamatuks, et naiste ja meeste palgaerinevus ei ole alates 2003. aastast vähenenud, sest naised teenivad ikka veel keskmiselt 15% vähem kui mehed (25% vähem erasektoris ja 30% vähem tööstuses), ning et sooline võrdsus karjääri tegemisel ei ole ikka veel reaalsus;
Notes with concern that the differences between men and women in the labour market remain significant, since the female unemployment rate remains unacceptably higher compared to the total and to the male unemployment rate; finds it unacceptable that since 2003 there has been no decrease in the gender pay gap, as women continue to earn on average 15% less than men (25% less in the private sector, and 30% in industry) and that gender equality in careers is still not a reality;
rõhutab, et noorte tööpuudus, mis praegu on umbes 18%, on jätkuvalt põhiprobleem, ning et viimase 25 aasta jooksul ei ole noorte töötuse vähendamisel tegelikku läbimurret saavutatud; märgib komisjoni hinnangut Euroopa tööhõivestrateegia kümnele aastale, milles komisjon märgib, et töö mitteleidmine noorte hulgas on üle kahe korra tõenäolisem kui parimas tööeas olevate inimeste puhul;
Stresses that youth unemployment remains a key problem which today stands at around 18% and that over the last 25 years no real breakthrough has been achieved in reducing it; takes note of the Commission's evaluation of ten years of the European Employment Strategy where it states that 'young people are more than two times as likely to be unemployed than prime-age adults';
juhib tähelepanu sellele, et ebavõrdsus sissetulekutes on 2000. aastast alates kasvanud ning 20% kõige jõukamate ja 20% kõige vaesemate sissetulekute vahe on suurenenud suhtelt 4,5:1 aastal 2000 suhtele 4,8:1 aastal 2006, mis näitab rikkuse koondumise olulist suurenemist ELis;
Points out that income inequalities have risen since 2000, with the ratio between the 20% richest and the 20% poorest having increased from 4.5:1 to 4.8:1 in 2006, reflecting a substantial increase in the concentration of wealth in the EU;
peab vastuvõetamatuks, et ELis suurenevad sotsiaalne ebavõrdsus ja vaesus ning et 78 miljonit inimest elab vaesuses või vaesusohus, eelkõige naised ja lapsed; rõhutab, et töötavate inimeste vaesus moodustab rohkem kui kolmandiku üldisest vaesusohust ELis;
Finds it unacceptable that social inequalities and poverty are increasing in the EU, with 78 million people living in or at risk of poverty, especially women and children; stresses that in-work poverty accounts for more than a third of the overall poverty risk in the EU;
juhib tähelepanu sellele, et investeeringud teadus- ja arendustegevusse protsendina SKTst on jäänud aastatel 2000–2005 samaks, moodustades 2005. aastal EL-15s 1,9% ja EL-25s 1,4%, mis on kaugel ELi eesmärgist saavutada investeeringute määr 3% SKTst aastaks 2010;
Points out that investment in research and development in terms of percentage of GDP stagnated between 2000 and 2005, standing at 1.9 % in 2005 in the EU-15 and 1.4 % in the EU-25, a long way from the EU target of 3% of GDP by 2010;
Lissaboni strateegia – vastuolu kuulutatud eesmärkide ja neoliberaalse poliitika vahel
The L isbon Strategy - t he contradiction between proclaimed objectives and neo-liberal policies
juhib tähelepanu vastuolule nn Lissaboni eesmärkide – muuta Euroopa „maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks, mis on suuteline püsivaks majanduskasvuks, millega omakorda kaasneb täiendavate ja paremate töökohtade loomine ning suurem sotsiaalne ühtekuuluvus” – ja rakendatud neoliberaalse poliitika vahel;
Draws attention to the contradiction between the so-called 'Lisbon Objectives' - to make Europe 'the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion'- and the neo-liberal policies applied;
tunneb kahetsust, et komisjon ei pööranud oma 2008. aasta ülemkogu kohtumisele esitatavas teatises tähelepanu Lissaboni strateegia kaheksa aasta sügavatele sotsiaalsetele ja majanduslikele tagajärgedele;
Regrets that the Commission, in its Communication to the 2008 Spring Council, has failed to address the deep social and economic consequences of eight years of the Lisbon Strategy;
mõistab hukka asjaolu, et komisjon surub hoopis peale oma neoliberaalse programmi süvendamist, mis näeb ette edasist liberaliseerimist ja suurenevat ebakindlust, ning soodustab Lissaboni tegevuskava „hajutamist”;
Deplores the fact that the Commission, on the contrary, is pushing for a deepening of its neo-liberal programme. with further liberalisations and increased insecurity, and is promoting the 'externalization' of the Lisbon Agenda;
leiab, et alates 2000. aastast on Euroopa Liidu nuhtluseks olnud aeglane majandus- ja tööhõivekasv, tootlikkusest saadava kasumi kandumine töötajatelt aktsionäridele, jätkuvalt kõrge töötuse tase, vaesus, sotsiaalne tõrjutus, ebakindel töö ning sissetulekute ebavõrdsus;
Notes that since 2000 the EU has been plagued by sluggish economic and employment growth, a transfer of productivity gains from workers to shareholders, and the persistence of high levels of unemployment, poverty, social exclusion, insecure work and income inequality;
kinnitab veel kord, et 2000. aasta märtsi ja 2005. aasta märtsi Euroopa Ülemkogu kohtumistel määratletud Lissaboni strateegia (Euroopa kahe peamise tööandjate organisatsiooni selgel toetusel) on olnud Euroopa Liidu peamine vahend munitsipaalettevõtete ja avalike teenuste vabastamise ja erastamise edendamisel, tööturu paindlikkuse ja kohanemisvõime edendamisel, palkade kasvu piiramisel ning enamiku sotsiaalkindlustusteenuste, sealhulgas pensionite ja tervishoiu valdkonna avamisel erasektorile;
Reaffirms that the Lisbon Strategy, as defined by the European Councils of March 2000 and 2005 (with the clear support of the major European employers' organisations), has been the main tool within the EU to promote the liberalisation and privatisation of public utilities and services, flexibility and adaptability of labour markets, wage restraint, and the opening-up to private interests of the bulk of social security provisions, including pensions and health;
kahetseb asjaolu, et Lissaboni strateegia nn taaselustamine 2005. aastal on rõhutanud veelgi neoliberaalset sisu, ning tuletab meelde, et see sisu on võetud üle kõikide liikmesriikide vastavatesse riiklikesse reformikavadesse, mis ohustab sotsiaalset mõõdet ning eirab ELi eri liikmesriikide majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid probleeme;
Regrets the fact that the so-called revival of the Lisbon Strategy in 2005 has accentuated even more the neo-liberal content, and recalls that this content has been translated into concrete national reform programmes by all Member States, putting at risk the social dimension and disregarding the economic, social and environmental problems faced by the different EU Member States;
rõhutab, et ühenduse Lissaboni programm ja riiklikud reformiprogrammid ülevaadatud Lissaboni strateegia raames on vahendid, mille abil saab põhjendada ja käivitada samad struktuurireformid kõikides liikmesriikides, sealhulgas tööturu ja sotsiaalse kindlustusega seotud reformid, ning et sellel on tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, mida tugevdavad veelgi ühtsed suunised ning stabiilsuse ja kasvu pakt; on seisukohal, et need reformid ohustavad töötajate, pensionäride, avalike teenuste kasutajate ning tarbijate õigusi;
Stresses that the Community's Lisbon Programme and the national reform programmes in the framework of the revised Lisbon Strategy are a tool to provide national justification for and push forward the same structural reforms in all the Member States, in particular as regards the labour market and social security, and that this will have serious economic and social consequences, intensified by the integrated guidelines and the Stability and Growth Pact; considers that these reforms will jeopardise the rights of workers, pensioners, public service users and consumers;
rõhutab, et käimasolev turgude liberaliseerimise ning munitsipaalettevõtete erastamise protsess ei ole kaasa toonud märkimisväärset edasiminekut hindade, teenuste kvaliteedi või riiklike kulutuste vähendamise osas; märgib, et vastupidiselt on tarbijate ja avalike teenuste kasutajate ühendused täheldanud hindade kasvu, teenuste kvaliteedi langust ning nende maksumuse tõusu; märgib lisaks, et liberaliseerimine on kaasa toonud töökohtade vähenemise vastavates sektorites ning eramonopolide tekke, mis seab ohtu töötajate, avalike teenuste kasutajate ja tarbijate õigused;
Stresses that the ongoing process of liberalising markets and privatising public utilities has not brought any visible gains in terms of prices, service quality or a reduction in public expenditure; notes, on the contrary, that consumers' and public service users' associations have reported price increases, a drop in the level of service quality and increases in the costs of provision; notes, furthermore, that liberalisation has contributed to the destruction of jobs in the sectors affected and the creation of private monopolies that put the rights of workers, public service users and consumers at risk;
on seetõttu vastu ühiskondliku transpordi, energia- ja sidesüsteemide liberaliseerimisele, eelkõige hiljutistele kokkulepetele liberaliseerida rahvusvaheline reisijatevedu raudteel ja postiteenused;
Rejects, therefore, the liberalisation of public transport, energy and communications systems and, in particular, the recent agreements on liberalisation of international passenger rail particular traffic and postal services;
rõhutab avalike teenuste tähtsust sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisele ELis; rõhutab, et avaliku struktuuri sektorid ei tohiks olla konkurentsile avatud, vaid peaksid kuuluma pigem riigiasutustele ning olema nende hallatavad, sest see on ainus võimalus tagada pakutava teenuse kvaliteet, olemasolu ja taskukohasus ning seeläbi tagada kasutajate õigused;
Highlights the importance of public services for the promotion of social, economic and territorial cohesion in the EU; stresses that public structural sectors should not be open to competition but, rather, should be owned and managed by public authorities, as the only way to ensure the quality, availability and affordability of the service provided and so guarantee the users' rights;
rõhutab, et Euroopa tööhõivestrateegia on andnud vahendid tööjõuturgude vabastamiseks, stabiilsetelt töökohtadelt ebakindlatele üleminekuks ning töötajate õiguste ja kollektiivläbirääkimiste nõrgendamiseks, sest see soodustab töötajate tööalast konkurentsivõimet ja kohanemisvõimet;
Stresses that the European Employment Strategy has provided the tools for the deregulation of labour markets, the transition from stable to insecure jobs and the weakening of workers' rights and collective bargaining as it promotes the employability and adaptability of workers;
on arvamusel, et hiljutised Euroopa Kohtu otsused Vaxholm-Lavali ja Viking Line’i kohtuasjades näitavad, kuhu viib välja praeguste aluslepingute suundumus, mis on alles ka Lissaboni lepingus; tunneb sügavat kahetsust, et Euroopa Kohus on tõstnud konkurentsireeglid ELis kõigest muust kõrgemale, seadustades sotsiaalse dumpingu ja õõnestades töötajate õigusi;
Considers that the recent rulings of the European Court of Justice (ECJ) on the Vaxholm-Laval and Viking Line cases show where the orientation of the current Treaties, which remains in the Treaty of Lisbon, leads to; deeply regrets the way the ECJ has prioritised competition rules in the EU above all else, legitimating social dumping and undermining workers' rights;
on kindlalt vastu uuele „kaitstud paindlikkuse” kontseptsioonile ja katsele muuta see Euroopa tööhõivestrateegias ning majanduskasvu ja töökohtade loomise komplekssetes suunistes järgmise kolmeaastase tsükli jooksul peamiseks lähenemisviisiks;
Strongly rejects the new concept of 'flexicurity' and the attempt to make it the overarching approach for the next three-year cycle of the European Employment Strategy and the Integrated Guidelines for Growth and Jobs;
on seisukohal, et see kontseptsioon soodustab töölt vallandamise liberaliseerimist, töö (ja palga) kohandamist äritsükliga, kusjuures liikmesriikide tööhõiveteenistused võtavad enda kanda tööjõu ringluse ja rotatsiooni kulud, ning töölepingute vabastamist, mis ohustab sotsiaalset ühtekuuluvust ja töö kvaliteeti; hoiatab, et selle strateegia taga peitub samuti töötushüvitiste kavade läbivaatamine, mille eesmärk on hüvitiste ja nende kestuse vähendamine;
Considers that this concept promotes the liberalisation of firing, the adjustment of labour (and wages) to the business cycle with the public employment services of the Member States assuming the costs of labour recycling and rotation, and the deregulation of work contracts, jeopardising social cohesion and the quality of work; warns that behind this strategy there also lies the purpose of reviewing unemployment benefit schemes with the aim of reducing benefits and their duration;
juhib tähelepanu ikka veel kõrgele varakult koolist lahkujate määrale, eriti mõnes liikmesriigis;
Draws attention to the still high rate of early school leavers, particularly in some Member States;
on seisukohal, et selleks, et muuta EL maailma kõige konkurentsivõimelisemaks ja dünaamilisemaks teadmistepõhiseks majanduseks, on vaja läbimurret praeguses haridus- ja koolituspoliitikas, mis seob investeeringud teadus- ja arendustegevusse ja haridusse vabaturu kapriisidega ning õigustab seega teadmiste, hariduse ja teadusuuringute "kaubaks muutmist” (Bologna protsess);
Considers that in order to make the EU 'the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world' a break is needed with the current education and training policies tying investment in research and development and education to the whims of the free market and thus justifying the commodification of knowledge, education and research (the Bologna process);