natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub ELi 2020. aasta strateegia osana üles arendama Euroopa säästva majanduse tööhõive strateegiat, et püüda optimeerida töövõimaluste loomist, pöörates sealjuures erilist tähelepanu inimväärsele tööle, töötajate tervishoiule ja ohutusele, vajaminevatele oskustele ja sotsiaalselt õiglasele üleminekule; rõhutab, et säästev majandus peab olema säästev nii sotsiaalses, tehnoloogilises, majanduslikus kui ka ja ökoloogilises mõttes; rõhutab, et selline säästev tööhõivestrateegia peaks olema tööhõivesuuniste üks kesksetest osadest;
Calls for the development of a European job strategy for a sustainable economy as part of the EU 2020 strategy, aiming at optimising job potential whilst paying special attention to decent work, employees' health and safety, skills needs and a socially just transition; stresses that a sustainable economy has to combine social, technological, economic and ecological sustainability; stresses that a sustainable employment strategy such as this should be one of the central components of the employment policy guidelines;
soovitab piirkondlikel omavalitsustel võtta vastu ELi 2020. aasta strateegiaga kooskõlas olevad arengustrateegiad, et säästva majanduse tingimustes saaks luua uusi töökohti;
Recommends that the regional authorities adopt development strategies in line with the objectives of the EU 2020 Strategy with the aim of creating new jobs in a sustainable economy;
palub komisjonil 2011. aastaks esitada seadusandlikke ja mitteseadusandlikke meetmeid sisaldav strateegia, et soodustada keskkonnahoidlikke töökohti, mis oleksid kasvu ja jõukuse allikaks kõigile;
Calls on the Commission to propose, by 2011, a strategy including legislative and non-legislative measures to encourage green jobs that are a source of growth and prosperity for all;
rõhutab, et Euroopa ettevõtete innovatsioonivõime on taganud neile keskkonnakaitse vallas üleilmse juhtrolli; tunneb siiski muret selle üle, et jätkub ulatuslik tootmise üleviimine EList kolmandatesse riikidesse, kus keskkonnakaitse standardid on tunduvalt madalamad; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asuma selle nähtusega viivitamata ja energiliselt võitlusse, kasutades selleks kogu maailma hõlmavat mitmepoolse lahendust, mis tagaks, et ülemaailmne konkurents põhineb võrreldavatel nõudmistel;
Stresses that European businesses' powers of innovation have made them into world leaders in the area of environmental protection; is concerned, however, that manufacturing activities are still being extensively relocated from the EU to third countries which have much lower environmental standards; calls on the Commission and the Member States to combat this phenomenon promptly and vigorously by working on a worldwide, multilateral approach which ensures that global competition is based on comparable requirements;
rõhutab, et keskkonnahoidliku tööhõive täieliku potentsiaali saavutamise eelduseks on stabiilne, pikaajaline ja ulatuslik õiguslik raamistik; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks keskkonnastandardid ja rahalised stiimulid, mis loob usaldusväärsed raamtingimused vähemalt 10 aastaks ja tagab sellega õigus- ja planeerimiskindluse; nõuab, et olemasolevaid rahastamisvahendeid kasutataks säästvuse edendamiseks ning et säästvam majandustegevus ja tootmine tuleks eesmärgina lisada mitmesuguste fondide, nagu struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi finantsperspektiivi;
Underlines that a stable, long-term, ambitious regulatory framework is a prerequisite for achieving the full potential of green employment; calls on the Commission and Member States to determine environmental standards and financial incentives creating reliable framework conditions for at least 10 years, and thereby creating legal and planning certainty; demands that existing financial instruments should be used to promote sustainability and that increasing sustainability of economic activity and production should be inserted into the financial perspective of various funds, including the Structural Funds and the Cohesion Fund, as one of the promoted objectives;
rõhutab sellega seoses, kui tähtis on linnade integreeritud arendamise kontseptsioon ning tõdeb, et ebasoodsas olukorras linnapiirkondade säästev saneerimine võib saada seal suunanäitajaks; on seisukohal, et selle eelduseks on selge poliitiline raamistik, kusjuures tuleks jätkata struktuurifondide kaudu linnamõõtme edendamist;
Stresses, in this connection, the importance of the concept of integrated urban development and that a sustainable redevelopment of disadvantaged urban areas could assume a beacon role; considers that a prerequisite for this is a clear policy framework, including maintenance of the promotion of the urban dimension in the Structural Funds;
märgib, et olemasolevate programmide raames tuleks rahastada sihtotstarbelisi uuringuid ELi kõige ebasoodsamates piirkondades, püstitada strateegilised eesmärgid ja määratleda, missugust tüüpi meetmeid on vaja selleks, et luua soodsamad tingimused säästva kohaliku majanduse arendamiseks, kusjuures konkreetne eesmärk oleks seejuures uute keskkonnahoidlike töökohtade loomine ning integreeritud meetmed, et kaasata uusi ja toetada juba olemasolevaid keskkonnahoidlikke ettevõtteid;
Notes the need for funding within existing programmes to carry out targeted studies in the most disadvantaged regions of the EU, so as to set strategic objectives and determine the type of measures required to establish favourable conditions for the development of sustainable local economies, with the specific objectives of creating new green jobs and integrated measures to attract new green companies and support those which already exist;
rõhutab, et sihtotstarbeline investeerimine ELi ebasoodsas olukorras olevate piirkondade ökoloogilisse üleminekusse on üks kõige kasulikumatest vahenditest, mille abil saavutada piirkondliku lähenemise ja territoriaalse ühtekuuluvusega seotud strateegilised eesmärgid;
Stresses that targeted investment for the ecological transformation of the EU's disadvantaged regions is one of the most useful instruments for achieving the strategic objectives of regional convergence and territorial cohesion;
rõhutab Euroopa Regionaalarengu Fondi tähtsust piirkondlike klastrite loomisel teadustegevuse, innovatsiooni ja infrastruktuuri kohapealse sidumise kaudu uute tehnoloogiate raames, nagu taastuvenergia ja energiatõhusus; rõhutab lisaks, et eriti linnapiirkondades on piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel kõige paremad võimalused ja suutlikkus luua vajalikke tingimusi innovatiivsete ettevõtteklastrite kasvuks; juhib tähelepanu, et selline klastrite loomine võib otsustavalt edendada kohalikku majanduslikku arengut ja luua piirkondades uusi töökohti;
Stresses the importance of the European Regional Development Fund (ERDF) for regional clustering by bringing together research, innovation and infrastructure locally in the context of new technologies, such as renewable energy and energy efficiency; further underlines that, especially in urban areas, regional and local authorities are the best positioned and most capable of creating the conditions necessary for the growth of clusters of innovative enterprises; points out that such clustering can act as a decisive spur to local economic development and can create new jobs in the regions;
on teadlik asjaolust, et ELi tasandi, riiklikud ja piirkondlikud rahastamiskavad on endiselt suures osas koordineerimata, ning rõhutab seetõttu, et on vaja programmide paremat mitmetasemelist koordineeritust ning toetust suuremale sünergiale erinevate ühiste poliitikate vahel, mis kasutavad struktuurifonde, põllumajanduse ja maaelu arengu fonde, teadusuuringute raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning mis on välja töötatud säästva ja ressursitõhusa majanduse saavutamiseks; on arvamusel, et seoses ühise põllumajanduspoliitika raames toimuva rahastamisega tuleb lähemalt kaaluda laialdasemat üleminekut otsetoetusmehhanismidelt maapiirkondade arengu ning looduskeskkonda säästva põllumajanduse arengu toetamisele;
Is aware of the fact that EU, national and regional funding schemes remain highly uncoordinated, and therefore underlines the need for better multilevel coordination between the programmes and support for more synergy between different common policies using structural, agricultural and rural development funds, the research framework programme and the Competitiveness and Innovation Framework Programme (CIP) to be devised to achieve a sustainable, resource-efficient economy; believes, as regards funding under the Common Agricultural Policy, that further consideration should be given to a greater shift from direct support mechanisms to rural development and the development of environmentally sustainable agriculture;
kutsub uuesti komisjoni ja liikmesriike üles kasutama ära ülesehitusfondi edu ning looma uue ühenduse algatuse, kaasa arvatud katseprojektid, et ehitada üles uus säästev majandus;
Calls again upon the Commission and Member States to capitalise on the success of the Reconstruction Fund and to set up a new Community initiative, including pilot projects, for reconstruction towards a new sustainable economy;
märgib, et nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta järelduste lõikes 8 paluti komisjonil vaadata kiireloomuliselt sektorite kaupa läbi subsiidiumid, millel on negatiivne keskkonnamõju ja mis ei ole kooskõlas säästva arenguga; kutsub komisjoni üles reageerima neile järeldustele viivitamata ning uurida selleks võimalusi nimetatud subsiidiumide eelarve piires ümberjaotamiseks, et toetada uusi säästva majandusega seotud tegevusi;
Notes that paragraph 8 of the Council conclusions of 21 October 2009 invites the Commission to undertake an urgent sector-by-sector review of subsidies which have an adverse environmental impact and are incompatible with sustainable development; calls on the Commission to act on those conclusions immediately, examining means of redeploying those subsidies within the budget in support of new activities related to the sustainable economy;
nõuab tõhusat rahastamissüsteemi ja fiskaalstiimuleid, et aidata VKEdel liikuda keskkonnahoidlikuma tööhõivepoliitika suunas ja tagada keskkonnahoidlikud uuendused ja tootmine;
Calls for efficient funding systems and fiscal incentives to help SMEs steer towards green employment policies and ensure green innovations and production;
on arvamusel, et kehtivatel ja kavandatavatel ELi keskkonnaalastel õigusaktidel on suur potentsiaal luua uusi töökohti valdkondades, mis on seotud õhu, pinnase ja veega ning samuti energeetika, avalike teenuste, põllumajanduse, transpordi, metsanduse ja keskkonnakorralduse alal; kutsub liikmesriike üles rakendama ELi õigusakte, mis võiks kaasa tuua uued investeeringud keskkonnasõbralikesse tehnoloogiatesse ja töökohtadesse;
Takes the view that existing and proposed EU environmental legislation has significant potential to create new jobs in areas such as air, soil, water, energy, public services, agriculture, transport, forestry, and environmental management; calls on the Member States to implement EU legislation which could lead to new investment in eco-friendly technologies and jobs;
tuletab meelde, et avalikud hanked moodustavad suure turuosa ja võiksid olla märkimisväärsed stiimulid majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmisel; nõuab seetõttu, et kõigi avalike hangete puhul nõutaks kõrgete keskkonnastandardite järgimist;
Recalls that public procurement constitutes a large share of the market and could provide significant incentives for greening the economy; calls, therefore, for all public procurement to require high environmental standards;
kutsub ELi ja liikmesriike üles ennetama muutusi, st saama üle teavitamisega seotud puudustest ja ebakindlusest ning soodustama teadlikkust, sotsiaalseid õppeprotsesse ja tarbimismudeli muutmist; väidab, et vaja on rohkem stiimuleid, et ettevõtted investeeriksid rohkem säästvasse tehnoloogiasse, ning et töötajad on muutustega nõus, kui muutused toovad kaasa tööhõivevõimaluste kasvu ja töötajatele tagatakse kindlustatus;
Calls on the EU and the Member States to anticipate change, i.e. to overcome information failures and uncertainties and foster awareness, social learning processes and changes in consumption patterns; states that incentives are needed for companies to invest more in clean technologies and that workers are more willing to face change if the changes lead to more employment opportunities and a safety net is provided for employees;
rõhutab, et vajadus kvaliteetsete tööhõivevõimaluste arendamise järele uue säästva majanduse raames tähendab seda, et sellistele ühiskonna ees seisvatele põhiprobleemidele nagu tööpuudus ja vaesus, kliimamuutus, rahvastiku vananemine ja loodusvarade nappus, tuleb leida lahendused uuenduste abil; juhib tähelepanu avatud innovatsioonil ja klastritel põhineva tööstus- ja teaduspoliitika olulisusele, et soodustada erinevate avaliku sektori ja erasektori majandusettevõtete teadmiste ühendamist ning edendada uuendustegevust; sel eesmärgil palub komisjonil välja töötada Euroopa tehnoloogiaplatvorm ressursihoidlike tööstusharude jaoks;
Stresses that the need to develop the potential for quality jobs offered by a new sustainable economy means that innovation must be targeted on finding solutions to the major challenges facing society, including unemployment and poverty, climate change, the ageing of the population and scarcity of resources; draws attention to the relevance of industrial and research policies based on open innovation and clusters, in order to promote the pooling of knowledge by the different public and private economic operators and to stimulate innovation; to this end, calls on the Commission to develop a European Technology Platform for resource-light industries;
soovitab, et kui liikmesriik otsustab subsideerida näiteks tuule-, bio-, või päikeseenergia tootmise suurendamist, põhineks subsideerimise tase empiiriliste andmete teaduslikul hindamisel ja subsideerimine tagaks võimalikele investoritele mõistlikud investeerimisväljavaated ja kindluse, ning kutsub üles hoolikalt kaaluma tegureid nagu subsideerimise kaudu loodud töökohtade koguarvu kasv, energia hind, kogumõju kasvuhoonegaaside ja muude heitmete eraldumisele, ja seega võtma eesmärgiks säästvuse optimaalse suurendamise;
Recommends that, if a Member State decides to subsidise, for example, the increase of wind, bio- or solar energy production, the level of subsidies be based on scientific evaluation of empirical data and that the subsidies provide reasonable investment perspectives and security to possible investors and calls for careful consideration of factors such as the increase in net jobs created through subsidies, price of energy, net influence on emissions of green house gases and other pollutants, and thus aim to optimise the increase of sustainability;
märgib, et ei ole olemas ühtset arusaamist, millised tehnoloogilised valikud on üleilmse konkurentsi tingimustes keskkondlikult, majanduslikult või sotsiaalselt kõige säästvamad; märgib, et kui võrrelda näiteks tuulegeneraatorite abil energia tootmise, päikesepaneelide, kivisöe põletamise ja süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise, tuumareaktorite või mõne muu tehnoloogia säästlikkust, tuleb arvestada paljusid muutujaid; kutsub seetõttu üles terviklike tootmistsüklite põhjalikumale võrdlevale uurimisele ja kõikide tootmisprotsesside ressursitõhusamaks muutmisele;
Notes that there is no uniform understanding which technological choices are environmentally, economically or socially most sustainable in the global competitive situation; notes that many variables have to be taken into account when comparing, for example, the sustainability of the production of energy using windmills, solar PV-panels, burning coal with carbon capture and storage, nuclear reactors or some other technologies; therefore calls for more scientific study on the subject comparing whole life-cycles of production and calls for all production processes to be made more resource-efficient;
Naiste ja meeste tööhõive potentsiaal uues säästvas majanduses
Job potential for women and men in the new sustainable economy
rõhutab, et ainult siis, kui suurendame naiste osalemist Euroopa tööturul, suudame uue majanduse kasvu- ja tööhõivevõimalusi täielikult ära kasutada, kuna alates 1995. aastast on vähenev vahe meeste ja naiste tööhõivemäärade vahel moodustanud poole Euroopa üldisest tööhõivemäära kasvust ning veerandi iga-aastasest majanduskasvust, ning kuna see on eeldus majanduskasvu tagamiseks ning ökoloogilise ümberkujundamise nõudmiste täitmiseks vananevas ühiskonnas;
Underlines that only by raising female participation in the European labour market can we fully utilise the growth potential and job potential in the new economy, since narrowing the gap between male and female employment rates has accounted for half the increase in Europe's overall employment rate and a quarter of annual economic growth since 1995, and since this is a prerequisite for ensuring sustainable growth and meeting the demands of the ecological transformation in an ageing society;
nõuab ELi tasandi algatust, et tõsta tööandjate, eelkõige traditsiooniliste meeste kutsealade tööandjate teadlikkust mitmekesisema tööjõu vajadusest ja kasulikkusest vananevas ühiskonnas ning pakkuda neile vahendeid suuremaks mitmekesisuseks valmistumiseks;
Calls for an EU initiative to raise awareness among employers, especially in traditionally male-dominated sectors, of the need for, and benefits of, a more diverse workforce in an ageing society and to offer them tools with which to prepare for more diversity;
kutsub ELi, liikmesriike ja tööturu osapooli üles võitlema diskrimineerimise vastu ning edendama soolist võrdõiguslikkust säästva majanduse raames, looma neis sektorites ligitõmbavat töökeskkonda, kuhu naised tahaksid tulla ja jääda, soodustama pere- ja tööelu ühildamist piisavate ja kõrge kvaliteediga lapsehoiuvõimaluste ning peresõbralike töökohtade loomise kaudu, looma võimalusi ja tingimusi, et nii mehed kui naised saaksid tööturul võrdselt osaleda, edendama naiste suuremat osalust esindusorganites, kus domineerivad mehed, vähendama töökohtade soopõhist jagunemist ja palgaerinevusi;
Calls on the EU, the Member States and the social partners to fight discrimination and promote gender equality in a sustainable economy, create work environments that attract and retain women in these sectors, promote work-life balance through adequate, high-quality childcare and adaptable family-friendly workplace arrangements, create opportunities as well as conditions under which both men and women can participate in the labour market on equal terms, promote female participation in male-dominated representative bodies, reduce gender-based job segmentation and wage gaps;
juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsesse infrastruktuuri investeerimine on võimalus Euroopat moderniseerida ja võrdõiguslikkust edendada ning seda võib käsitleda kui paralleelset strateegiat füüsilise infrastruktuuri moderniseerimisele keskkonnahoidlikku tehnoloogiasse investeerimise kaudu; on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus peaks seetõttu olema poliitika esmaeesmärk ja põhivahend;
Points out that investment in social infrastructure provides an opportunity to modernise Europe and promote equality, and can be seen as a parallel strategy to modernisation of the physical infrastructure through investment in green technologies; considers that gender equality should therefore be a policy priority and an essential tool;
rõhutab, et soolise eraldatuse kaotamiseks tööturul on oluline teha eesmärgipäraseid jõupingutusi, et sooliste stereotüüpide vastu võideldes tagada naiste juurdepääs haridusele kõikidel tasanditel ja pakkuda elukestvat õpet; nõuab piisava koolituse võimaldamist, et vältida naistöötajate alaesindatust keskkonnahoidlikel töökohtadel, arvestades sellega, et naiste massiline kõrvalejäämine teadusest ja tehnoloogiast takistaks Euroopa majanduskasvu ja jätkusuutlikkust ning jätaks paljud andekad ja kvalifitseeritud noored naised sobiva töökoha ja majandusliku kindluseta;
Underlines that a targeted effort to ensure women's access to education at all levels by combating sexist stereotypes, and to provide life-long-learning, is essential in order to break down gender segregation in the labour market; calls for the provision of adequate training in order to prevent the under-representation of female workers in green jobs, bearing in mind that a massive opt-out by women from science and technology would impede Europe's growth and sustainability and leave many talented and qualified young women on the margins of employment and economic certainty;
nõuab spetsiaalset ELi algatust tüdrukute huvi suurendamiseks tehniliste kutsealade vastu (matemaatika, informaatika, loodusteadused ja tehnoloogia) ning neil aladel endiselt valitsevate stereotüüpide kummutamiseks; rõhutab, et niisuguste stereotüüpide vastu võitlemisel on ajakirjandusel ja haridusel otsustava tähtsusega roll;
Calls for a specific EU initiative to attract girls to the MINT professions (mathematics, informatics, natural sciences and technology) and to combat the stereotypes that still dominate these professions; stresses that the role of the media and education is key in combating such stereotypes;
rõhutab, et kooli lõpetanud ja tööd otsivaid noori naisi tuleks suunata väljaõppekohtadele, kus neid on meestest vähem, kasutades selleks koolide, ülikoolide, koolitusagentuuride ja/või -firmade ühist planeerimist, et naised omandaksid konkreetseid oskusi (ka kõrgemal ja spetsialiseerunud tasemel) töökogemuse, korrapärase ja mitte ebakindla töö kaudu ning väljavaatega leida rahulduspakkuvat tööd;
Stresses that young women, in the transition between school and work, should be guided towards apprenticeships, in which they are under-represented, this being promoted by means of joint planning between schools, universities and training agencies and/or firms, so that they acquire specific skills and capabilities – also at advanced and specialist levels – through work experience and by working on a regular, rather than a precarious, basis, and with the prospect of fulfilment;
kutsub ELi ja liikmesriike üles nägema Euroopa Sotsiaalfondi programmide raames ette rohkem keskkonnahoidlikke töökohti naiste jaoks, võttes arvesse asjaolu, et Euroopa Sotsiaalfond rahastab koolitusprojekte sellistes valdkondades nagu taastuvenergeetika ja ökoturism; rõhutab vajadust teha suuremaid jõupingutusi, et tõsta Euroopa Sotsiaalfondi toetatavates projektides naiste osalusmäära, kuna see on praegu alla 10%; nõuab soolise võrdõiguslikkuse arvestamist eelarve koostamisel Euroopa Sotsiaalfondis, taastamiskavades ning struktuurilise kohandamise programmides, kindlustamaks, et need programmid ärataksid võrdselt ka naiste huvi ja aitaksid neid integreerida;
Calls on the EU and the Member States to give higher priority to green jobs for women in the context of European Social Fund (ESF) programmes, taking into account of the fact that the ESF finances training projects in areas such as renewable energy and ecotourism; emphasises that greater efforts are needed to increase the rate of female participation in EFS-supported projects, which is currently below 10%; calls for the introduction of gender budgeting in the ESF as well as in recovery plans and structural adjustment programmes to ensure that such programmes attract and integrate women equally;
rõhutab, et üleminekut uuele majandusele ei tohiks kasutada ettekäändena võrdsete võimaluste meetmete piiramiseks, vaid selles tuleks näha ainulaadset võimalust parandada naiste osalust ELi tööturul, sest see on jätkusuutliku majanduskasvu tagamise, tööhõivepotentsiaali optimaalse arengu ja konkurentsivõime tugevdamise eeltingimus;
Stresses that the transition to a new economy should not be used as a pretext for cutting various equal opportunities measures but should instead be regarded as a unique opportunity to improve women's participation in the EU labour market because this is a precondition for ensuring sustainable growth, the optimum development of job potential and strengthening competitiveness;