natgillin/translations-raw huggingface dataset:
mõistab teravalt hukka spekulantide tegevuse esmatarbekaupade, põllumajandustoorme ja energia maailmaturul, kes suurendavad hindade kõikumist ja süvendavad ülemaailmset toidukriisi; on seisukohal, et isegi avatud turuga majanduses, mis teeb kaasa rahvusvaheliste finantsturgude kõikumisi, ei ole vastuvõetav, et ühtede nälgimisest saavad kasumit teised;
Strongly condemns the activities of speculators in global commodities, agricultural raw materials and energy who contribute to accentuating the volatility of prices and to deepening the global food crisis; considers that even in an open market economy with international financial fluxes, it is not acceptable that the hunger of some is used to the profit of others;
seepärast soovitab tungivalt võtta kõik vajalikud meetmed, eelkõige peatada teatavad „kursid”, et tagada mõõdukad hinnad kohese võimalusena kriisist välja tulla ning pikemas perspektiivis luua asjakohased eeskirjad, et paremini piirata spekulatiivset tegevust; ühtlasi soovitab kontrollida toidukaupade valdkonnas riiklike järelevalveasutuste volitusi ja pädevust, kindlustamaks seda, et nad oleksid suutelised tagama stabiilsed ja turvalised turud ning et spekulatsiooniga ei rikutaks õigust toidule;
Strongly recommends, therefore, that all necessary measures are taken, in particular the suspension of certain ‘cours’ in order to guarantee moderate prices as an immediate way out of the crisis and, in the longer run, the creation of appropriate rules to better frame speculative activities; also recommends an examination of the powers and competences of national supervisors in the field of food commodities in order to make sure that they are in a position to guarantee stable and secure markets and that speculation does not violate the right to food;
juhib tähelepanu sellele, et käesolev toidukriis on tihedalt seotud finantskriisiga, kus keskpankade tehtud likviidsuse süstid pankrottide ärahoidmiseks võisid suurendada spekulatiivseid investeeringuid tarbekaupadesse; kutsub Rahvusvahelist Valuutafondi ja finantsstabiilsuse foorumit üles hindama seda „kõrvalmõju” ning võtma seda arvesse, kui tehakse ettepanekuid ülemaailmsete abinõude kohta; peab häbiväärseks seda investeerimispoliitikat, mida avalikult järgisid teiste seas KBC ja Deutsche Bank toiduaineturgudel praegustes tingimustes, ja nende üleskutset klientidele osaleda spekuleerimises, ning kinnitab oma tugevat toetust eetilisele investeerimisele; sellega seoses kutsub komisjoni üles tegema kiiresti ettepanekuid konkreetsete meetmete kohta, mille eesmärk on keelata pakkuda, levitada või reklaamida ELis finantsinstrumente, sealhulgas kindlustust ja kindlustustooteid, mis on seotud investeerimisfondidega, mille kasum tuleneb täielikult või osaliselt toidukaupadega spekuleerimisest;
Points out that this food crisis is closely interconnected with the financial crisis in which liquidity injections made by central banks to prevent bankruptcies may have increased speculative investments in commodities; calls on the IMF and the Financial Stability Forum to assess this ‘side-effect’ and take it into consideration when proposing global remedies; regards as outrageous the investment policies openly pursued by KBC and Deutsche Bank, among others, in food markets under the present circumstances and their invitation to clients to participate in speculation, and recalls its strong support for ethical investments; in this connection, invites the Commission to propose as a matter of urgency concrete measures aimed at prohibiting the offering, diffusion or promotion in the EU of financial instruments, including insurance and insurance products related to investment funds, when their profit results entirely or partially from speculation on food commodities;
tuletab meelde, et selle kriisi alla kannatavad kõige enam vähemkindlustatud elanikkonnakihid arenguriikides ja madala sissetulekuga leibkonnad; rõhutab sellega seoses, et toiduainete hinnatõus suurendab ebavõrdsust mitte üksnes Põhja- Lõuna kontekstis, vaid ka meie ühiskondade sees, sest kõige vaesemaid inimesi mõjutab see kriis kõige enam, mis võib ülemaailmselt kaasa tuua sotsiaalseid rahutusi;
Recalls that those suffering the most from this crisis are the less-favoured layers of the population living in developing countries and low-income households; stresses, in this connection, that rising food prices are increasing inequalities not only in the context of the North-South divide, but also within our own societies, because the poorest are the most affected by the crisis, which may lead to global social unrest;
rõhutab vajadust tugeva sotsiaalpoliitika järele, et toetada vaeseid või puudustkannatavaid elanikkonnakihte ning leevendada praeguse toidukriisi mõjusid; kutsub seepärast komisjoni üles esitama edumeelseid ettepanekuid sotsiaalse Euroopa valdkonnas; kutsub liikmesriike üles mitte ainult toetama ja edendama selliseid ettepanekuid, vaid astuma ka koheseid samme, et aidata oma elanikkonda, kes on silmitsi toiduainete hinnatõusuga; rõhutab selles kontekstis, et olulise tähtsusega on ümberjaotamine, abi ja toetused vähekindlustatud tarbijatele, et tagada neile kvaliteetsete toiduainete parem kättesaadavus;
Stresses the need for strong social policies to empower poor or deprived populations and mitigate the effects of the current food crisis; calls on the Commission, therefore, to put forward progressive proposals in the field of Social Europe; calls on Member States not only to support and promote such proposals, but also to take immediate steps to help their populations who are faced with rising food prices; underlines, in this context, the essential role of redistribution, aid and subsidies to at-risk consumers to enable them to get better access to high-quality food;
toetab sellega seoses abimehhanismi puudustkannatavatele inimestele ELis ning tervitab komisjoni algatatud praegust avalikku arutelu selles vallas; kutsub liikmesriike üles osalema selles ELi mehhanismis ning sellega liituma; rõhutab, et eelarveassigneeringud sellele mehhanismile aastaks 2008 ja järgnevateks aastateks peaksid arvestama reaalseid vajadusi ning praegusest toidukriisist tulenevaid uusi vajadusi; palub komisjonil esitada kogu teabe kulutuste laadi kohta, mida rahastatakse eelarvereast „abi puudustkannatavatele isikutele”;
Supports in this context the mechanism of aid for deprived persons in the EU, and welcomes the current public consultation launched by the European Commission in this area; calls on Member States to participate in and adhere to this EU mechanism; stresses that budget appropriations for this mechanism for the years 2008 and beyond should follow real needs and new needs arising from the current food crisis; asks the Commission to provide full information on the type of expenses financed under the budget line ‘aid for deprived persons’;
kutsub ELi liikmesriike üles pakkuma lisarahastamist toiduabi operatsioonidele väljaspool ELi, et kiiresti reageerida praegusele toidukriisile; on siiski seisukohal, et sõltuvust toiduabist on vaja vähendada, ning rõhutab seepärast vajadust keskpika tähtajaga ja pikaajaliste meetmete järele, et hoida ära kahjulikke tagajärgi ning tegelda selle kriisi algpõhjustega;
Calls on the EU Member States to provide additional funding for food aid operations outside the EU in order to confront the urgency of the current food crisis; considers, nevertheless, that dependence on food aid operations needs to be reduced, and stresses, therefore, the need for mid- and long-term action to prevent more damaging consequences and to tackle the root causes of this crisis;
kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaaluma toiduabi eelarve suurendamist 2008. ja 2009. aastal ning tegema selles vallas koostööd parlamendiga; rõhutab, et see suurendamine ei tohi toimuda humanitaarabi või arenguabi eelarve kulul, sest neid ressursse survestavad uued väljakutsed toiduainetega kindlustatuse ja kliimamuutuse valdkonnas või muud Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid;
Calls on the Commission and the Council to look at reinforcing the food aid budget in 2008 and 2009 and to work together with Parliament in this area; underlines that this reinforcement must not come at the expense of the humanitarian aid or development aid budgets, as these resources will also come under strain from the new food security and climate change challenges, or of any other EP political priorities;
kutsub komisjoni üles analüüsima oma 2009. aasta aruandes, mis käsitleb 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimist, toiduabi rahastamise olukorda praeguses mitmeaastases finantsraamistikus (2007–2013);
Calls on the Commission also to analyse in its 2009 report on the functioning of the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 the situation of food aid funding in the current Multiannual Financial Framework (2007-2013);
jälgib suure murega inflatsiooni suurenemise ja erinevuse suundumusi, eriti neid, mis on seotud toiduainete ja energia kallinemisega majandus- ja rahaliidus ning Euroopa Liidus tervikuna; kutsub majandus- ja rahandusministrite nõukogu, eurorühma, komisjoni ja Euroopa Keskpanka üles töötama üheskoos kiiresti välja – tihedas koostöös Euroopa Parlamendi ja tööturu osapooltega – ennetavat makromajanduslikku ja inflatsiooni ohjeldavat poliitikat, mis sisaldaks ennetavaid investeerimis- ja palgapoliitikaid, samuti intressimäära vähendamist, et stabiliseerida majanduskasvu ja nõudlust; lisaks kutsub liikmesriike üles tasakaalustama toiduainete ja energia hinnatõusu negatiivseid sotsiaalseid mõjusid;
Observes with great concern the increasing and diverging trends in inflation, linked notably to higher food and energy prices, within EMU and across the European Union as a whole; calls on ECOFIN, the Eurogroup, the European Commission and the ECB to develop together as a matter of urgency – in close cooperation with the European Parliament and the social partners – a proactive macroeconomic and disinflation policy, including proactive investment and wage policies, as well as interest rate cuts, towards stabilising economic growth and demand; calls on the Member States, furthermore, to counterbalance the negative social impact of increasing food and energy prices;
on seisukohal, et hinnatõusule kaasaaitavate teguritega tuleb tegelda integreeritud ja kõikehõlmaval viisil, mitte ühekaupa, sest nad on omavahel seotud; rõhutab, et toiduhinna mõjuga tuleb tegelda globaalselt;
Considers that the factors contributing to rising food prices need to be addressed in an integrated and comprehensive way and not in and isolated manner, as these are interconnected; stresses that the impact of food prices needs to be dealt with globally;
tervitab seepärast ÜRO ülemaailmse toidukriisi töörühma loomist, mida juhib ÜRO peasekretär Ban Ki-moon, et koordineerida jõupingutusi ja välja töötada ühtne rahvusvaheline lähenemisviis kriisile, mis tõepoolest kujutab endast globaalset väljakutset; kiidab samuti heaks ÜRO peasekretäri üleskutse maailma riikide juhtidele osaleda kõrgetasemelisel konverentsil, mille teemaks on toiduainetega kindlustatus ja mis toimub 3.–5. juunil Roomas, ning ergutab riigijuhte sellest osa võtma;
Welcomes, therefore, the establishment of a UN Task Force on the Global Food Crisis, under the leadership of UN Secretary-General Ban Ki-moon, to coordinate efforts and to develop a coherent international response to the crisis that indeed constitutes a global challenge; also welcomes the UN Secretary-General’s call to world leaders to attend the High-Level Conference on Food Security to be held in Rome (3-5 June), and encourages them to participate;
tuletab meelde põllumajandusturgude eripära ning vajadust tagada siseriiklik ja ülemaailmne regulatsioon, mis võtaks arvesse tarbijate ostujõudu, põllumajandustootjate sissetulekut ja töötlevat tööstust; tõdeb, et praeguse kriisi lahenduseks on toidu kättesaadavuse parandamine maailma kõige vaesemate inimeste jaoks, mitte põllumajandustoetuste suurendamine või kaitsemeetmed; kutsub komisjoni üles võtma arvesse neid kaalutlusi ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrolli” käigus ning hindama olemasolevate vahendite sobivust uues ülemaailmses olukorras; tuletab sellega seoses meelde, et ühise põllumajanduspoliitika peaeesmärk on tagada turu stabiilsus, varustuskindlus ja mõistlikud hinnad tarbijatele, ning rõhutab ühise põllumajanduspoliitika vajadust pärast 2013. aastat, et tagada ELi säästev toidupoliitika, järgides samal ajal põllumajandustoodetega seoses säästvust, varustuskindlust ja kvaliteeti; on seisukohal, et EL peaks võtma juhtrolli edendamaks universaalse põllumajanduse uut maaelu mudelit, mis lahutaks toidupoliitika neist meetmetest, mis on suunatud muudele toodetele kui toiduained;
Recalls the specificity of agricultural markets and the need to ensure internal and global regulation in the interests of consumers’ purchasing power, farmers’ incomes and processing industries; recognises that the solution to the current crisis is an improvement in access to food for the world’s poorest people, not an increase in agricultural subsidies or in protectionist measures; calls on the Commission to include these considerations through the CAP ‘health check’ and to assess the suitability of existing instruments for the new global realities; recalls, in this connection, that the primary goal of the CAP is to guarantee market stabilisation, supply security and reasonable prices for consumers, and underlines the need for the CAP post-2013 with a view to ensuring the EU’s sustainable food policy while respecting the sustainability, security and quality of agricultural products; considers that the EU should take a leading role in promoting a new rural model of universal agriculture that would separate food policy from measures covering non‑alimentary products;
tervitab Maailmapanga presidendi Robert Zoellicki esitatud uut kokkulepet kui võimalust võidelda maailma näljahäda ja alatoitumusega, kombineerides hädaabi ja pikaajalisi jõupingutusi, et tõsta põllumajanduslikku tootlikkust arenguriikides; loodab, et see tähendab muutust võrreldes varasema poliitikaga, mida määras Maailmapank ja mis seadis tingimusi ja tõi kaasa kiire liberaliseerimise põllumajandussektoris, mis muutis paljud riigid veelgi haavatavamaks;
Welcomes the New Deal proposed by the President of the World bank, Robert Zoellick, as a way to combat world hunger and malnutrition through a combination of emergency aid and long‑term efforts to boost agricultural productivity in developing countries; hopes that this represents a shift from past policies prescribed by the World Bank, including conditionality and fast-tracked liberalisation in the agriculture sector, which left many countries more vulnerable;
tuletab meelde, et konkureerimaks põllumajandustoodete maailmaturu hindadega, õhutatakse arenguriike keskenduma oma tootmises piiratud arvule toodetele, mis on mõeldud üksnes ekspordiks; tuletab ühtlasi meelde, et sellest tulenev monokultuuride viljelemine toob kaasa loobumise traditsioonilistest toiduainete tootmise meetoditest, mis on vajalikud kohalike elanike toiduga varustamiseks, ning suurema sõltuvuse esmatarbekaupade impordist ja maailmaturgude kontrollimatust kõikumisest;
Recalls that, in order to compete with world agricultural market prices, developing countries are encouraged to focus their production on a restricted number of products intended exclusively for export; recalls also that the development of monocultures in which this results leads to the relinquishment of traditional food-producing methods necessary to the food supply of the local population and to a growing dependence on imports of primary products and sensitivity to uncontrollably fluctuating world markets;
toetab riike, eelkõige arenguriike nende püüdlustes kindlustada kohalikule elanikkonnale toidu kättesaadavus; usub, et jätkuvalt tuleb parandada toimivat poliitilist ruumi, mis võimaldaks riiklikke eeskirju ja meetmeid selle sektori arenguks; on seisukohal, et Malawi on positiivne näide arenguriigist, kus toiduainete tootmine on viimase kolme aasta jooksul kahekordistunud, ning rõhutab, et ELil on sellise arengu toetamisel oma roll; kutsub Euroopa Liitu üles andma abi sellest fenomenist teavitamisel, nii et seda saaks kasutada näitena teistes arenguriikides;
Supports countries, in particular developing ones, in their endeavours to secure access to food for their local populations; believes that viable policy space must be further strengthened to allow for national rules and measures for the development of this sector; considers Malawi to be a positive example of a developing country where food production has been doubled in the last three years and underlines that the EU plays a role in supporting this development; calls on the European Union to provide assistance with making this phenomenon known, so that it can be taken as an example in other developing countries;
nõuab, et kiiresti ja oluliselt suurendatakse investeeringuid põllumajandusse, maaelu arengusse ja põllumajandusettevõtetesse arenguriikides, keskendudes vaestele talunikele ja väikefarmidele, mis põhinevad agroökoloogilistel toiduainete tootmisel; tuletab meelde, et 75% maailma vaesemast elanikkonnast elab maapiirkondades, kuid ainult 4% ametlikust arenguabist on suunatud põllumajandusele; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles tõhusamalt tegelema põllumajanduse küsimusega oma arengupoliitika raames; rõhutab valitsusväliste organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste rolli uuenduslike põllumajanduslike lahenduste edastamisel partnerluses arenguriikide elanikega ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja edendama nende projekte;
Calls for an urgent and substantial increase in investment in agriculture, rural development and agribusinesses in developing countries, focused on poor farmers and small-scale farming based on agro-ecological food production systems; recalls that 75% of the world’s poorer population lives in rural areas, but that only 4% of official development assistance (ODA) is dedicated to agriculture; calls, therefore, on the Commission and the Member States to address the issue of agriculture more effectively in their development policies; underlines the role of NGOs and local authorities in bringing innovative agricultural solutions in partnership with the populations of developing countries and calls on the Commission and the Member States to support and promote their projects;
rõhutab vajadust tagada vaestes riikides väiketalunikele, kes on enamasti naised, juurdepääs maale, finantsteenustele ja laenudele, kõrge saagikusega seemnetele, niisutussüsteemidele ja väetistele; rõhutab, et põllumajandussektori investeeringute puhul peab suuremat tähelepanu pöörama niisutusele, kohalikele teedele, teadustegevusele ja kohalikele teadmistele, puhtale joogiveele, haridusele ning kohaliku toodangu ja kaubavahetuse suurendamisele; kutsub seetõttu komisjoni üles tugevdama neid valdkondi oma tegevustes ning toetama tootjate organisatsioone, mikrokrediiti ja muid finantsteenuste programme ning suuremaid põllumajandusinvesteeringuid;
Stresses the need to give small farmers in poor countries, who are mainly women, access to land, financial services and credit, high-yield seeds, irrigation systems and fertilisers; stresses that investment in the agricultural sector needs to focus more on irrigation, rural roads, research and local knowledge, clean drinking water and education, and on enhancing local production and market exchanges; calls on the Commission, therefore, to reinforce these areas in its actions and to support producer organisations, microcredit and other financial service programmes and increased investment in agriculture;
nõuab, et säästva põllumajanduspoliitika edendamine lülitataks laienemis- ja naabruspoliitika kõikidesse instrumentidesse;
Demands that the promotion of sustainable agricultural policies be included in all enlargement and neighbourhood instruments;
juhib tähelepanu, et kliimamuutus võib kiirendada loodusvaradele juurdepääsu vähenemist; kutsub komisjoni üles kaaluma lisameetmeid toiduainetega kindlustatuse ja energiavarustuse kindluse tagamise uute väljakutsetega kohanemiseks; rõhutab, et liikmesriigid peaksid kasutama maaelu arengu fonde, et edendada põllumajanduse ja metsanduse kohanemist kliimamuutusega; usub, et kõnealuses sektoris tuleb kohanemismeetmeid arendada haavatavuse vähendamise ja säästvuse suurendamise suunas nii keskkonnaalasest kui ka majanduslikust seisukohast; rõhutab sellega seoses, et on tarvis vastavaid kriisiennetus- ja riskijuhtimismeetmeid; on seisukohal, et põllumajandussektori järkjärgulist kohanemist kliimamuutusest tulenevate uute vajadustega tuleks uurida osana ühise põllumajanduspoliitika „tervisekontrollist”;
Points out that climate change could accelerate diminishing access to natural resources; calls on the Commission to consider further measures with a view to adapting to new challenges in ensuring food security and energy supplies; stresses the need for Member States to use rural development funds to enhance adaptation to climate change in agriculture and forestry; believes that adaptation measures in these sectors must work towards reducing vulnerability and increasing sustainability from both an environmental and an economic point of view; underlines, in this connection, the need for adequate crisis prevention and risk management measures; considers that gradual adaptation of the farming sector to the new needs resulting from climate change should be examined as part of the CAP ‘health check’;
rõhutab vajadust teha kliimamuutuste alast koostööd ELi ja arenguriikide vahel, eelkõige vajadust tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise järele; rõhutab, et kliimamuutuse teemat tuleb süvalaiendada ELi arengukoostöös, toonitab, et mõned lihtsad ettevaatusabinõud aitaksid talunikel kaitsta põllukultuure põua ja muude hädade eest, ning kutsub komisjoni üles neid ettevaatusabinõusid uurima;
Stresses the need for cooperation on climate change between the EU and the developing countries, particularly the need for technology transfer and capacity building; emphasises that climate change must be mainstreamed into all EU development cooperation, underlines that some simple safeguards would help farmers protect crops from droughts and other disasters, and calls on the Commission to explore them;
on teadlik sellest, et biokütustele viidatakse kui ühele tegurile, mis aitab kaasa toiduainete hinnatõusule; on seisukohal, et biokütuste teguriga ei saa tegelda eraldi, seda tuleks käsitleda integreeritud lähenemisviisis praegusele toidukriisile; rõhutab siiski, et toiduvajadused peaksid olema tähtsamad biokütustest;
Is aware that agrofuels are pointed to as one of the factors contributing to rising food prices; considers that the agrofuel factor cannot be addressed in an isolated manner, but needs to be dealt with in an integrated response to the current food crisis; stresses, however, that food needs should prevail over agrofuels;