natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tööandja annab päevale ametiasutusele viimase nõudmisel teabe töötaja antud nõusolekute kohta sellist töö tegemiseks, mis ületab neljakümmet kaheksat tundi seitsmepäevase perioodi jooksul, arvestatuna artikli 16 punktis b kirjeldatud võrdlusperioodi keskmisena, ning samuti nende töötajate reaalselt töötatud tundide kohta.
the employer provides the competent authorities at their request with information on cases in which agreement has been given by workers to perform work exceeding 48 hours over a period of seven days, calculated as an average for the reference period referred to in Article 16(b), as well as information on the number of hours actually worked by the workers concerned.
lisatakse järgmine lõige:
The following paragraph is added:
Käesolev artikkel tunnistatakse kehtetuks 36 kuu möödumisel direktiivi 2005/.../EÜ jõustumisest.
This Article shall be repealed 36 months after the entry into force of Directive 2005/.../EC.
Artikli 24 lõige 3 asendatakse järgmisega:
Article 24, paragraph 3, is replaced by the following:
Alates 23. novembrist 1996 iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva aruande, lisades vajadusel asjakohased ettepanekud direktiivi muutmiseks, et võtta arvesse töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas toimunud arenguid ning perekonna ja tööelu kokkusobitamist.
Every five years, with effect from 23 November 1996, the Commission shall submit to the European Parliament, the Council and the European Economic and Social Committee a report on the implementation of this Directive, including, where necessary, appropriate proposals for its amendment in order to take account of developments in health and safety at the work place and the reconciliation of family and working life.
Eriti kannavad nad hoolt selle eest, et töötajad ja/või nende esindajad kasutaksid asjakohaseid menetlusi käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmiseks.
They shall, in particular, ensure that workers and/or their representatives have adequate means of enforcing the obligations under this Directive.
Kõnealuse viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
The methods of making such reference shall be laid down by the Member States.
Liikmesriigid tagavad, et kõik lepingud, mis töötajad on sõlminud direktiivi 2003/88/EÜ artikli 22 lõike 1 punkti a algsõnastuse kohaselt ja mis endiselt kehtivad [...]*, kehtivad veel kuni ühe aasta jooksul sellest kuupäevast alates.
Member States shall ensure that any agreements that have been made by workers in accordance with the original wording of Article 22(1)(a) of Directive 2003/88/EC that are still valid at the date mentioned in the first paragraph of this Article shall remain valid for a period not exceeding one year from that date.
arvestades, et Euroopa Ühendus ratifitseeris Århusi konventsiooni 17. veebruaril 2005 Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus Århusi konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (seni avaldamata).
whereas the Aarhus Convention was ratified by the European Community on 17 February 2005 Council Decision of 17 February 2005 on the conclusion of the Aarhus Convention on behalf of the European Community (not yet published).
ning enamik liikmesriike, sealhulgas uued liikmesriigid, on selle samuti ratifitseerinud;
and has been ratified by a majority of its Member States, including the new Member States,
kehtestatakse täpsed sätted, et tagada üldsuse tõhus ja igakülgne osalemine geneetiliselt muundatud organismidega (GMOdega) seotud otsuste tegemisel, vajaduse korral muutes kõnealust konventsiooni ja selle lisasid;
precise provisions are laid down to guarantee efficient and comprehensive public participation in decision making concerning GMOs, if appropriate by amending the Convention and its annexes;
kehtestatakse alaline rahastamiskord, et tagada prognoositav rahastamine;
a permanent system of financial arrangements is established to guarantee funding on a predictable basis;
saadud kogemuste alusel jätkatakse sätete täitmise mehhanismi parandamist;
the compliance mechanism is further improved, based on the experience gained;
soovitab tungivalt riikidel, kes veel ei ole Århusi konventsiooni ning Kiievi protokolli saasteainete heite- ja ülekanderegistrite kohta ratifitseerinud, need ratifitseerida ning soodustada teiste ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mitte kuuluvate riikide konventsiooniosalisteks saamist, kui nad seda soovivad;
Urges the countries which have not yet done so to ratify the Aarhus Convention and the Kiev Protocol on Pollutant Release and Transfer Registers and to encourage other countries outside the United Nations Economic Commission for Europe to become parties to the Convention if they so wish;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sekretariaadile taotlusega saata see kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the United Nations Economic Commission for Europe, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
võttes arvesse 11. detsembri 1997. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Kyoto protokolli, ja selle rakendamismenetlusi, mis võeti vastu osapoolte konverentsil Bonnis (2001. aasta juulis) Marrakešis (2001. aasta novembris), New Delhis (2002. aasta novembris), Milanos (2003. aasta detsembris) ja Buenos Aireses (2004. aasta detsembris);
having regard to the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) of 11 December 1997, and the application procedures for its implementation adopted at the Conferences of Parties in Bonn (July 2001), Marrakesh (November 2001), New Delhi (November 2002), Milan (December 2003) and Buenos Aires (December 2004),
võttes arvesse kümnendal osapoolte konverentsil tehtud otsust valitsusekspertide seminari toimumise kohta 2005. aasta mais, et edendada mitteametlikku teabevahetust tegevuste osas, mis seonduvad tõrjeabinõude ja kohanemisega, et aidata osapooltel jätkata mõjusate ja asjakohaste abinõude rakendamise arendamist vastuseks kliimamuutustele, ja nende vastavate valitsuste poliitika ning meetmete osas, mis toetab ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Kyoto protokollist tulenevate kohustuste täitmist;
having regard to the Decision of the Tenth Conference of Parties to convene in May 2005 a Seminar of Governmental Experts in order to promote an informal exchange of information on actions relating to mitigation and adaptation to assist Parties to continue to develop effective and appropriate responses to climate change, and on policies and measures adopted by their respective governments that support implementation of their existing commitments under the UNFCCC and the Kyoto Protocol,
võttes arvesse oma resolutsioone kliimamuutuste kohta, eriti 13. jaanuari 2005. aasta resolutsiooni Buenos Airese kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2005)0005 .
having regard to its resolutions relating to climate change, notably that of 13 January 2005 on the outcome of the Buenos Aires Conference on climate change Texts Adopted, P6_TA(2005)0005 .
arvestades, et kliimamuutused on 21. sajandi üks peamisi väljakutseid, millel on olulised negatiivsed üleilmsed keskkonnaalased, majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed ning mis eeldatavalt avaldab negatiivset mõju säästvale arengule ja miljonite inimeste elatisele kogu maailmas;
whereas climate change is one of the major challenges of the 21st century, having significant negative global environmental, economic and social consequences, and is expected to impinge negatively on sustainable development and the livelihoods of millions of people all over the world,
arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon, mis jõustus 21. märtsil 1994 ja mille on nüüdseks ratifitseerinud 189 osalist, sätestab raamistiku tegevuseks, mille eesmärk on kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stabiliseerimine atmosfääris, et vältida kliimasüsteemi "ohtlikke antropogeenseid häireid";
B whereas the UNFCCC, which entered into force on 21 March 1994 and has now been ratified by 189 Parties, sets out a framework for action aimed at stabilising atmospheric concentrations of greenhouse gases in order to avoid 'dangerous anthropogenic interference' with the climate system,
arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll jõustus 16. veebruaril 2005, kui selle oli ratifitseerinud 146 riiki ja piirkondlikku majandusorganisatsiooni, kelle arvele langeb 61,6% 1990. aasta I lisas toodud kasvuhoonegaaside heitkogustest;
whereas the Kyoto Protocol to the UNFCCC entered into force on 16 February 2005 following ratification by 146 countries and regional economic integration organisations representing 61.6% of 1990 Annex I greenhouse gas emissions,
arvestades, et osapoolte kümnes konverents (COP-10), mis toimus Buenos Aireses 2004. aasta detsembris otsustas valitsusekspertide seminari toimumise 2005. aasta mais, et edendada osaliste teabevahetust tegevuste osas, mis seonduvad tõrjeabinõude ja kohanemisega, ja poliitika ning meetmete osas, mis toetavad võetud kohustuste täitmist;
whereas the Tenth Conference of Parties (COP 10) meeting in Buenos Aires in December 2004 decided to convene in May 2005 a Seminar of Governmental Experts to promote exchange of information among the Parties on mitigation and adaptation actions and on policies and measures supporting the implementation of existing commitments,
arvestades, et Kyoto protokolli eesmärgid on kliimamuutuste ülemaailmse strateegia oluline tingimus, kuid sellegipoolest tuleb 2012. aastale järgnevaks perioodiks seada edasised eesmärgid, pakkumaks investeeringute tegemiseks vajalikku kindlust madala süsinikusisaldusega energiaallikate kasutamisele, kasvuhoonegaaside väikeste heitkogustega tehnoloogiatele ja taastuvenergia kasutamisele ning hoiduda investeeringutest mitteühilduvasse energiainfrastruktuuri; arvestades, et kliimamuutustega tegelemine toob kaasa ka võimalusi ja stiimuleid innovatsiooniks, mis on kooskõlas Lissaboni agendas seatud eesmärkidega;
whereas the objectives of the Kyoto Protocol are an essential condition for a global strategy on climate change, but further targets need to be set soon for the period after 2012 to provide investment certainty for low-carbon energy sources, low greenhouse-gas emitting technologies and renewable energy, and to avoid investment into incompatible energy infrastructure; whereas addressing climate change also brings opportunities and incentives for innovation in line with goals set by the Lisbon agenda,
arvestades, et eesmärk hoida keskmine temperatuuritõus maailmas allpool +2°C taset võrreldes industrialiseerimiseelse perioodiga tuleks samuti seada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames;
whereas the objective of restricting global average temperature rise to a maximum of 2°C above pre-industrialisation levels should also be established within the framework of the UNFCCC and the Kyoto Protocol,
arvestades, et hiljutiste teaduslike andmete kohaselt on +2°C taseme ületamise tõenäosus ligikaudu 85% kasvuhoonegaasi kontsentratsiooni stabiliseerumisel 550 ppmi tasemel (CO2 ekvivalent) ja ligikaudu 50% 450 ppmi tasemel; arvestades seega, et need aruanded rõhutavad asjaolu, mille kohaselt maailmal võib olla tunduvalt vähem aega kasvuhoonegaaside heitkoguste koguhulga vähendamiseks kui varem on arvatud, eeldades, et soovitakse vältida keskmise maailmatemperatuuri suurenemist enam kui 2°C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega ja sellele järgnevaid ohtlikke kliimamuutusi; arvestades, et see võib muuta vajalikuks kõikide peamiste kasvuhoonegaaside keskkonda juhtijate heitkoguste suurema piiramise lähitulevikus, mis rõhutaks laiemate globaalsete jõupingutuste tähtsust,
whereas, according to recent scientific reports, the risk of overshooting the +2°C limit is approximately 85 % with greenhouse gas concentrations stabilised at the level of 550 ppm (CO2-eq) and approximately 50 % at the level of 450 ppm; whereas these reports, therefore, emphasise that the world may have far less time to start reducing total greenhouse gas emissions than previously anticipated if it is to avoid going beyond an average global temperature increase of 2°C above pre-industrialisation levels and thus avoid dangerous climate change; whereas this may necessitate deeper cuts in emissions in the near future, for all major emitters of greenhouse gases, thus strongly emphasising the importance of a wider global effort,
on veendunud, et Euroopa Liit peaks säilitama juhtrolli rahvusvahelistes jõupingutustes võitluses kliimamuutustega; rõhutab, et ELi sisemise kliimapoliitika toetamiseks on vajalik kolmeosaline lähenemine: iga-aastane ELi majanduse energiakasutuse intensiivsuse vähendamine 2–2,5% ulatuses, alternatiivenergia osakaalu oluline suurendamine energeetikas üldiselt ja teadus- ning arendustegevuse piisav toetamine säästva energeetika vallas; rõhutab, et transpordisektor on suur väljakutse ja maanteetranspordi, lennunduse ning laevanduse heitkoguste vähendamiseks on vaja uut ning uuenduslikku poliitikat, ja nõuab tungivalt, et komisjon esitaks nende probleemide lahendamiseks ettepanekud säästlike meetmete kasutamiseks;
Strongly believes that the European Union should retain its leading role in international efforts to fight climate change; stresses that a three-prong approach will be necessary to underpin the EU's climate policy at home: yearly reductions in the energy intensity of the EU economy in the range of 2-2.5%, a significant increase in the share of alternative energy in the overall energy mix and substantial increases in the support for R&D in sustainable energy; emphasises that the transportation sector presents a major challenge, and that new and innovative policies are needed to curb emissions from road transport, aviation and shipping, and urges the Commission to bring forward proposals for cost-effective measures to tackle these problems;
tervitab 22. ja 23. märtsil 2005 Brüsselis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, eelkõige asjaolu, et lepiti kokku arenenud riikide heitkoguste vähendamise eesmärkide osas suurusjärgus 15–30% aastaks 2020; samas avaldab kahetsust, et Euroopa Ülemkogu ei märkinud ära pikemaajalisi heitkoguste vähendamise eesmärke ja soovitab heitkoguste vähendamist 60–80% ulatuses aastaks 2050;
Welcomes the conclusions adopted by the Brussels European Council of 22 and 23 March 2005 and, in particular, the fact that reduction targets in the order of 15-30% by 2020 for the group of developed countries have been agreed upon; regrets, however, that no indication was given by the European Council with regard to longer-term reduction targets and suggests that reductions in the order of 60-80% by 2050 be required;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama eeloleval valitsusekspertide seminaril Euroopa Liidu nimel ettepanekuid tulevase süsteemi kohta, mis on kooskõlas ELi eesmärgiga hoida keskmine temperatuuritõus maailmas allpool +2°C võrreldes industrialiseerimiseelse perioodiga, samas kui kasvuhoonegaaside heitkogused saavutavad kõrgeima taseme järgmisel kahekümnel aastal, ning lähtudes õigluse, vastutuse ja tegutsemissuutlikkuse või -võimelisuse põhimõtetest;
Calls on the Commission and the Member States to present, on behalf of the European Union, at the forthcoming Seminar of Governmental Experts proposals for a future regime which are consistent with the EU objective of maintaining the average global temperature increase below 2°C above pre-industrialisation levels, implying that global greenhouse gas emissions would have to peak within the next two decades, and which respect the principles of equity, sustainability, responsibility and ability or capacity to act;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama ettepanekuid Kyoto protokolli edasise strateegia kujundamise kohta ja lähtuma keskkonnauuendustest ja keskkonnatehnoloogia arengutest, mis on eelkõige suunatud energeetika- ja transpordisektorile ning omistama sellele erilist tähtsust asjakohase poliitika raames, nagu näiteks keskkonnatehnoloogiate tegevuskava, seitsmes teadusuuringute raamprogramm, jne; jõupingutusi tuleks teha koostöö tegemiseks erinevate riikidega, eriti enamarenenud arengumaadega;
Calls on the Commission and the Member States to put forward proposals for a future strategy builduing on the Kyoto Protocol and based on eco-innovation and development of environmental technologies, especially targeting the energy and transport sectors, and to give special priority to this within relevant policy initiatives such as the Environmental Technologies Action Plan, the Seventh Framework Programme for Research, etc.; efforts should be made to cooperate with various countries, notably the most advanced developing countries;
rõhutab, et valitsusekspertide seminar peab ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolli raames keskenduma kliimamuutustele mõjusate ning asjakohaste reageeringute väljatöötamisele, mis hõlmaks aega pärast aastat 2012; palub, et avaldataks kirjalik aruanne seminari tulemustega, mis võimaldaks anda alusteavet 2012. aastale järgneva kohustuste perioodi ametlike läbirääkimiste jaoks, mis algavad 2005. aastal;
Insists that the Seminar of Governmental Experts focus on how to develop effective and appropriate responses to climate change within the framework of the UNFCCC and the Kyoto Protocol for the period beyond 2012; asks that a written report on the results of the Seminar be published with a view to feeding back into the formal negotiations for the post-2012 commitment period which will start in 2005;
usub, et tulevane süsteem peaks põhinema ühisel, kuid jagatud vastutusel, jätkuval ja suureneval heitkoguste vähendamisel ning suurema arvu riikide, eelkõige ühelt poolt Ameerika Ühendriikide ning teiselt poolt India ja Hiina ning teiste enamarenenud arengumaade kaasamisel heitkoguste vähendamiseks tehtavatesse jõupingutustesse; palub seetõttu komisjonil ja liikmesriikidel rahvusvaheliste partnerite, eriti Ameerika Ühendriikide, Hiina ja Indiaga dialoogi pidamisel rõhutada kliima kaitsmise vajadust;
Believes that a future regime should be based on common but differentiated responsibilities, continued and greater emission reductions, and the involvement of more countries in the reduction effort, notably on the one hand the US, and on the other hand India and China and other advanced developing countries; urges the Commission and the Member States, therefore, to stress the necessity of climate protection when holding dialogues with international partners, especially the US, China and India;
arvab, et rahvusvahelisel tasandil konkureerivad äriühingud, eelkõige intensiivselt energiat tarbivad tööstused vajavad sektoripõhist lähenemisviisi heitkoguste rahvusvahelise vähendamise tuleviku eesmärkide jaoks, et tagada võrdne mänguruum rahvusvaheliselt; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lülitama seesugust sektoripõhist lähenemisviisi aruteludesse;
Considers that internationally competing companies, in particular energy-intensive industries, require a sector approach to future international reduction targets in order to ensure an international level playing field; calls on the Commission and the Member States to incorporate such a sector approach in the discussions;
kutsub üles riike, kes seni ei ole Kyoto protokolli ratifitseerinud, seda võimalikult kiiresti tegema; kutsub Ameerika Ühendriikide ja Austraalia valitsust üles mitteosalemisotsust uuesti läbi vaatama ning esimese sammuna täitma ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist tulenevat kohustust vähendada heitkoguseid 1990. aasta tasemele;
Calls on the countries that have not ratified the Kyoto Protocol to do so as soon as possible; calls on the US and Australia to reconsider their decision not to participate and, as a first step, to respect their commitment under the UNFCCC to reduce their emissions to the 1990 level;
kutsub komisjoni võtma kliimamuutusi käsitleva poliitika kulude ja kasude analüüse uurides kaalumisele piiridel rakendatavate kohandamismeetmete kasutusele võtmist , et tasakaalustada konkurentsieelist, mis süsinikupiiranguteta tööstusmaade tootjatel võivad olla;
Calls on the Commission to take into account in any cost-benefit analyses of climate policies the possibility to adopt border adjustment measures on trade in order to offset any competitive advantage producers in industrialised countries without carbon constraints might have;
rõhutab vajadust suurema rahalise abi järele kohandumismeetmeteks arengumaades, pöörates erilist tähelepanu vähimarenenud riikidele; rõhutab, et majanduslik areng on kõikide arengumaade õigus; tunnistab samal ajal, et arengumaad ei peaks kordama tööstusriikide saastamispraktikat ja EL peaks läbi liikmesriikide ekspordikrediidiasutuste välja töötama tugevad mehhanismid, et toetada madala süsinikusisaldusega arengu ergutamiseks arenenud tehnoloogia kasutuselevõttu arengumaade energeetika- ja transpordisektorites;
Insists on the need for increased financial assistance for adjustment measures in developing countries, with special attention for the least-developed countries; stresses, moreover, that economic development is a right for all developing countries; recognises, however, that developing countries do not have to repeat the same polluting practices as the industrialised countries, and that strong mechanisms should be developed by the EU, e.g. through the export credit agencies of EU Member States, to lend support to technology leap-frogging in the energy and transport sectors of developing countries in order to encourage low-carbon modes of development;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema mõõdetavaid edusamme süsinikuühendite madalate heitkogustega majanduse suunas; julgustab liikmesriike vahetama kogemusi nii üksteisega kui teiste maailma riikidega;
Calls on the Commission and the Member States to make measurable progress towards a low-carbon economy; encourages the Member States to share experiences and best practices both among themselves and with states in other parts of the world;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega saata see edasi kõikidele lepinguosalistele, kes ei ole ELi liikmed.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States and the Secretariat of the UNFCCC, with the request that it be circulated to all non-EU contracting parties.
B6-0300 , 0301 , 0302 , 0303 ja 0305/2005
B6-0300 , 0301 , 0302 , 0303 and 0305/2005
võttes arvesse kõiki asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, sealhulgas resolutsiooni 1593 (2005) olukorra kohta Sudaanis ja resolutsiooni 1564 (2004), mille kohaselt esitati ÜRO peasekretärile rahvusvahelise uurimiskomisjoni 25. jaanuari 2005. aasta raport Darfuri kohta;
having regard to all relevant UN Security Council resolutions, including Resolution 1593 (2005) on the situation in Sudan and Resolution 1564 (2004), pursuant to which the report of the International Commission of Inquiry on Darfur to the UN Secretary-General of 25 January 2005 was presented,
võttes arvesse Darfuri tegevusplaani, mille osas ÜRO ja Sudaani valitsus leppisid kokku 5. augustil 2004. aastal;
having regard to the Darfur Plan of Action agreed between the UN and the Government of Sudan on 5 August 2004,
võttes arvesse üldist rahukokkulepet, millele kirjutasid 9. jaanuaril 2005. aastal Nairobis alla Sudaani valitsus ja Sudaani rahvavabastusliikumise/-armee (SPLM/A);
having regard to the Comprehensive Peace Agreement (CPA) signed between the government of Sudan and the Sudan People's Liberation Movement/Army (SPLM/A) on 9 January 2005 in Nairobi,
võttes arvesse oma 16. septembri 2004. aasta resolutsiooni humanitaarolukorra kohta Sudaanis Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2004)0012 .
having regard to its resolution of 16 September 2004 on the humanitarian situation in Sudan Texts Adopted, P6_TA(2004)0012 .