natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Käesoleval hetkel ei ole aga kumbki pool suuteline vajalikul määral teadusuuringuid läbi viima.
However, neither side is currently in a position to conduct proper research.
Peamine põhjus on olemasolevate uurimislaevade tehniline tase, mis on ümber ehitatud jõelaevadest ja sobivad ka oma parimatel päevadel vaevu teadusuuringuteks.
The primary reason for this is the technical condition of present research vessels, converted river craft barely suitable for their purpose at the best of times.
Uuringuteks sobiva laeva maksumus on ligikaudu 1 miljon eurot.
Purpose-built vessels would cost approximately 1 million euros each.
Valitsus nõuab ka, et Venemaa teadlased peavad oma uuringute rahastamiseks püütud kala müüma.
Russian scientists are currently required by the government to finance their research by selling their catch.
See on selgelt vastuolus nende põhieesmärgiga ja seab tulevase teadustegevuse jätkusuutlikkuse kahtluse alla.
This is clearly inconsistent with their mission and raises doubts as to the sustainability of research activity in the future.
Kuidas kavatseb nõukogu tagada Eesti ja Venemaa teadlaste vahelise vajaliku, ainulaadse ning sügavalt juurdunud koostöö jätkumise?
What does the Council intend to do to ensure the continuation of the necessary, unique and deep-rooted cooperation between Estonian and Russian scientists?
KIRJALIK KÜSIMUS E-3800/07
WRITTEN QUESTION E-3800/07
Komisjon on kahtlemata teadlik asjaolust, et ELi ja Venemaa vaheline piir kulgeb 126 kilomeetri ulatuses piki Peipsi järve, mis on suuruselt kolmas järv ELis.
The Commission is undoubtedly aware that 126 kilometres of the EU‑Russia border run along Lake Peipus, the third-largest lake in the EU.
Kuidas kavatseb komisjon tagada Eesti ja Venemaa teadlaste vahelise vajaliku, ainulaadse ning sügavalt juurdunud koostöö jätkumise?
What does the Commission intend to do to ensure the continuation of the necessary, unique and deep-rooted cooperation between Estonian and Russian scientists?
Komisjoni nimel vastanud hr Borg
Answer given by Mr Borg on behalf of the Commission
(30. oktoober 2007)
(30 October 2007)
Ühine kalanduspoliitika ei hõlma maismaavete kalavarude suhtes kohaldatavaid eeskirju.
The Common Fisheries Policy contains no rules applying to resources in inland waters.
Kõnealune poliitika piirdub mere kalavarude või katadroomsete ja anadroomsete liikide nende merevees elamise ajal toimuva kaitse ja majandamisega.
It is confined to the management and conservation of marine resources or catadromous and anadromous species during their marine life-span.
Erandi moodustavad angerlased, kuna Euroopa Liidu Nõukogu võttis 18. septembril 2007. aastal vastu määruse hariliku angerja varude taastamiseks, mis kehtib ka maismaavete varude kohta.
Eels will be the exception, because the Council of Ministers adopted a regulation in order to rebuild the stock of European eel on 18 September 2007, which also applies to inland waters.
Vee raamdirektiivis (direktiiv 2000/60/EÜ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik ( EÜT L 327, 22.12.2000 ). on siiski seatud eesmärk taastada ELi vete hea keskkondlik seisund aastaks 2015, täpsustusega, et seal, kus rahvusvahelised jõed või magevee vesikonnad ulatuvad väljapoole ühenduse piire (nagu Peipsi-Narva järv, mida jagavad Eesti ja Venemaa), peaksid liikmesriigid püüdma tagada kooskõlastatust vastavate kolmandate riikidega, et saavutada kõnealuses direktiivis seatud eesmärgid kogu vastavas magevee vesikonnas.
However, the Water Framework Directive (Directive 2000/60/EC) Directive 2000/60/EC of the Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy, OJ L 327, 22.12.2000. , aimed at restoring EU waters to good environmental status by 2015, specifies that, where international rivers or freshwater basins extend beyond the boundaries of the Community (such as Lake Peipsi‑Narwa, shared by Russia and Estonia), Member States shall endeavour to coordinate with the relevant non-Member State, with the aim of achieving the objectives of this directive throughout the respective freshwater basin.
Peipsi-Narva järve vesikonna kohta on sõlmitud Venemaa ja Eesti vaheline kokkulepe, milles on seatud eesmärk „piiriveekogude veevarude kasutamise ökoloogiliselt jätkusuutliku majandamise” kohta.
In the Lake Peipsi‑Narwa basin an agreement is in place between Russia and Estonia, with the objective of ‘ecologically sustainable management of the use of water resources of transboundary waters’.
Kalavarude majandamist ei ole kõnealuses kokkuleppes eraldi nimetatud.
Fisheries management is not specifically mentioned in the agreement.
Artikli 11 kohaselt tuleb siiski pidada nõu teise kokkuleppeosalisega sel juhul, kui kavandatud tegevused võiksid muuta piiriveekogude hüdroloogilisi või hüdrokeemilisi süsteeme.
However, Article 11 requires consultations with the other contracting party in the event of planned activities which might change the hydrological or hydrochemical systems of transboundary waters.
Komisjon toetab täielikult Venemaa ja Eesti vahel sõlmitud kokkulepet, mis põhineb ökosüsteemi lähenemisviisil ja veevarude ökoloogiliselt jätkusuutlikul majandamisel.
The Commission fully supports the existing agreement between Russia and Estonia based on the ecosystem approach or ecologically sustainable management of water resources.
Kõnealune mageveesüsteem on osutatud kahe riigi majanduse jaoks olulise tähtsusega ning kuulub seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi (FP7) eesmärkide hulka: luua Euroopa teadmistepõhine biomajandus (KBBE), mis vastab sotsiaalsetele ja majanduslikele ülesannetele (2. teema – toiduained, põllumajandus ja kalandus ning biotehnoloogia).
The sustainable management of freshwater systems has large economic importance for the two countries, and falls under the scope of the 7th Research Framework Programme (FP7): to build a European Knowledge-Based Bio-Economy (KBBE) responding to social and economic challenges (Theme 2 — Food, Agriculture & Fisheries and Biotechnology).
Komisjoni edaspidine selle valdkonnaga seotud teadustööalane toetus tuleb integreerida FP7 iga-aastastesse tööprogrammidesse.
The research topics subject to FP support are published annually in the relevant Calls for proposals and work programmes.
KIRJALIK KÜSIMUS E-4310/07
WRITTEN QUESTION E-4310/07
Esitaja(d): Marianne Mikko (PSE) ja Charles Tannock (PPE-DE)
by Marianne Mikko (PSE) and Charles Tannock (PPE‑DE)
Teema: Transnistria juhtkonnale rakendatud ELi reisikeelu tõhusus
Subject: Effectiveness of the EU travel ban for the Transnistrian leadership
2003. aasta veebruaris kehtestasid EL ja USA sissesõidupiirangud Transnistria poliitilise juhtkonna liikmetele, keda peeti esmajoones vastutavaks koostöö puudumise eest sealsele konfliktile poliitilise lahenduse leidmisel.
In February 2003, the EU and the US imposed entry restrictions on members of the Transnistrian political leadership considered to be primarily responsible for the lack of cooperation in finding a political settlement of the conflict.
2006. aasta veebruaris pikendati reisikeeldu ja vaadati läbi mittesoovitavate isikute nimekiri.
The ban was renewed and the list of personae non gratae reviewed in February 2006.
Paraku naudib Transnistria juhtkond endiselt märkimisväärset liikumisvabadust.
However, the Transnistrian leadership still enjoys considerable freedom of movement.
Ukraina võimude nõusolekul saavad nad vabalt reisida Odessasse, kus on rahvusvaheline lennuväli, kuid ka Kiievisse ja paljudesse sealt kättesaadavatesse sihtkohtadesse.
With the consent of the Ukrainian authorities, they are able to travel freely to Odessa, with its international airport, but also to Kiev and to many destinations reachable from there.
See naeruvääristab ELi reisikeeldu ja lükkab edasi Transnistria konflikti lahenduse.
This makes a mockery of the EU travel ban and delays the solution of the Transnistrian conflict.
Mida on nõukogu teinud veenmaks Euroopa naabruspoliitika partnerriike, eriti Ukrainat, kellel on õigus ühineda ELi ÜVJP ühispositsioonidega, sh reisikeeldudega, aga ka Venemaad ühinema riikidega, kes keelavad sissepääsu isehakanud Transnistria riigi separatistlikule juhtkonnale?
What is the Council doing to persuade more of our ENP partners, in particular Ukraine, which is entitled to join EU CFSP common positions including travel bans, but also Russia, to join the countries denying entry to the separatist leadership of the self-proclaimed state of Transnistria?
Kas nõukogu kavatseb võtta selle punkti 2007. aasta 14. septembri ELi-Ukraina tippkohtumisel päevakorda?
Does the Council intend to include this item on the agenda of the EU‑Ukraine summit on 14 September 2007?
KIRJALIK KÜSIMUS E-4311/07
WRITTEN QUESTION E-4311/07
Mida on komisjon teinud veenmaks Euroopa naabruspoliitika partnerriike, eriti Ukrainat, kellel on õigus ühineda ELi ÜVJP ühispositsioonidega, sh reisikeeldudega, aga ka Venemaad ühinema riikidega, kes keelavad sissepääsu isehakanud Transnistria riigi separatistlikule juhtkonnale?
What is the Commission doing to persuade more of our ENP partners, in particular Ukraine, which is entitled to join EU CFSP common positions including travel bans, but also Russia, to join the countries denying entry to the separatist leadership of the self-proclaimed state of Transnistria?
Kas komisjon kavatseb võtta selle punkti 2007. aasta 14. septembri ELi-Ukraina tippkohtumisel päevakorda?
Does the Commission intend to include this item on the agenda of the EU‑Ukraine summit on 14 September 2007?
Komisjoni nimel vastanud Benita Ferrero-Waldner
Answer given by Ms Ferrero-Waldner on behalf of the Commission
(10. oktoober 2007)
(10 October 2007)
Komisjon tõstatab suhetes Ukraina ja Venemaaga korrapäraselt Transnistria poliitilise juhtkonna suhtes kehtestatud reisikeelu küsimust ja soovitab neil keeluga ühineda.
The Commission is regularly raising with Ukraine and Russia the issue of the travel ban on members of the Transnistrian political leadership, and suggesting that they align with it.
Kumbki kõnealustest riikidest ei ole siiani olnud valmis seda tegema, ent EL jätkab oma seisukoha selgitamist.
Neither of them has so far been ready to do so but the EU continues to make this point.
Samal ajal on toimunud oluline muutus Transnistria juhtkonna kohtlemises Ukrainas.
At the same time, a remarkable change has come about in the way in which the Transnistrian leadership is treated in Ukraine.
Kui enne koheldi Transnistria poliitilisi liidreid Ukraina läbimisel VIPidena ning neid ei kontrollitud, siis alates ELi piirihaldamise abimissiooni olemasolust koheldakse neid kui tavalisi kodanikke ja neid kontrollivad nii Ukraina piirivalve kui ka Ukraina toll.
While in the past members of the Transnistrian political leadership were given VIP-treatment when travelling through Ukraine and were not subject to controls, they are, since the presence of the EU Border Assistance Mission (EUBAM), treated as ordinary citizens and subject to controls, both by the Ukrainian border guards and by Ukrainian customs.
2007. aasta kevadel Moskva korraldatud „Transnistria päevade” raames tuvastati kõnealuste kontrollide raames Moldova kunstiteosed, mille Transnistria juhtkond oleks riigist Odessa kaudu ebaseaduslikult Moskvasse toimetanud ning mille Ukraina ametiasutused konfiskeerisid ja tagastasid Moldova ametiasutustele.
On the occasion of ‘Days of Transnistria’ being organised in Moscow in the spring of 2007, these controls resulted in Moldovan art work that was about to be illegally exported from the country by the Transnistrian leadership through Odessa to Russia being confiscated by the Ukrainian authorities, and being resituated to the Moldovan authorities.
KIRJALIK KÜSIMUS E-2056/08
WRITTEN QUESTION E-2056/08
Esitaja(d): Marianne Mikko (PSE) , Iles Braghetto (PPE-DE) ja Ioannis Gklavakis (PPE-DE)
by Marianne Mikko (PSE) , Iles Braghetto (PPE‑DE) and Ioannis Gklavakis (PPE‑DE)
(15. aprill 2008)
(15 April 2008)
Teema: Kormoranide asurkonna majandamine Euroopas
Subject: Managing the population of cormorants in Europe
Kormoranide üha suurem arv näib nende rööveluviisi tõttu olevat probleemiks kalavarudele kõikjal Euroopas alates Po jõe deltast ja mõningatest Sardiinia piirkondadest lõunas kuni Eesti rannikuni põhjas.
It would seem that, owing to their predatory nature, the increasing numbers of cormorants present a problem to European fisheries Europe-wide, from the Po Delta and some areas of Sardinia in the south to the coast of Estonia in the north.
Kormoranid kujutavad endast ohtu teatavate kalaliikide säilimisele ja tundlikule taimestikule Läänemere väikesaartel ning koguni rannikualade ja sisevete püügipiirkondade kalurite elatisallikatele.
The cormorants pose a threat to the existence of certain fish species as well as to the sensitive vegetation on small islands of the Baltic Sea and even to the livelihood of the fishermen in coastal areas and inland fisheries.
Mõningate arvutuste kohaselt tarbivad kormoranid toiduks rohkem kala kui on Eesti sisevete ja rannikualade kalurite kalapüük kokku.
According to some calculations, the cormorants consume more fish than is the total catch of the Estonian inland and coastal fishermen.
Direktiiv võeti aga vastu 1979. aastal ning pärast seda on kormoranide arv Põhjamaade ja Balti riikide piirkonnas kasvanud 20 korda.
However, the directive was adopted in 1979, since which time the number of cormorants in the Nordic-Baltic area has increased by a factor of 20.
Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni lähetus 2008. aasta veebruaris tuvastas tõsiseid probleeme, mida põhjustab kormoranide asurkonna kontrollimatu kasv Sardiinias.
The February 2008 mission of the Fisheries Committee of the European Parliament revealed grave problems caused by the uncontrolled population of cormorants on Sardinia.
Ilmneb, et kõikides piirkondades, kus kormoranid elutsevad, eelistavad nad toiduks eriti hinnalisi kalu — nii liigiti kui ka vanuse järgi.
It would appear that the cormorants prefer to consume the particularly valuable fish — both by species and age — in each region where they are present.
Kas komisjon võiks üksikasjalikult selgitada, millistel tingimustel oleks võimalik asjaomastel valitsustel taotleda erandit linnudirektiivist?
Can the Commission explain in detail under which circumstances it would be possible for the governments concerned to obtain a derogation to the Birds Directive?
Kas komisjoni käsutuses on täiendavaid teaduslikke andmeid või prognoose, mida saaks kasutada võrdluspunktina kormoranide jätkuva kaitsmise vajaduse hindamisel ELis tervikuna ja konkreetsetes piirkondades?
Does the Commission further possess any scientific data or projections, which could serve as a reference point in assessing the necessity of continued protection of cormorants in the EU as a whole and in specific regions?
Komisjoni nimel on vastanud hr Dimas
Answer given by Mr Dimas on behalf of the Commission
(18. juuni 2008)
(18 June 2008)
Võttes arvesse, et kormoran (Phalacrocorax carbo) kuulub nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) EÜT L 103, 25.4.1979 . üldise kaitsekava alla, võivad liikmesriigid võtta meetmeid liigi arvukuse piiramiseks, kui see on direktiivis sätestatud tingimuste kohaselt õigustatud.
Whereas the cormorant Phalacrocorax carbo is covered by the general protection scheme of Council Directive 79/409/EEC of 2 April 1979 on the conservation of wild birds OJ L 103, 25.4.1979. , Member States can take measures to control the species where this is justified in accordance with the conditions set out in the directive.
Rahul­davate lahenduste puudumisel lubab direktiivi artikkel 9 liikmesriikidel mitmel põhjusel kasutada täiel määral üldise kaitsekava erandeid.
In the absence of other satisfactory solutions, Article 9 of the directive allows Member States to make full use of derogations from the general protection scheme for a number of reasons.
Nende hulgas on järgmised: „vältimaks tõsist kahju viljasaagile, kariloomadele, metsadele, kalastuspiirkondadele ja vetele” ning „taimestiku ja loomastiku kaitseks”.
These include ‘to prevent serious damage to crops, livestock, forests, fisheries and water’ as well as ‘for the protection of flora and fauna’.
Seetõttu ei pea liikmesriigid toimima kormoranipopulatsiooni arvukuse piiramiseks seadusevastaselt olukordades, kus asjaomased meetmed on vajalikud kalavarude, aga ka ohustatud looma- ja taimeliikide kaitsmiseks.
Therefore, Member States do not have to act illegally to control cormorant populations in situations where such measures are necessary to safeguard fish stocks, as well as vulnerable species of fauna and flora.
Selliste probleemide puhul Sardiinias on Itaalia ametiasutuste kohus hinnata olukorda ning võtta vastu otsus erandite kohaldamise kohta kõnealuse direktiivi artikli 9 lõigete 1 ja 2 tingimuste kohaselt.
In relation to such problems in Sardinia it is for the Italian authorities to assess the situation and to take any decisions in relation to the application of derogations, having regard to the conditions set out in Article 9(1) and (2) of the directive.
Selleks ei ole vaja komisjoni eelnevat nõusolekut, ehkki liikmesriigid peavad komisjoni igal aastal erandite kohaldamisest teavitama.
Prior agreement is not required from the Commission although Member States must inform it each year about the application of the derogations.
Ühendus on toetanud ka rahvusvahelisi teadusalaseid koostööprojekte kormoranide ja kalavarude konflikti pehmendamiseks kogu Euroopas, sealhulgas käimasolevat projekti Intercafe.
The Community has also supported multinational cooperative research projects aimed at reducing the conflict between cormorants and fisheries on a pan-European scale including the current project called Intercafe Intercafe (“Interdisciplinary Initiative to Reduce pan-European Cormorant-Fisheries Conflicts”).http://www.intercafeproject.net/ .
Intercafe (Interdisciplinary Initiative to Reduce pan-European Cormorant-Fisheries Conflicts – Interdistsiplinaarne algatus üleeuroopalise kormoranide ja kalavarude vahelise konflikti pehmendamiseks), http://www.intercafeproject.net See projekt hõlmab teaduslike andmete kogumist Euroopa kormoranide poegimiskolooniate ja talvitumiskohtade suuruse ja asukoha kohta riikide tasandil ning letaalsete meetmete kohta kormoranide arvu piiramiseks piirkondlikul tasandil, et luua Euroopa kormoranipopulatsioonide täiustatud prognoosimudelid.
This project includes the compilation of scientific data on the size and location of European cormorant breeding colonies and winter roosts at the national level and the lethal management actions taken against cormorants at the regional level, with a view to improved predictive models on cormorant populations in Europe.
KIRJALIK KÜSIMUS E-4365/08
WRITTEN QUESTION E-4365/08
mille on esitanud Henrik Lax (ALDE) , Christopher Beazley (PPE-DE) , Johannes Lebech (ALDE) , Olle Schmidt (ALDE) ja Andres Tarand (PSE)
by Henrik Lax (ALDE) , Christopher Beazley (PPE‑DE) , Johannes Lebech (ALDE) , Olle Schmidt (ALDE) and Andres Tarand (PSE)
(30. juuli 2008)
(30 July 2008)
Teema: Kas Nord Streami gaasijuhtme rajamist on juba alustatud?
Subject: Has the construction of the Nord Stream gas pipeline already commenced?
Uudisteallikad kinnitavad, et Nord Stream on alustanud Soome linna Kotkasse gaasitorude toimetamist, et kasutada neid Läänemere põhja gaasijuhtme rajamisel Nord Streami konsortsiumi poolt.
News sources confirm that Nord Stream has started to deliver gas pipes to the Finnish town of Kotka to be used in the construction of a gas pipeline along the bottom of the Baltic Sea by the Nord Stream consortium.
Lisaks on Nord Stream allkirjastanud lepingu Itaalia äriühinguga Saipem, kes vastutab gaasijuhtme vette paigaldamise eest.
In addition, Nord Stream has signed an agreement with the Italian company Saipem to be responsible for putting the pipeline into the water.
Euroopa Parlamendi 8. juuli täiskogul hääletas suur enamus parlamendiliikmetest raporti A6-0225/2008 poolt, kutsudes komisjoni ja nõukogu üles võtma endale täieliku kohustuse analüüsida kõnealuse gaasijuhtme rajamise keskkonnamõju vastavalt ELi õigusaktide sätetele.
During the European Parliament plenary on July 8, a huge majority of the MEPs voted in favour of the report A 6022 5/2008 calling on the Commission and the Council to fully commit themselves to analysing the environmental impact of the construction of this pipeline according to the provisions of EU legislative acts.
Loomulikult peab selline uuring usaldusväärsuse eesmärgil olema sõltumatu ja objektiivne.
Clearly, to be credible such a study must be independent and objective.
Üht keskkonnamõju hindamist viivad hetkel läbi Nord Streami lepinguosalised ja eeldatavalt lõpetatakse see 2009. aasta jaanuariks.
One environmental impact assessment (EIA) is currently being carried out by Nord Stream contractors and is expected to be completed by January 2009.
Üksikud liikmesriigid korraldavad ise oma uuringuid.
Individual Member States are conducting their own studies.
Vastavalt Espoo konventsiooni artikli 2 lõikele 3 ja Euroopa õigusaktidele peab keskkonnamõju hindamise lõpule viima enne, kui mingit tegevust, näiteks suure läbimõõduga nafta- ja gaasijuhtmete paigaldamine, saab ette võtta.
According to Article 2(3) of the Espoo Convention, and European legislation the EIA must be completed before an activity such as ‘large-diameter oil and gas pipelines’ can be undertaken.
Eespool kirjeldatut silmas pidades küsime komisjonilt järgmist:
In light of the above, we ask the Commission the following:
Kas komisjon peab Nord Streami läbiviidavat toimingut tegevuse alustamiseks enne, kui on lõpule viidud Euroopa õiguse ning eri rahvusvaheliste konventsioonidega kindlaks määratud keskkonnamõju hindamise menetlus ja muud nõuded?
Does the Commission regard the action carried out by Nord Stream as the commencement of an activity before the EIA procedure and other requirements stipulated by European law and various international conventions have been completed?
Euroopa Ühendus on ratifitseerinud Espoo konventsiooni ja ühenduse suhtes kehtivad konventsioonis sätestatud kohustused.
The European Community has ratified the Espoo Convention and is subject to its obligations.
Kas komisjon võtaks osa järgmisest Espoo konventsiooni osaliste kohtumisest ja annaks põhjaliku õigusliku analüüsi Euroopa õiguse suhtes, et tagada Euroopa õigusaktide ja asjakohaste konventsioonide järgimine?
Will the Commission take part in the next meeting of the Contracting Parties to the Espoo Convention and will the Commission provide full legal analyses regarding European law to guarantee that European legislation and relevant Conventions are being followed?
(20. oktoober 2008)
(20 October 2008)
Komisjon on mitmel korral osutanud, et Espoo konventsioonist lähtuv keskkonnamõju hindamine (KMH) oleks kõnealuse projekti puhul asjakohane menetlus.
The Commission has indicated on several occasions that the Environmental Impact Assessment (EIA) carried out in the framework of the Espoo Convention is the appropriate procedure to be followed in the case of this project.
Selle menetluse järgimisega võetakse arvesse ka liikmesriikide nõudeid, mis tulenevad teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamist käsitleva direktiivi 85/337/EMÜ (keskkonnamõju hindamise direktiiv) EÜT L 175, 5.7.1985 . ülevõtmisest.
Indeed, by following such a procedure the national requirements from the transposition of Directive 85/337/EEC on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (EIA Directive) OJ L 175, 5.7.1985. are also taken into account.
Sellest lähtuvalt peavad esitatud küsimusega (sellise tegevuse alustamine, mille seotus projektiga on enne keskkonnamõju hindamist ebaselge) sarnastele probleemidele hinnangu andma asjaomase liikmesriigi pädevad asutused, kellel on olemas kogu vajalik teave.
On this basis, issues like the one referred to in the present question, namely the commencement of activities which may or may not be attributed to a project before the relevant EIA has been completed, have to be assessed by the competent authorities of the Member State concerned who have all the necessary information to this effect.