natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on seisukohal, et rahvusvahelise koordineerimise tulemusena tuleb järk-järgult parandada usaldatavusnorme kogu maailmas, et vältida eeskirjade meelevaldset rakendamist; rõhutab, et G20 laiemas kontekstis saavutatud edu seisneb "minimaalse ühtlustamise" põhimõttes, mis ei tohi Euroopa Liitu takistada rakendamast kõrgemaid standardeid; tervitab seoses sellega asjaolu, et Euroopa Liit on reguleerimise ja järelevalve nõuete ja ulatuse osas ambitsioonikam, nagu ka hiljuti vastuvõetud või arutlusel olevad õigusaktid tõestavad;
Takes the view that international coordination must lead to the progressive upgrading of prudential rules globally to avoid regulatory arbitrage; underlines that progress made within the broader context of the G-20 consists of a 'minimum harmonisation' approach, which must not prevent the European Union from applying higher standards; welcomes in this context the fact that the European Union is more ambitious with regard to the scope and requirements of regulation and supervision, as demonstrated by legislation recently adopted or under discussion;
tervitab taaskinnitatud kohustust kehtestada finantsasutustele rangemad eeskirjad riskide võtmise ja halduse osas, mis seovad hüvitised pikaajaliste tulemuste ning üldise suurema läbipaistvusega; tervitab soojalt kohustust võtta 2011. aastaks vastu Basel II raamistik ning kehtestada rahvusvahelisel tasandil ühtlustatud finantsvõimenduse suhtarv; on seisukohal, et neid üldisi põhimõtteid ja eesmärke peaksid järgima kõik turuosalised kõikjal, kus on kaalul investorite, maksumaksjate või tarbijate kaitse;
Welcomes the reaffirmation of the commitment to financial institutions with stricter rules on risk-taking, governance that aligns compensation with long-term performance, and overall greater transparency; warmly welcomes the commitment to adopt the Basel II framework by 2011 and to introduce a leverage ratio harmonised at international level; considers that those broad principles and objectives should be observed by all market players wherever the protection of investors, taxpayers or consumers is at stake;
kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma G20 tippkohtumisel antud boonustega seotud lubadused kiiresti üle siduvatesse EÜi õigustikku; kutsub G20 liidreid esitama tõsisemaid ettepanekuid kapitali suurendamise ja tasustamistavade reformimise kohta ning tagama kogu maailma järelevalveasutuste ühtse lähenemise sanktsioonide puhul;
Calls on the Commission to transpose quickly the commitments entered into at the G-20 Summit with regard to bonuses into binding EC law; calls on the G-20 leaders to give more teeth to their proposals in terms of building capital and reforming compensation practices and to ensure a consistent approach by supervisors worldwide when it comes to sanctions;
on arvamusel, et kriisiohjamise valdkonnas tuleb piiriülese koostöö põhimõtteid viivitamatult rakendada; palub finantsstabiilsuse nõukogul konsulteerida parlamendiga, enne kui kiidab heaks süsteemse tähtsusega finantsasutusi käsitlevad ettepanekud, mis on kavandatud vastu võtta 2010. aasta oktoobri lõpuks;
Takes the view that the principles of cross-border cooperation on crisis management need to be implemented urgently; calls on the Financial Stability Board to consult Parliament before approving the proposals that are to be adopted by the end of October 2010 for systemically important financial institutions;
tunnistab, et võitluses koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide ("maksuparadiiside") vastu on saavutatud märkimisväärne, kuigi veel mitte piisav edasiminek; julgustab läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmset foorumit suurendama maksudealast läbipaistvust ja teabevahetust, et riigid saaksid täielikult rakendada oma maksuseadust maksubaasi kaitsmiseks; toetab G20 meetmete rakendamises maksuparadiiside vastu alates 2010. aasta märtsist, juhul kui need ei soovi koostööd teha;
Recognises that achievements in fighting non-cooperative jurisdictions (tax havens) have been substantial, but are not yet sufficient; encourages the Global Forum on Transparency and Exchange of Information to improve tax transparency and the exchange of information so that countries can fully enforce their tax law to protect their tax base; supports the G-20 in its use of measures to counter tax havens from March 2010 in cases of non-cooperation;
tunneb heameelt pangasaladusega seotud progressi, eriti OECD läbipaistvuse ja teabevahetuse ülemaailmse foorumi laiendamise üle; märgib siiski, et mitmed riigid, kes lubasid standardeid rakendada, ei ole seda veel teinud; nõuab tõhusa süsteemi kehtestamist maksudest hoidumise ennetamiseks, kõrvalehoidjate kindlakstegemiseks ja vastutuselevõtmiseks; rõhutab ühtse aruandlussüsteemi loomise tähtsust;
Welcomes the progress concerning bank secrecy and, in particular, the expansion of the OECD Global Forum on Transparency and Exchange of Information; notes, however, that several jurisdictions that have promised to implement standards have not yet delivered; calls for an effective system to prevent, detect and pursue tax evaders; highlights the importance of creating a standardised system of reporting;
avaldab kahetsust, et G20 juhid ei käsitlenud moraalse ohu teemat ning et seos süsteemse tähtsusega institutsioonide usaldatavusnormide ning nende institutsioonide võimaliku pankroti kulude vahel on edasi lükatud 2010. aasta oktoobrisse; nõuab ettepanekute esitamist ümberstruktureerimise ja finantsvaldkonna ärimudelite läbivaatamise kohta, et lahendada nn "liiga suur, et pankrotti minna" -probleem;
Regrets that the G-20 leaders did not address the issue of moral hazard and that the link between prudential standards for systemic institutions and the costs of a failure of those institutions has been postponed until October 2010; calls for proposals to tackle restructuring and for a review of financial sector business models in order to tackle the 'too big to fail' issue;
kiidab heaks G20 juhtide kava reformida IMFi ja Maailmapanka ning nõuab, et nende reformidega alustataks võimalikult kiiresti; kutsub üles ellu viima ülemaailmse majanduse ja finantsalase juhtimise laiaulatuslikku reformi; toetab IMFi ja Maailmapanga edasiarendamist kui peamist koostisosa jõupingutustes nende asutuste usaldusväärsuse, õiguspärasuse ja tulemuslikkuse parandamisel; kutsub üles suurendama arengumaade esindatust rahvusvahelistes finantsasutustes; tunneb heameelt võetud kohustuse üle muuta kvootide jaotust dünaamiliste tärkava turumajandusega riikide ja arengumaade kasuks; tuletab meelde, kui oluline on tsüklilisust süvendavast poliitikast hoidumine, et leida teed majanduse taastumisele;
Welcomes the G-20 leaders' plan to reform the IMF and the World Bank and calls for those reforms to start as soon as possible; calls for a far-reaching reform of global economic and financial governance; supports the improvement of the IMF and World Bank as a core element of the effort to improve the credibility, legitimacy and effectiveness of those institutions; calls for the representation of developing countries in international financial institutions to be improved; welcomes the commitment to a shift in quota share to countries with dynamic emerging market and developing countries; recalls the importance of avoiding pro-cyclical policies in order to find the path to recovery;
kutsub üles looma mehhanismi, mille abil kanda osa IMFi liikmesriikidele eraldatud Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikuid (SDR) üle madala sissetulekuga riikidele, mis võiks kahekordistada Rahvusvahelise Valuutafondi keskpika ajavahemiku laenusuutlikkust soodustingimustel antavate laenude osas;
Calls for the creation of a mechanism to transfer some of the IMF member states' allotted new allocations of IMF Special Drawing Rights (SDRs) to Low Income Countries, which could double the medium-term concessional lending capacity of the IMF;
tunneb heameelt G20 juhtide võetud kohustuste üle järgida avatud maailmamajanduse põhimõtteid; on arvamusel, et maailmakaubanduse taaselustamine on ülemaailmse majanduskasvu taastamiseks hädavajalik; rõhutab sellega seoses taas, et on vastu igasugusele protektsionismile ning avaldab jätkuvalt survet, et saavutada edu turulepääsu tagamisel, mis ei kahjustaks arengumaid, kaotades meelevaldsed tollimaksud ja mittetariifsed tõkked, ning et järgitaks vaba ja õiglase kaubanduse eeskirju; jääb kindlaks oma pürgimusele leida Doha arenguvoorule ülemaailmne, ambitsioonikas ja tasakaalustatud lahendus, vastavalt antud volitustele, ning kutsub riigijuhte mitte unustama käesoleva vooru peamist arengueesmärki;
Welcomes the G-20 leaders' commitments to an open global economy; considers that the revival of world trade is essential to restoring global growth; in this respect reiterates its stance against any form of protectionism and continues to press for progress in ensuring market access which does not disadvantage developing countries, by eliminating indiscriminate tariff and non-tariff barriers, as well as respect for rules for free and fair trade; remains determined to seek a global, ambitious and balanced conclusion to the Doha Development Round, consistent with its mandate, and calls upon leaders not to forget the ultimate development goal of this round;
tervitab asjaolu, et G20 juhid tunnustasid säästvama maailmamajanduse olulisust; rõhutab, et kliimamuutust käsitleva siduva kokkuleppe sõlmimine eesseisval ÜRO Kliimamuutuste Konverentsil (UNFCCC) Kopenhaagenis on äärmiselt oluline; rõhutab siiski, et G20 riigijuhid peaksid tunnistama ülemaailmse jätkusuutlikkusega seotud probleemide suurt ulatust; nõuab, et G20 riikide rahandusministrid mobiliseeriksid vahendeid, toetamaks arenguriikides lähiaja kliimameetmeid, mis oleks oluline osa ühisest tegevusest ülemaailmse majanduskriisi lahendamisel;
Welcomes the G-20 leaders' acknowledgement of the importance of a more sustainable global economy; emphasises that a binding agreement on climate change at the forthcoming United Nations Framework Convention on Climate Change conference in Copenhagen (UNFCCC conference) is critical; stresses, however, that the G-20 leaders should recognise the broad nature of global sustainability challenges; calls for G-20 Finance Ministers to mobilise resources to support near-term climate action in developing countries as a key component of the collective response to the global economic crisis;
rõhutab, et kõikidest G20 juhtide võetud kohustustest tuleb täielikult kinni pidada, neid tuleb kiiresti rakendada ning nii riikide kui ka rahvusvahelisel tasandil veelgi konkreetsemaks muuta, et taastada usaldus ja maksimeerida majandusliku olukorra paranemist;
Stresses the fact that all the commitments entered into by the G-20 leaders must be respected in full, put in place rapidly and fleshed out, at national and international level, in order to rebuild confidence and maximise economic recovery;
on arvamusel, et kolm peamist ELi institutsiooni ja liikmesriigid peaksid põhjalikult arutlema ELi esindatuse üle G20 kohtumistel; on veendunud, et Euroopa Liidul tuleb rahvusvahelistel foorumitel, eriti G20 kohtumistel osalemiseks kokku leppida ühine seisukoht, ja nõuab Euroopa Liidu sidusamat esindatust rahvusvahelistel läbirääkimistel;
Considers that the EU representation at the G-20 meetings should be the object of an in-depth discussion between the three major EU institutions and the Member States; is convinced that the European Union has to agree on a common position in international forums, particularly as regards G-20 meetings, and insists that there has to be a more coherent representation of the European Union in international negotiations;
rõhutab, kui oluline on UNFCCC konverentsil saavutada kokkulepe rahaliste vahendite osas, mis on mõeldud vaeste riikide toetamiseks kliimamuutusega kohanemisel, ning leida jõulised ja prognoositavad rahastamismehhanismid, mis täiendaksid ametlikku arenguabi; avaldab kahetsust, et see küsimus lükati edasi UNFCCC konverentsini Kopenhaagenis, ning kordab, et Euroopa Liit peaks andma oma õiglase panuse leevendus- ja kohandamismeetmete rahastamiseks, mis vastaks teaduslikele uurimistulemustele kliimamuutuse tõsiduse ja sellega kaasnevate kulutuste ulatuse kohta;
Highlights the importance of an agreement on funds to help poorer countries adapt to climate change at the UNFCCC conference and of the provision of strong and predictable financing mechanisms in addition to ODA; regrets that this issue was postponed to the UNFCCC conference, and reiterates that the European Union should contribute its fair share to financing for mitigation and adaptation, corresponding to scientific research findings on the severity of climate change and the scale of its costs;
juhib tähelepanu jätkuvale toidukriisile ja tervitab otsust toetada Maailmapanga toidualgatust; kutsub doonorriike tagama toiduabi jagamisel läbipaistvus ja usaldusväärsus;
Draws attention to the persistent food crisis and welcomes the decision to endorse a World Bank food initiative; calls on donor countries to ensure transparency and accountability regarding food aid distribution;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, G20 riikide valitsustele ja parlamentidele ja Rahvusvahelisele Valuutafondile.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Central Bank, the governments and parliaments of the Member States, the governments and parliaments of the G-20 States and the International Monetary Fund.
võttes arvesse G20 2. aprilli 2009. aasta Londoni tippkohtumist ja sellel tehtud avaldust maailma majanduse taastamis- ja reformikava kohta;
having regard to the G20 summit held in London on 2 April 2009 and its statement on the Global Plan for Recovery and Reform,
võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande arengueesmärgid rahvusvahelise üldsuse ühiselt kehtestatud kriteeriumidena, muu hulgas vaesuse ja nälja kaotamiseks;
having regard to the UN Millennium Declaration of 8 September 2000, which sets out the Millennium Development Goals (MDGs) as criteria established jointly by the international community for, inter alia, the elimination of poverty and hunger,
võttes arvesse Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) aruannet "Ülemaailmne seirearuanne 2009: hädaolukord arengu valdkonnas", mis avaldati aprillis 2009;
having regard to the report of the World Bank and the International Monetary Fund (IMF) entitled 'Global Monitoring Report 2009: A Development Emergency' published in April 2009,
võttes arvesse Maailmapanga aruannet "Ülemaailmne arengu rahastamine 2009. aastal: maailmamajanduse taastamise kavad", mis avaldati juunis 2009;
having regard to the report of the World Bank entitled 'Global Development Finance: Charting a Global Recovery 2009' published in June 2009,
võttes arvesse ÜRO konverentsi, mille teema oli ülemaailmne finants- ja majanduskriis ning selle mõju arengule, ning konverentsi tulemuste heakskiitmist ÜRO Peaassamblee poolt 9. juuli 2009. aasta resolutsiooniga 63/303;
having regard to the UN Conference on the World Financial and Economic Crisis and its impact on development and to the UN General Assembly's endorsement of the outcome of the conference by means of Resolution 63/303 of 9 July 2009,
võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2009. aastat teatist "Arenguriikide toetamine kriisiga toimetulemiseks" ( KOM(2009)0160 );
having regard to the Commission Communication of 8 April 2009 entitled 'Supporting developing countries in coping with the crisis' ( COM(2009)0160 ),
võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 18.–19. mai 2009. aasta järeldusi arenguriikide toetamise kohta kriisiga toimetulemiseks;
having regard to the General Affairs and External Relations Council conclusions of 18 and 19 May 2009 on supporting developing countries in coping with the crisis,
võttes arvesse professor Ngaire Woodsi uurimust "Rahvusvaheline reaktsioon ülemaailmsele kriisile ning rahvusvahelise finants- ja abistruktuuri reform" Uurimuse tellis Euroopa Parlamendi välispoliitika peadirektoraat, avaldamisel.
having regard to the study by Professor Ngaire Woods on the international response to the global crisis and the reform of the international financial and aid architecture Study commissioned by Parliament's DG EXPO Policy Department; publication forthcoming.
võttes arvesse Pariisis 28.–29. mail 2009. aastal toimunud uuendusliku rahastamise konverentsi ja Dohas 28. novembril – 2. detsembril 2008. aastal toimunud rahvusvahelist arengu rahastamise konverentsi;
having regard to the Conference on Innovative Financing held in Paris on 28 and 29 May 2009 and the International Conference on Development Financing held in Doha between 28 November and 2 December 2008,
võttes arvesse Aafrika rahandusministrite ja keskpankade juhtide komitee 17. märtsi 2009. aasta kriisi jälgimise eesmärgil koostatud aruannet "Kriisi mõju Aafrika riikide majandusele: toetades majanduskasvu ja vaesuse vähendamist";
having regard to the report of 17 March 2009 of the Committee of African Finance Ministers and Central Bank Governors established to monitor the crisis, entitled 'Impact of the Crisis on African Economies - Sustaining Growth and Poverty Reduction',
võttes arvesse 3. septembri 2009. aasta küsimust komisjonile ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju kohta arengumaadele ja arengukoostööle ( O-0088/2009 – B7-0209/2009 );
having regard to the question of 3 September 2009 to the Commission on the effects of the global financial and economic crisis on developing countries and on development cooperation ( O-0088/2009 – B7-0209/2009 ),
võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,
having regard to Rules 115(5) and 110(2) of its Rules of Procedure,
rõhutab, et arengumaad ei põhjustanud ülemaailmset finants- ja majanduskriisi, kuid see mõjutab neid ebaproportsionaalselt rohkem kui teisi maid, sest nad peavad toime tulema järsult pidurdunud majanduskasvu ja tööhõivega, negatiivse mõjuga kaubavahetus- ja maksebilansile, erakapitali netovoogude ja välismaiste otseinvesteeringute järsu vähenemisega, krediidi ja kaubanduse rahastamise saamise väiksemate võimalustega, rahaülekannete vähenemisega, vahetuskursside ulatuslike ja ebastabiilsete liikumistega, kokkukukkuvate reservidega, toorainehindade suurenenud ebastabiilsuse ja langusega ning turismist saadava tulu vähenemisega;
Stresses that developing countries did not cause the global financial and economic crisis, but are disproportionally affected by it, facing dramatically decelerating growth and employment, negative impacts on the balance of trade and balance of payments, a sharp reduction of net private capital inflows and foreign direct investment, reduced access to credit and trade financing, declining remittances, large and volatile movements in exchange rates, collapsing reserves, increased volatility and falling prices for primary commodities, as well as reduced revenues from tourism;
toetab ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni seisukohta, et ülemaailmne finantskriis on põhjustanud hädaolukorra arengu valdkonnas ning seadnud ohtu ja andnud võib-olla koguni hävitava löögi raskelt saavutatud edusammudele vaesuse, nälja ning emade ja laste suremuse vähendamisel, alghariduse ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ning ohutute vee- ja kanalisatsioonisüsteemide tagamisel, seades ohtu aastatuhande arengueesmärkide saavutamise, eelkõige tervishoiu valdkonnas;
Endorses the view of Ban Ki–moon, Secretary-General of the United Nations, that the global financial crisis has given rise to a development emergency in that it is undermining, and in some cases nullifying, hard-won progress on poverty, hunger and mother and child mortality, as well as on primary education, gender equality and access to clean water and proper hygiene, thus jeopardising the achievement of the MDGs, in particular those relating to health;
märgib suure murega, et toidu- ja kütusehindade kriisile lühikese aja sees järgnenud kriis on juba põhjustanud inimestele suuri kannatusi ning see avaldab laastavat mõju kõige vaesemate riikide toimetulekuraskustega elanikele, sest üksnes 2009. aastal lisandub hinnanguliselt veel 23 miljonit töötut ning äärmises vaesuses elavate inimeste arv kasvab 90 miljoni võrra, ohtu satub 1,7 miljoni HIV-viiruse kandja elupäästev ravi ning ajavahemikus 2009–2015 suureneb laste suremus keskmiselt 200 000 – 400 000 lapse võrra aastas, ehkki 2015. aasta on aastatuhande arengueesmärkide täitmise sihtaasta arengumaades;
Notes with great concern that this crisis, which follows so closely on the heels of the food and fuel price crises, is already exacting major human costs and has devastating implications for the vulnerable in the poorest countries, with an expected increase of 23 million in the unemployment rate, up to 90 million more extreme poor in 2009 alone, life-saving drug treatment for up to 1,7 million HIV sufferers under threat, and between 200 000 and 400 000 more infant deaths per year on average between 2009 and 2015, which is the MDG target year in developing countries;
rõhutab, et paljud arengumaad on fakti ees, et kriis on negatiivselt mõjutanud kõiki nende arengu rahastamisallikaid ja nad ei suuda hoida oma suure vaevaga saavutatud majandusedu ilma ulatusliku välistoetuseta;
Stresses that many developing countries are finding that all their sources of development financing have been affected by the crisis, and will be unable to safeguard their hard-won economic gains without extensive external support;
kutsub ELi üles võtma meetmeid, et teha lõpp maksuparadiiside kuritarvitamisele, maksudest kõrvalehoidmisele ja kapitali ebaseaduslikule väljavoolule arengumaadest; nõuab seetõttu uut siduvat ülemaailmset finantskokkulepet, millega saaks rahvusvahelisi kontserne sundida avaldama automaatselt oma kasumeid ja makstud makse iga riigi kohta, et tagada läbipaistvus selles osas, kui palju makse nad maksavad igal arengumaal, kus nad tegutsevad;
Calls on the EU to take action to eradicate abuses of tax havens, tax evasion and illicit capital flight from developing countries; calls therefore for a new binding global financial agreement which forces transnational corporations automatically to disclose the profits made and the taxes paid on a country-by-country basis, so as to ensure transparency on what they pay in every developing country in which they operate,
märgib, et G20-riigid tunnistavad oma kollektiivset vastutust kriisi sotsiaalse mõju leevendamisel, et viia miinimumini pikaajaline kahju ülemaailmsele potentsiaalile, ja kinnitavad, et annavad lubatud abi ning lubavad anda uusi vahendeid, sealhulgas 50 000 miljonit USA dollarit sotsiaalseks kaitseks, kaubanduse elavdamiseks ja arengu kindlustamiseks madala sissetulekutasemega riikides, oluliselt suurendada kriisiabi arengumaades ja eraldada rohkem vahendeid sotsiaalseks kaitseks kõige vaesemates riikides;
Notes the G20's recognition of its 'collective responsibility to mitigate the social impact of the crisis to minimise long-lasting damage to global potential' and its reaffirmation of existing aid pledges and promises of new resources, including USD 50 000 million to support social protection, boost trade and safeguard development in low-income countries as part of a significant increase in crisis support for developing countries, and more resources for social protection for the poorest countries;
tervitab G8-riikide juhtide L'Aquila (Itaalia) tippkohtumisel vastuvõetud otsust eraldada 20 000 miljonit USA dollarit maaelu arenguks ja toiduohutuseks;
Welcomes the decision taken by G8 leaders at the July 2009 summit in L'Aquila, Italy, to donate USD 20 000 million for rural development and food safety;
avaldab kartust, et lubatud rahalised vahendid ei ole piisavad ega ole nähtud ette kõige vaestematele riikidele ja elanikkonnarühmadele ning neid ei ole võimalik võtta kasutusele piisavalt kiiresti ja paindlikult, et kutsuda esile arengumaade jaoks vajalikke muutusi;
Fears that the financial resources pledged may not be sufficient, may not be concentrated on the poorest countries and population groups and may not be brought to bear sufficiently swiftly and in a sufficiently flexible manner to generate the improvements that developing countries require;