natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tuleb pidada meeles, et seoses eraõiguslike kahjudega konkurentsi valdkonnas ja leebusprogrammiga seotult otsustas Euroopa Kohus hiljuti, et „liikmesriigi kohus [peab] siseriikliku õiguse alusel kindlaks määrama sellise õiguse andmise või sellisest õigusest keeldumise tingimused, võttes arvesse liidu õigusega kaitstud huve”
It should be borne in mind that with regard to private damages in the competition field and the interaction with the leniency programme, the Court recently ruled that it is ‘ for the courts and tribunals of the Member States, on the basis of their national law, to determine the conditions under which such access must be permitted or refused by weighing the interests protected by European Union law ’
Euroopa Kohtu 14. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas C-360/09 Pleiderer, EKLis seni avaldamata. .
Judgment of 14 June 2011 in Case C-360/09 Pleiderer, not yet reported in the ECR. .
Peale selle võiks kaaluda võimalust, et esindushagi võiks esitada alles pärast ELi õiguse rikkumise lõplikku kindlakstegemist pädeva siseriikliku või Euroopa asutuse või kohtu poolt, kelle otsust ei saa siseriikliku õiguse kohaselt edasi kaevata.
In addition, it could also be considered to allow for a representative action to be brought only after the breach of EU law has finally been established by the competent national or European authority or court against whose decisions there is no remedy under national law.
Selles kontekstis, kuid mitte horisontaalse õigusakti raames, tuleks välja töötada konkreetsed kriteeriumid, mille alusel saaks pärast kahjuhüvitiste määramist arvestada maha trahvid või riiklikud karistused, et mitte panna kostjale ebaproportsionaalset rahalist koormat.
In this context but not within the horizontal instrument, specific criteria need to be developed which allow for fines or other public sanctions to be deducted after damages have been awarded in order not to put disproportionate financial burdens on the defendant.
Konkurentsiõiguses tuleks vastavalt muuta nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1/2003 EÜ asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta
In the field of antitrust law, Council Regulation (EC) No 1/2003 of 16 December 2002 on the implementation of the rules on competition laid down in Articles 81 and 82 of the Treaty
ELT L 1, 04.01.03, lk 1. .
OJ L 1, 4.1.2003, p.
Ei piisaks ka konkreetsete sektorite, näiteks finantsteenuste või telekommunikatsiooni määratlemisest
It would also not be sufficient to identify particular sectors, such as financial services and telecommunications
Õiguskindlust suurendaks hoopis täpselt nende ELi õigusaktide tuvastamine, mille puhul esineb kannatanute õiguste jõustamisega seotud probleeme.
Instead, legal certainty will be increased by identifying the exact pieces of EU legislation where problems regarding the enforcement of rights of victims exist.
Kui see on selgeks tehtud, peaks horisontaalset õigusakti kohaldama nimetatud asjaomaste õigusaktide ja samuti ELi konkurentsieeskirjade rikkumisega seotud kahjunõuetele.
Once this identification has taken place, the horizontal instrument should apply to damages actions in case of breach of the relevant legislation indicated as well as of EU antitrust rules.
Nagu ettekirjutuste direktiivis, peaks ka horisontaalse õigusakti lisas loetlema asjassepuutuvad ELi õigusaktid, et oleks võimalik õigesti kindlaks määrata rikkumised, mille vastu on kollektiivsete kahjunõuete esitamine horisontaalse õigusakti alusel võimalik.
As in the Injunctions Directive the relevant EU legislation should be listed in an Annex to the horizontal instrument so as to allow for the correct determination of the infringements against which collective redress is available under the horizontal instrument.
Alternatiivne vaidluste lahendamine
Alternative Dispute Resolution (ADR)
Üldjuhul annab vaidluste kohtuväline lahendamine kiire ja õiglase lahenduse ning peaks olema atraktiivsem kui kohtumenetlus.
ADR generally provides for a quick and fair settlement and should be more attractive for resolving the dispute than court proceedings.
Seetõttu tuleks kehtestada kohustus otsida enne kollektiivse hagi esitamist kõigepealt kohtuvälist lahendust.
It therefore should be made obligatory to seek out-of-court settlements before bringing collective action.
Seadusliku kohustuse kehtestamine kohustusliku vaidluse lahendamise menetluse kohta peab selleks, et olla kooskõlas tõhusa õiguskaitse õigusega, vastama teatud Euroopa Kohtu välja töötatud kriteeriumidele
The introduction of a legal obligation for a mandatory settlement procedure must observe certain criteria developed by the Court in order to be compatible with the right to effective judicial protection
Liidetud kohtuasjad C-317/08, C-318/08, C-319/08 ja C-320/08, Alassini, lõige 48 jj. .
Joined Cases C‑317/08, C‑318/08, C‑319/08 and C‑320/08, Alassini, para.
Kohtualluvus ja kohaldatav õigus
Jurisdiction and Applicable Law
Raportöör on arvamusel, et soodsama kohtualluvuse valimise vältimiseks on kohtualluvuse ja kohaldatava õiguse küsimused erakordselt tähtsad.
The rapporteur believes that questions of jurisdiction and the applicable law are of the utmost importance in order to prevent forum shopping.
Seetõttu on kohtute ummistamise ärahoidmiseks vaja selgeid rangeid eeskirju.
Clear, strict rules are therefore needed to avoid a rush to the courts.
Piiriülestel juhtumitel kohaldatavad kohtualluvust ja kohaldatavat õigust käsitlevad eeskirjad soosivad nõrgemat poolt, näiteks tarbijat.
Rules on jurisdiction and the applicable law in cross-border situations favour the weaker party, e.g. the consumer.
Mis aga puudutab kollektiivset hüvitamist, siis kannatanud ei esita mitte tavalist hagi, vaid kollektiivse hagi.
However, when it comes to collective redress, the victims do not bring a single claim but a collective claim.
Seetõttu ei ole nõrgema poole kaitse vajadus enam absoluutne, mis võimaldab kehtestada horisontaalses õigusaktis endas kohtualluvuse ja kohaldatava õiguse kohta spetsiifilised eeskirjad, muutmata vastavaid ELi reegleid.
The need for protection of the weaker party is therefore no longer absolute, which allows for the introduction of specific rules on jurisdiction and the applicable law in the horizontal instrument itself instead of changing the relevant EU rules.
Kohtualluvuse osas tuleks horisontaalses õigusaktis eriklausliga sätestada, et jurisdiktsioon peaks olema selle koha kohtul, kus asub kostja.
With regard to jurisdiction, a special clause in the horizontal instrument should provide that the courts for the place where the defendant is domiciled should have jurisdiction.
Raportööri arvates oleks kõik muud lahendused ebapraktilised.
The rapporteur considers that any other solution would be impractical.
Sätestada, et pädevus peaks olema selle koha kohtul, kus põhjustati suurem osa kahjust, võiks olla problemaatiline, kuna paljudel juhtudel on keeruline, kui mitte võimatu, määrata kindlaks, kus suurem osa kahjust põhjustati.
Providing that the courts for the place where the major part of damage was caused should have jurisdiction could be problematic since in many cases it is difficult if not impossible to determine where the major part of the damage was caused.
Lisaks võiks esmapilgul sisenemisvõimalusega (opt-in) menetluse puhul näida lihtne sätestada, et jurisdiktsioon peaks olema nendel kohtutel, kus elab enamik kannatanuid, kuna kannatanud tuleb selgelt määratleda.
In addition, providing for the courts to have jurisdiction where the majority of victims are domiciled might at first sight seem easy in an opt-in procedure as the victims have to be clearly identified.
See jätaks siiski alles soodsama kohtualluvuse valimise võimaluse, kuna ei oleks võimalik vältida olukordi, kus hagiga liituma ärgitatakse kriitilist massi kannatanuid nendest kohtualluvustest, mille menetluseeskirju loetakse hageja-sõbralikumaks.
However, this clause would leave room for forum shopping, as there would be no way of avoiding situations in which a critical mass of victims from jurisdictions where the procedural law was perceived as being more claimant-friendly were encouraged to join the action
Raportöör on ka seisukohal, et vaja on selgeid ja rangeid eeskirju kohaldatava õiguse kohta, kuid mõistab, et seda oleks keeruline saavutada.
The rapporteur also believes that clear, strict rules on the applicable law are needed but understands that this would be difficult to achieve.
Seetõttu on vaja täiendavat uurimistööd, et hinnata, kas ei oleks ehk võimalik sätestada selle koha õiguse kohaldatavus, kus asub enamik kannatanuid.
Further examination is therefore needed to evaluate whether it might not be possible to provide for the applicability of the law of the place where the majority of the victims are domiciled.
Teise võimalusena näeb raportöör, et kohaldatava õiguse võiks ühtlustada kohtualluvuse reeglitega, s.t kohaldatavaks õiguseks võiks olla hageja asukoha õigus.
Alternatively, the rapporteur considers that the applicable law could also be aligned with the rules on jurisdiction, i.e. the applicable law could be the law of the place where the defendant is domiciled.
Selle eelis oleks asjaolu, et kohus teeks otsuse ühe õigussüsteemi alusel, mida ta hästi tunneb.
This would have the advantage that the court would give its ruling on the basis of a single law with which it is familiar.
Kuna enamik siseriikliku õiguse valdkondi ei ole täielikult ühtlustatud, ei saa sellise reegliga välistada olukordi, kus kohaldatav õigus annab vähem õigusi kui mõne sellise liikmesriigi materiaalõigus, kus asub osa hagis osaleda otsustanud kannatanuid.
In the absence of full harmonisation of most areas of national law, such a rule could not exclude situations in which the applicable law grants fewer rights than the material laws of other Member States in which some of the victims that opted in are domiciled.
Kannatanule jääks siiski vabadus sisenemisvõimalusega kollektiivses hagis mitte osaleda ning taotleda individuaalset hüvitamist oma liikmesriigis.
However, the victim would remain free not to pursue the opt-in collective action and seek individual redress in his Member State.
Kui kohaldatava õiguse küsimust ei lahendata, peab kohus tegema otsuse erinevate siseriiklike õigussüsteemide alusel.
In case the question of the applicable law is not dealt with, the court would have to deliver its judgment on the basis of different national laws.
Üks väljapääs oleks luua alarühmi, mis moodustatakse ohvrite rühmadest vastavalt erinevatele kohaldatavatele materiaalõiguskordadele.
One way out could be to form subgroups consisting of groups of victims formed in accordance with the different substantive laws having to be applied.
See võib vähendada nõude keerukust, kuid nõuaks pädevalt kohtult siiski kuni 28 erineva õiguskorra kohaldamist.
This might reduce the complexity of the claim but nevertheless would require the competent court to apply up to 28 different laws.
Seadusandlik tavamenetlus
Ordinary Legislative Procedure
Raportöör nõuab tungivalt, et mis tahes seadusandlikku tegevusse peab seadusandliku tavamenetluse kohaselt kaasama Euroopa Parlamendi.
The rapporteur strongly insists that Parliament has to be involved, under the ordinary legislative procedure, in any legislative initiative.
Varasemad kogemused näitavad, et parlament ei võta vastu ühtki ettepanekut, mille puhul ei ole selle õigusega arvestatud.
Past experience shows that Parliament will not accept any proposal where this right is not respected.
Euroopa ühtse lähenemisviisi kohta ühistele kahjunõuetele
on Towards a Coherent European Approach to Collective Redress
3. tunnistab siiski, et üha integreeritumal ühtsel turul, kus e-kaubandus on kiiresti kasvamas, on vaja üleeuroopalist lähenemisviisi ühiste kahjunõuete valdkonnas;
Recognises, however, that in an increasingly integrated single market in which online trade is growing rapidly, there is a need for an EU-wide approach in the area of collective redress;
6. rõhutab, et siseturu väljakujundamiseks oleks vaja tarbijaõiguste suuremat ühtlustamist Euroopa Liidus; juhib tähelepanu sellele, et ühiste kahjunõuete toimiv süsteem aitab kaasa tarbijate usalduse suurendamisele ning seega ka siseturu ja e-kaubanduse ladusale toimimisele, mis tõstab Euroopa majanduse konkurentsivõimet;
Emphasises that, with a view to completing the internal market, there should be greater consistency in consumer rights across the Union; points out that a well-designed system for collective redress can contribute to consumer confidence and thus to the smooth functioning of the internal market and online trade, boosting the competitiveness of the European economy;
13. tuletab meelde, et nende erisuste alla kuulub ka leebem kohtlemine, mis on hädavajalik vahend kartellide avastamiseks; rõhutab, et ühised kahjunõuded ei tohiks kahjustada konkurentsiõiguse leebema kohtlemise süsteemi tõhusust ja kokkuleppemenetlust;
Recalls that these specific issues include the leniency policy, which is an essential tool for uncovering cartels; emphasises that collective redress should not compromise the effectiveness of the competition law leniency system and the settlement procedure;
17. rõhutab veel kord, et ühiste kahjunõuete puhul konkurentsipoliitikas on vaja kehtestada tagatised, et vältida ühishagide puhul asjatuid nõudeid ja ülemääraseid kohtuvaidlusi ning tagada menetluslik võrdsus kohtus, ning rõhutab, et sellised tagatised peavad muu hulgas hõlmama järgmisi punkte:
Reiterates that, as regards collective redress in competition policy, safeguards need to be put in place in order to avoid a class-action system with frivolous claims and excessive litigation and to guarantee equality of arms in court proceedings, and stresses that such safeguards must cover, inter alia, the following points:
– väiksema ja hajusa kahju hüvitamise taotlejad peaksid ühise kahjunõude kaudu saama asjakohase võimaluse õiguskaitseks ning õiglaseks hüvitamiseks;
– claimants of minor and diffuse damages should have appropriate means of access to justice through collective redress and should secure fair compensation;
18. kutsub komisjoni üles põhjalikult ja objektiivselt analüüsima, kas need tagatised on tegelikult võimalikud ühiste kahjunõuete süsteemis;
Calls on the Commission to thoroughly and objectively analyse whether these safeguards can genuinely be ensured in a collective redress system;
– liikmesriigid ei kohalda ELi õiguse rikkumisest tulenevate ühiste kahjunõuete juhtumite korral rangemaid tingimusi, kui kohaldatakse nende juhtumite puhul, mis tulenevad liikmesriigi õiguse rikkumisest;
– Member States will not apply more restrictive conditions to the collective redress cases arising from the infringement of EU law than those applied to cases arising from the infringement of national law;
ELT L 199, 31.7.2007, lk 1. kui alust ühise kahjunõude esitamiseks juhtudel, kui nõude väärtus ei ületa selle määruse reguleerimisala;
OJ L 199, 31.7.2007, p.
A. arvestades, et õigusrikkumiste tõttu kannatanud tarbijad, kes soovivad algatada kohtuasja kahjuhüvitiste saamiseks individuaalsel alusel, seisavad sageli silmitsi märkimisväärsete takistustega, mille põhjuseks on juurdepääsetavus, tõhusus ning taskukohasus mõnel juhul suurte kohtukulude tõttu, võimalik psühholoogiline kahju, keeruline ning pikk menetlus ja olemasolevate õiguskaitsevahendite kohta käiva teabe vähesus;
A. whereas consumers affected by a legal infringement who wish to pursue a court case in order to obtain redress on an individual basis often face significant barriers in terms of accessibility, effectiveness and affordability owing to sometimes high litigation costs, potential psychological costs, complex and lengthy procedures, and lack of information on the available means of redress;
B. arvestades, et juhul, kui kodanike rühm on kannatanud sama rikkumise all, ei pruugi eraldi hagid kujutada tulemuslikku võimalust ebaseadusliku tegevuse peatamiseks või hüvitise saamiseks, eelkõige siis, kui kahju on üksikjuhtumil väiksem kui menetluskulud;
B. whereas, when a group of citizens are victims of the same infringement, individual lawsuits may not constitute an effective means to stop unlawful practices or to obtain compensation, in particular if the individual loss is small in comparison with the litigation costs;
C. arvestades, et vastavalt Eurobaromeetri 2004. aasta oktoobri eriuuringule „Euroopa Liidu kodanikud ja õiguskaitse kättesaadavus”, mis viidi läbi ELi 15 liikmesriigis, ei pöördu üks viiest tarbijast 1000 euroni ja iga teine tarbija 200 euroni ulatuvate vaidluste korral kohtusse;
C. whereas, according to the Special Eurobarometer survey ‘European Union Citizens and Access to Justice’ of October 2004, which was carried out in the EU-15 Member States, one out of five consumers, and one out of two consumers, will not go to court for disputes amounting to less than EUR 1 000 and EUR 200 respectively;
D. arvestades, et 79% Euroopa Liidu tarbijatest oleksid vastavalt 2011. aasta märtsi Eurobaromeetri kiiruuringule „Tarbijate hoiakud piiriülese kaubanduse ja tarbijakaitse suhtes” rohkem valmis oma õigusi kohtus kaitsma, kui neil oleks võimalik osaleda kollektiivhagis, sest see annaks eeliseid nii kulude kui tõhususe osas;
D. whereas, according to the Flash Eurobarometer ‘Consumer attitudes towards cross-border trade and consumer protection’ of March 2011, 79 % of European consumers state that they would be more willing to defend their rights in court if they could join a collective action, as this would be beneficial in terms of costs and effectiveness;
E. arvestades, et mõnedes liikmesriikides ei toimi olemasolev ELi tasandi tarbijate kahjunõuete hüvitamise ning jõustamise kord rahuldavalt, või ei tunta seda korda piisavalt ja kasutatakse seetõttu piiratud määral;
E. whereas in some Member States the overall performance of the existing consumer redress and enforcement tools designed at EU level is not deemed satisfactory, or such mechanisms are not sufficiently well known, which results in their limited use;
F. arvestades, et avalik jõustamine rikkumiste peatamise ning trahvide määramise teel ei võimalda iseenesest tarbijatele tekitatud kahju hüvitamist;
F. whereas public enforcement by way of stopping infringements and imposing fines does not in itself enable consumers to be compensated for damage suffered;
G. arvestades, et siiani on kuusteist liikmesriiki kehtestanud oma õigussüsteemis ühise kahjunõude mehhanismid, mis erinevad suuresti kohaldamisala, menetluse iseärasuste (kaebeõigus, kannatanute kategooriad, menetluse liigid (osalemisvõimalus/loobumisvõimalus (opt-in/opt-out)), rahastamine või roll, mida kohtuliku hüvitismenetluse kõrval mängivad alternatiivsed vaidluste lahendamise mehhanismid) ja tõhususe poolest, mis tekitab ELi tasandil tõelise õigusliku killustatuse;
G. whereas sixteen Member States have so far introduced collective redress mechanisms in their legal systems, with wide differences in terms of scope, procedural characteristics (legal standing, categories of victims, type of procedure (opt-in/opt-out), financing or the role played by alternative dispute resolution mechanisms in parallel to judicial redress) and effectiveness, creating a true legal patchwork at EU level;
H. arvestades, et nõuete sidumine ühiseks kahjunõudemenetluseks või luba avalikes huvides tegutseval esindusorganil või -kogul esitada selline nõue võib osapoolte jaoks menetlust lihtsustada ning kulusid vähendada;
H. whereas bundling of the claims in a single collective redress procedure, or allowing such a claim to be brought by a representative entity or body acting in the public interest, could simplify the process and reduce costs for the parties involved;
I. arvestades, et võimalik ühiste kahjunõuete süsteem võib üksikisiku õiguskaitset asjakohaselt täiendada, mitte aga asendada;
I. whereas a system based on collective legal actions can usefully supplement, but is no substitute for, individual legal protection;
J. arvestades, et Euroopa Liidu turgude integreerimine ning sellest tulenev piiriüleste toimingute kasv rõhutavad vajadust Euroopa Liidu ühtse lähenemisviisi järele, et tegeleda juhtumitega, kus paljud tarbijad jäävad hüvitisest ilma, kuna mitmes liikmesriigis kehtestatud kahju hüvitamise taotlemise ühiste nõuete esitamise menetlused ei paku lahendusi piiriüleste juhtumite jaoks;
J. whereas the integration of European markets and the consequent increase in cross-border activities highlight the need for a coherent EU-wide approach to address cases where consumers are left empty-handed as the procedures for the collective claim of compensatory relief which have been introduced in a number of Member States do not provide for cross-border solutions;
1. rõhutab, et olemasoleva kahjunõuete hüvitamise ja jõustamise raamistiku nõrkuse ning teabe puudulikkuse tõttu ei pruugi märkimisväärne osa kahju kannatanud tarbijaid kaitsta oma õigust saada hüvitist, ning jätkuvad ebaseaduslikud tegevused põhjustavad ühiskonnale kokkuvõttes märkimisväärset kahju;
Stresses that, as a consequence of the weaknesses of the current redress and enforcement framework in the EU and the lack of information, a significant proportion of consumers who have suffered damage may not defend their right to obtain redress, and continued illegal practices are causing significant aggregate loss to society;
5. tunneb muret, et praegune hüvitamise puudumine on õigussüsteemi oluline seaduselünk, mis võimaldab kauplejatel teenida ebaseaduslikku kasumit;
Notes with concern that the current lack of compensation is a major loophole in the legal system as it allows for illegal profit to be retained by traders;
7. rõhutab, et käesolev olukord põhjustab märkimisväärset diskrimineerimist juurdepääsul õiguskaitsele, kahjustades siseturgu, kuna tarbijaid koheldakse erinevalt, sõltuvalt nende elukohast;
Emphasises that this situation is leading to significant discrimination in access to justice, to the detriment of the internal market, as consumers are being treated differently depending on their place of residence;
9. märgib, et arutelude käigus on selgunud lünkade esinemine olemasolevas õigusraamistikus; rõhutab seetõttu ELi ühtse tegevuse lisandväärtust ühiste kahjunõuete valdkonna ühise raamistiku loomisel eesmärgiga tegeleda olemasolevate ELi õiguslike vahendite puuduste ja ebatõhususega, olukordade mitmekesisusega liikmesriikide tasandil, liikmesriikide olemasolevate ühiste kahjunõuete süsteemide võimaliku arenguga ja reformidega või ühiste kahjunõuete süsteemide kehtestamisega liikmesriikides, kus selliseid vahendeid veel ei ole;
Notes that consultations have suggested that there are gaps in the existing regulatory framework; stresses, therefore, the added value of a coherent EU action for the establishment of a common framework in the field of collective redress to address the shortcomings and lack of effectiveness of the existing EU legal instruments, the diversity of situations at national level, the potential evolution and reforms of existing national collective redress systems or the introduction of collective redress systems in Member States where such instruments do not yet exist;
11. soovitab lisada ettepanekusse meetmeid, et tõhustada liikmesriikidevahelist kooskõlastamist ja heade tavade vahetamist; rõhutab sellega seoses, et riikide kogemus ühiste kahjunõuete valdkonnas on välja selgitanud vead, mida tuleb vältida, kui soovitakse Euroopa tasandi tõhusat ühiste kahjunõuete mehhanismi;
Suggests including in such a proposal measures to enhance the coordination and exchange of good practices among Member States; stresses, in this connection, that national experience gained in the area of collective redress has highlighted the mistakes to be avoided in order to achieve an effective collective redress mechanism at European level;
15. tunnistab vajadust vältida ühise kahjunõude mehhanismide teatavat väärkasutust või pettust, mis on leidnud aset riikides väljaspool Euroopat, eriti kollektiivhagide süsteemiga USAs;
Recognises the need to avoid certain abuses or fraudulent use of collective redress mechanisms which have occurred in non-European countries, in particular the US with its ‘class actions’ system;