natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kehtestada haldus- ja parandusmeetmed fondi kasutavatele asutustele.
impose administrative and reparation measures for those institutions using the Fund.
Soovitus nr 2 piiriüleste süsteemselt oluliste pankade kohta
Recommendation 2 relating to cross-border systemic banks
Piiriüleste süsteemselt oluliste pankade jaoks on nende erilise rolli tõttu finantsteenuste siseturul vaja kiiresti uut erikorda (Euroopa panganduse õigusakti), mis tuleb koostada 2011. aasta lõpuks.
Cross-border systemic banks, due to their special role in the internal market of financial services, need to be addressed urgently by way of a new special regime to be known as European Bank Company Law, to be designed by the end of 2011.
Piiriülesed süsteemselt olulised pangad järgivad uut tugevdatud erikorda; selle korra abil ületatakse piiriüleste tõhusate meetmete õiguslikud takistused, tagades samal ajal aktsionäride, hoiustajate, võlausaldajate, töötajate ja muude sidusrühmade selge, võrdse ja ettearvatava kohtlemise, eelkõige pärast kontsernisisest varade ülekandmist.
Cross-border systemic banks shall adhere to the new reinforced special regime; that regime shall overcome legal impediments to effective action across borders while ensuring the clear, equal and predictable treatment of shareholders, depositors, creditors, employees and other stakeholders, in particular after intra-group asset transfers.
Erikord sisaldab erilist „28. režiimi” süsteemselt oluliste piiriüleste pankade maksejõuetusmenetluseks, mida võib hiljem laiendada kõigile piiriülestele pankadele.
This shall include a special ‘28th’ regime for in insolvency procedures for cross-border systemic banks, which may later be extended to all cross-border banks;
Komisjon võtab vastu meetme, millega kehtestatakse enne 2011. aasta aprilli kriteeriumid süsteemselt oluliste piiriüleste pankade mõiste määratlemiseks.
The Commission shall adopt a measure setting up, before April 2011, criteria for definition of cross-border systemic banks.
Selliste kriteeriumide alusel selgitab järelevalveasutuste nõukogu pärast Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga konsulteerimist korrapäraselt välja sellised pangad (majandus- ja rahanduskomisjoni 17. mai 2010. aasta raporti (ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus) („EPJA raport”) artikkel 12b).
On the basis of such criteria; such banks will be identified on a regular basis by the board of supervisors, after consultation of the European Systemic Risk Board, (Article 12b of the Economic and Monetary Affairs Committee's report of 17 May 2010 on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a European Banking Authority (the ‘EBA Report’);
ELi finantsstabiilsuse fond ja kriisiohjamisüksus toetavad EPJA juhitavat sekkumist seoses kriisijuhtimise ja -ohjamise või maksejõuetusega süsteemselt oluliste piiriüleste pankade puhul.
An EU financial stability fund and a resolution unit shall support interventions led by the EBA relating to crisis management, resolution or insolvency, as regards cross-border systemic banks.
Soovitus nr 3 ELi finantsstabiilsuse fondi kohta
Recommendation 3 relating to an EU financial stability fund
Luuakse EPJA vastutusel toimiv ELi finantsstabiilsuse fond (fond), et rahastada sekkumist (taastamine või korrakohane likvideerimine), mille eesmärk on säilitada süsteemi stabiilsus ja piirata raskustesse sattunud pankadest tuleneva kriisi levikut.
An EU Financial Stability Fund (Fund) shall be created, under the responsibility of the EBA, to finance interventions (rehabilitation or orderly winding-up) aimed at preserving the system's stability and limiting contagion from failing banks.
Komisjon esitab hiljemalt 2011. aasta aprilliks Euroopa Parlamendile ettepaneku, milles tuuakse välja üksikasjalikud andmed fondi põhikirja, struktuuri, juhtimise, suuruse, toimimismudeli ja rakendamise täpse ajakava kohta (allpool esitatud punktide 2 ja 3 kohaselt).
The Commission shall present to Parliament, by April 2011, a proposal with details of the Fund's charter, structure, governance, size, operating model as well as a precise calendar for implementation (in accordance with points 2 and 3 below).
Fondis osalevad pangad ei ole kohustatud osalema oma riigis sarnastes stabiilsusfondides ega kriisiohjamisüksustes;
Banks contributing to the Fund shall not be obliged to contribute to similar stability funds or resolution units in their own countries;
on hoiuste tagamise skeemidest eraldiseisev ja sõltumatu;
separate and independent from deposit-guarantee schemes;
on piisava suurusega ajutiste sekkumiste (nt laenud, varade ost, kapitalisüstid) toetamiseks ja kriisiohjamise või maksejõuetusmenetluse kulude katmiseks;
adequately sized to support temporary interventions (such as loans, asset purchases and capital injections) and cover costs of resolution or insolvency procedures;
luuakse järk-järgult praegust majanduskeskkonda arvestades;
gradually built, recognising the present economic environment;
on kujundatud selliselt, et ta ei tekita moraalset ohtu, fondi ei kasutata pankade aktsionäride väljaaitamiseks ega juhtkonna tasustamiseks oma ebaõnnestumise eest.
designed in a way that does not create moral hazard: the Fund shall not be used to bail out bank shareholders or to reward the management for its own failure;
suunised fondi varade investeerimiseks (risk, likviidsus, kooskõla ELi eesmärkidega);
investment guidelines for the Fund's assets (risk, liquidity, alignment with EU targets);
fondi varahalduri valimise kriteeriumid (sisemine valik või kolmanda era- või avalik-õigusliku isiku, näiteks Euroopa Investeerimispanga kaudu);
selection criteria for the Fund's asset manager (internal or via a private or public third party such as the European Investment Bank);
võimalus teha sissemakseid, mida võetakse arvesse normkapitali suhtarvu arvutamisel;
the possibility of contributions qualifying for calculation of regulatory capital ratios;
haldusmeetmed (karistused või hüvituskavad) fondi kasutavatele süsteemselt olulistele piiriülestele pankadele;
administrative measures (penalties or compensation schemes) for those cross-border systemic banks which make use of the Fund;
tingimused fondi tegevusvaldkonna võimalikuks laiendamiseks, mis hõlmaks peale süsteemselt oluliste pankade kõiki piiriüleseid pankasid;
conditions for eventual expansion of the scope of the Fund to include all cross-border banks beyond cross-border systemic banks;
riikide stabiilsusfondide võrgustiku loomise ulatus (ja asjakohasus) kõigi nende asutuste jaoks, kes fondis ei osale.
scope (and appropriateness) of the creation of a network of national funds to cater for all institutions that do not participate in the Fund.
Soovitus nr 4 kriisiohjamisüksuse kohta
Recommendation 4 relating to a resolution unit
See üksus
That unit shall:
tegutseb õiguslikus raamistikus ja EPJA pädevusega kindlaks määratud rangetes piirides;
operate within the strict boundaries defined by the legal framework and the EBA's competencies;
koondab õigus- ja finantsalaseid eriteadmisi ja mis on spetsialiseerunud pankade ümberstruktureerimisele, ümberkorraldamisele ja likvideerimisele;
comprise a pool of legal and financial expertise specially skilled in bank restructurings, turnarounds and liquidation;
teeb tihedat koostööd riiklike ametiasutustega rakendamise, tehnilise abi ja töötajate ühise kasutamise valdkonnas;
cooperate closely with national authorities on implementation, technical assistance and sharing of staff;
teeb ettepanekuid fondist maksete tegemiseks;
propose disbursements from the Fund;
alati, kui tekib vajadus piiriülese asutuse kriisi lahendamiseks või likvideerimiseks, tuleks EPJA määratud sõltumatutel ekspertidel teostada põhjalik uurimine sellega seotud põhjuste ja vastutuse analüüsimiseks ning väljatoomiseks.
where the need for a resolution or winding-up of a cross-border institution arises, an in-depth investigation should be carried out by independent experts appointed by the EBA in order to analyse and highlight the causes and responsibilities involved.
Euroopa Parlamenti tuleks uurimiste tulemustest teavitada.
Parliament should be informed of the results of the investigations.
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 122 ja 143;
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), in particular Articles 122 and 143 thereof,
võttes arvesse eurorühma 7. juuni 2010. aasta suuniseid Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi kohta;
having regard to the Euro Group's terms of reference of 7 June 2010 on a European Financial Stability Facility,
võttes arvesse 16 euroala liikmesriigi 7. juuni 2010. aasta otsust;
having regard to the decision of 7 June 2010 of the 16 euro area Member States,
võttes arvesse nõukogu 11 mai 2010. aasta määrust (EL) nr 407/2010, millega luuakse Euroopa finantsstabiilsusmehhanism;
having regard to Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 establishing a European financial stabilisation mechanism,
võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem;
having regard to Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002 establishing a facility providing medium-term financial assistance for Member States' balances of payments,
võttes arvesse euroala riigipeade ja valitsusjuhtide 7. mai 2010. aasta avaldust;
having regard to the statement of 7 May 2010 of the Heads of State and Government of the euro area,
võttes arvesse majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9.–10. mai 2010. aasta kohtumise järeldusi;
having regard to the conclusions of the ECOFIN Council of 9-10 May 2010,
võttes arvesse euroala riigipeade ja valitsusjuhtide 25. märtsi 2010. aasta avaldust;
having regard to the statement of 25 March 2010 by the Heads of State and Government of the euro area,
võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25.–26. märtsi 2010. aasta kohtumise järeldusi;
having regard to the conclusions of the European Council of 25-26 March 2010,
võttes arvesse euroalasse kuuluvate liikmesriikide 11. aprilli 2010. aasta avaldust euroala liikmesriikide abi kohta Kreekale;
having regard to the statement by the Member States of the euro area of 11 April 2010 on the support to Greece by euro area Member States,
võttes arvesse 24. juunil 2010. aastal komisjonile esitatud küsimust Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi ning kavandatava tegevuse kohta ( O-0095/2010 – B7-0318/2010 );
having regard to the question of 24 June 2010 to the Commission on the European Financial Stability Facility and European Financial Stabilisation Mechanism and future actions ( O-0095/2010 – B7-0318/2010 ),
arvestades, et Maastrichti lepingu autorid ei näinud ette võimalust, et euroalal võib tekkida riigivõla kriis;
whereas the authors of the Maastricht Treaty had not foreseen the possibility of a sovereign debt crisis inside the euro area,
arvestades, et liikmesriikide välja antud riiklike võlaväärtpaberite marginaalide vahe kasvas euroalal eriti kiiresti 2009. aasta sügisel;
whereas the spreads of sovereign debt issued by Member States of the euro area widened more rapidly during autumn 2009,
arvestades, et teatud liikmesriikide jaoks halvenes olukord riiklike võlaväärtpaberite turul märkimisväärselt 2010. aasta kevadel ja jõudis kriitilisele tasandile 2010. aasta mais;
whereas the situation in the sovereign debt market for certain Member States worsened considerably during spring 2010 and reached a critical stage in May 2010,
arvestades, et riiklike võlaväärtpaberite turul toimunud arengusuundadest oleks vaja paremini aru saada;
whereas there have been developments in the sovereign debt markets that need to be better understood,
arvestades, et Euroopa Liidu finantsabi nõukogu 11. mai 2010. aasta määruse (EL) nr 407/2010 tähenduses on kõnealuse määruse artikli 2 lõike 2 kohaselt piiratud „maksete assigneeringute suhtes kohaldatava omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga”; arvestades, et artikli 3 lõikes 5 on sätestatud, et komisjon ja abisaav liikmesriik sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumi, milles täpsustatakse nõukogu kehtestatud üldised majanduspoliitilised tingimused ja mille komisjon edastab Euroopa Parlamendile ja nõukogule;
whereas European Union financial assistance for the purposes of Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 shall, according to Article 2.2 of the regulation, be limited to the margin available under the own resources ceiling for payment appropriations; whereas Article 3.5 provides that the Commission and the beneficiary Member States shall conclude a memorandum of understanding, detailing the economic policy conditions attached to Union financial assistance, which the Commission shall communicate to Parliament and the Council,
arvestades, et euroalasse kuuluvad liikmesriigid asutasid kooskõlas 9.–10. mai 2010. aasta majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu otsustega 7. juunil 2010 Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi, mis on vastavalt Luksemburgi seadustele piiratud vastutusega äriühing (
whereas, on 7 June 2010, the euro area Member States – in line with the conclusions of the ECOFIN Council of 9-10 May 2010 – established the European Financial Stability Facility (EFSF) as a limited liability company (
) ja mille abil euroala liikmesriigid tagavad selle vahendi kaudu antavad laenud proportsionaalselt kuni 440 miljardi euro väärtuses,
) under Luxembourg law, with euro area Member States providing guarantees for EFSF issuance up to a total of EUR 440 billion on a pro-rata basis,
toetab viimasel ajal ELi ja liikmesriikide tasandil euro stabiilsuse tagamiseks võetud meetmeid; kahetseb, et vaatamata süvenevale finantskriisile ei astunud ELi poliitika kujundajad varem otsustavaid samme;
Welcomes the recent actions taken at EU level and at national level to safeguard the stability of the euro; regrets that European policymakers did not take decisive action earlier, despite the steady worsening of the financial crisis;
rõhutab, et need meetmed on kõigest ajutised, ning et iga liikmesriigi eelarve- ja struktuuripoliitika vallas ning majanduse juhtimiseks uue ja tõhusama raamistiku rajamisel on vaja teha tegelikke edusamme, et vältida selliste kriiside tekkimist tulevikus ning samas suurendada kasvupotentsiaali ja tõhustada jätkusuutlikku makromajanduslikku tasakaalustamist ELis;
Stresses, however, that these actions are merely of a temporary nature and that real progress will have to be made on fiscal and structural polices in the individual Member States, and on establishing a new, stronger framework for economic governance, geared to preventing future occurrences of similar crises, as well as increasing growth potential and sustainable macroeconomic rebalancing in the EU;
leiab, et praegust kriisi ei saa pikas perspektiivis lahendada juba niigi suurtes võlgades olevatesse riikidesse täiendava võla suunamisega;
Considers that the current crises cannot be resolved in the long run by simply pouring new debt into highly indebted countries;
usub, et vaatamata nõukogu 11. mai 2010. aasta määrusele (EL) nr 407/2010 ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 332/2002 peaks eriotstarbeline rahastamisvahend andma riikidele, kes ei kuulu euroalasse, võimaluse hakata vabatahtlikult lepingu alusel eriotstarbelise rahastamisvahendi liikmeks;
Believes that, notwithstanding Council Regulation (EU) No 407/2010 of 11 May 2010 and Council Regulation (EC) No 332/2002 of 18 February 2002, the rules governing the special purpose vehicle (SPV) should provide for the possibility of countries not in the euro area opting in to the SPV facility;
hindab komisjoni teatist KOM(2010)0250 majanduspoliitika koordineerimise edendamise kohta, kui olulist panust ELi majanduspoliitika tõhusamale koordineerimisele; leiab, et majanduse järelevalve parandamiseks esitatud õigusaktide ettepanekutes tuleks arvesse võtta asutamislepingu artikli 121 lõike 6 alusel vastu võetavaid uusi teiseseid õigusakte; leiab, et tulevase järelevalveraamistiku eesmärk peaks olema saavutada riigi rahanduse jätkusuutlikkus, majanduskasv, konkurentsivõimelisus, sotsiaalne ühtekuuluvus ja kaubanduse tasakaalustamatuse vähendamine;
Takes note of Commission communication COM(2010)0250 on reinforcing economic policy coordination as an important contribution to stronger economic policy coordination in the EU; considers that legislative proposals on enhanced economic surveillance should include new secondary legislation on the basis of Article 121(6) of the Treaty; considers that the future surveillance framework should aim to achieve sustainable public finances and economic growth, competitiveness, social cohesion and a lessening of trade imbalances;
on seisukohal, et uute ELi vahendite ja menetluste kehtestamisel tuleb arvesse võtta Euroopa institutsioonide vastavaid rolle, muu hulgas parlamendi seadusandlikku ja eelarvealast rolli ning EKP sõltumatut rolli rahanduspoliitika alaste otsuste vastuvõtmisel;
Considers that, when establishing new EU instruments and procedures, account needs to be taken of the respective roles of the European institutions, including the legislative and budgetary role of Parliament and the independent role of the ECB in decision making on monetary policy;
palub komisjonilt hinnangut Euroopa finantsstabiilsuse mehhanismi võimaliku mõju kohta eriti ELi eelarvele, muudele ELi rahastamisvahendile ja EIP laenudele;
Asks the Commission to provide an assessment of the impact of the European Financial Stabilisation Mechanism, in particular on the EU budget and other EU financial instruments and loans by the EIB;
palub komisjonilt hinnangut Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi mõju kohta, eriti eurovõlakirjade turgude toimimisele ja nende marginaalidele; palub komisjoni lisaks hinnata selle eriotstarbelise rahastamisvahendiga seotud otsuste langetamise menetluse otstarbekust ja vastutust, et leida pikaajaline lahendus;
Asks the Commission to provide an assessment of the impact of the European Financial Stability Facility, in particular on the functioning of the euro bond markets and their spreads; asks the Commission to assess, in addition, the practicability and accountability of the decision-making procedure for this special purpose vehicle (SPV), with a view to a longer-term solution;
soovib teada, kas on kavandatud meetmeid, millega tagatakse võrdne kohtlemine; märgib sellega seoses, et näiteks Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi intressimäär paistab olevat teistsugune, kui Kreeka jaoks kokkulepitud paketil, kuna Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi laenuvõtjad maksavad neto koondkulu eriotstarbelisele rahastamisvahendile rahaliste vahendite hankimise eest; tahab lisaks teada, kuidas saab tagada õigluse riikidele, kes ei ole majandus- ja rahaliidu liikmed, kui Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahend toimib alles pärast 60 miljardi euro suuruse vahendi ärakasutamist;
Asks if any measures are envisaged to ensure equal treatment; notes, for instance, in this regard that the interest rate for the EFSF appears different from the package agreed for Greece because EFSF borrowers will pay the net all-in cost to the SPV for raising the funds; asks, furthermore, how fairness can be assured for non-EMU members if the EFSF operates only after the EUR 60 billion facility has been used up;
märgib, et euroala riiklikel võlaväärtpaberite nominaalne kohustuste täitmata jätmise risk ei ole tingimata null, nagu eeldati kapitalinõuete direktiivis, ning et praegune arengusuund on suurendanud liikmesriikide pikaajalise võla kohustuste täitmata jätmise riski; on arvamusel, et Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu peaksid selle probleemiga tegelema;
Observes that the sovereign debt in the euro area does not necessarily have zero nominal credit risk as presumed by the Capital Requirements Directive and that current developments have increased the credit risk of long-term debt issued by Member States; takes the view that the European Banking Authority and the European Systemic Risk Board should address this problem;
märgib, et kapitalinõuete direktiivis on riigi võlakirjade riskikaal null;
Notes that the Capital Requirements Directive has zero risk weighting for sovereign bonds;
palub EKPd selgitada täpselt oma hiljutisi otsuseid osta järelturult riigi võlakirju ning arvab, et EKP peaks koostama selge ajakavaga väljumisstrateegia selle tava lõpetamiseks;
Asks the ECB to give a detailed explanation of its recent decisions to buy government bonds on the secondary market, and considers that the ECB should prepare an exit strategy with a clear timetable for ceasing this practice;
usub, et pikaajaliseks lahenduseks on vaja tegeleda sisemise tasakaalustamatusega ja mittejätkusuutlike võlakoormustega ning seega ka praeguse kriisi struktuuriliste põhjustega; leiab, et selline pikaajaline lahendus hõlmab sisemise makromajandusliku tasakaalustamatuse korrastamist euroalal ja ELis, mis omakorda aitab vähendada olulisi erinevusi euroala riikide konkurentsivõimes;
Believes that a longer-term solution requires tackling the problem of internal imbalances and unsustainable debt and, therefore, the structural roots of the current crisis; considers that such a longer-term vision involves correcting internal macroeconomic imbalances within the euro area and the EU, and hence tackling substantial differences of competitiveness between Member States;
on seisukohal, et tõhusam raamistik majanduse juhtimiseks peaks hõlmama alalist ELi riigivõla kriisi lahendamise mehhanismi, nagu Euroopa Valuutafond, kooskõlastatud lähenemisviisi makromajanduslikuks tasakaalustamiseks ning tõhusamat sünergiat ELi eelarve ja liikmesriikide eelarvete vahel, mis täiendaks eelarve jätkusuutlikku konsolideerimist;
Takes the view that a stronger EU framework for economic governance should encompass a permanent EU sovereign debt crisis-resolution mechanism, such as a European Monetary Fund, a coordinated approach for macroeconomic rebalancing, and enhanced synergies between the EU budget and Member States' budgets, complementing sustainable fiscal consolidation;
täheldab, et vaatamata olulisele mõjule, mida see mehhanism ELi eelarvele võib avaldada, ei ole parlamendil otsustamise protsessis rolli, kuna see vahend asutati Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 122 lõike 2 kohaselt nõukogu määrusega; leiab samuti, et on vaja tagada parlamendi, kui eelarvepädeva institutsiooni kaasatus küsimusse, millel võib olla eelarvele nii kaugeleulatuv mõju;
Takes note that, despite the potentially significant impact of this mechanism on the EU budget, Parliament is given no role in the decision-making process, as the facility has been established by Council regulation under Article 122(2) TFEU; deems it necessary to ensure that Parliament, as budgetary authority, is involved in an issue with such potentially far-reaching budgetary consequences;
kutsub komisjoni üles enne 2010. aasta lõppu korraldama sõltumatu teostatavusuuringu, milles käsitletakse uuenduslikke rahastamisvahendeid, nagu eurovõlakirjade ühist emissiooni, kui marginaalide vähendamise ja eurokesksete võlaturgude likviidsuse parandamise vahendit;
Invites the Commission to undertake an independent feasibility study by the end of 2010 on the question of innovative financing instruments, such as the joint issuance of Eurobonds as a means of reducing spreads and increasing liquidity in euro-dominated debt markets;
märgib, et eurovõlakirjade väljaandmine ELi asjakohase infrastruktuuri tarbeks võib olla kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktist kinnipidamisega;
Observes that the issuance of Eurobonds for EU-relevant infrastructure could be consistent with adherence to the Stability and Growth Pact;