natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC), selle Kyoto protokolli ja Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 15. konverentsi tulemusi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni otsuse eelnõu -/CP.15, „Kopenhaageni kokkulepe”, FCCC/CP/2009/L.7.
having regard to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), the Kyoto Protocol to the UNFCCC and the outcome of the 15th Conference of the Parties to the UNFCCC in Copenhagen UNFCCC Draft decision -/CP.15, Copenhagen Accord, FCCC/CP/2009/L.7.
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi ( A7-0057/2010 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy, the Committee on Transport and Tourism, the Committee on Regional Development and the Committee on Fisheries ( A7-0057/2010 ),
arvestades, et üleilmset soojenemist ja kliimamuutust peetakse äärmiselt tõsiseks ohuks;
whereas global warming and climate change are recognised as extremely serious threats,
arvestades, et kliimamuutusel on suur keskkonna-, majanduslik ja sotsiaalne mõju;
whereas the effects of climate change will lead to significant environmental, economic and social impacts,
arvestades, et isegi kui maailmas suudetakse piirata ja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, on ikkagi vaja teha suuri pingutusi, et nende vältimatu mõjuga kohaneda;
whereas, even if the world succeeds in limiting and reducing greenhouse gas emissions, it would still require significant adaptation efforts to deal with the unavoidable impacts,
arvestades, et eesmärk piirata globaalne soojenemine 2 Celsiuse kraadiga tähendaks endiselt, et Euroopa kliima soojeneb, millega kaasnevad tohutud piirkondlikud kliimamuutused, ning arvestades, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis antud lubadused tooksid nende rakendamise korral kaasa soojenemise 3,5–4 Celsiuse kraadi võrra;
whereas the target of halting global warming at +2°C would still mean a warming scenario for Europe, marked by extreme regional climate changes, and whereas the current pledges notified to the UNFCCC would add up to warming of +3.5-4°C if implemented,
arvestades, et kohanemine, nagu on osutatud komisjoni valges raamatus, nõuab ELi liikmesriikidelt solidaarsust ebasoodsate piirkondade ning kliimamuutuse tõttu enim kannatavate piirkondade suhtes;
whereas, as pointed out in the Commission's White Paper, adaptation will require solidarity among EU Member States towards disadvantaged regions and regions most affected by climate change,
arvestades, et Lõuna-Euroopa ja Vahemere piirkond on Euroopa kaks eriti kaitsetut piirkonda, mis juba seisavad silmitsi veepuuduse, põua ja metsatulekahjude probleemiga; arvestades, et hiljutised uuringud näitavad, et 2080. aastaks on Lõuna-Euroopas oodata saagikuse vähenemist 25% võrra Teadusuuringute Ühiskeskus – Tulevikutehnoloogiate Instituut: „Kliimamuutuste mõju Euroopa põllumajandusele.
whereas southern Europe and the Mediterranean basin are two particularly vulnerable areas of Europe which are already coping with water scarcity, droughts and forest fires, and whereas recent research indicates that a decrease of up to 25% in crop yield production by 2080 is to be expected in southern Europe Joint Research Centre – Institute for Prospective Technological Studies: ‘Impacts of climate change in agriculture in Europe.
PESETA põllumajandusuuring”, EUR 24107 EN, 2009.
PESETA-Agriculture study’, EUR 24107 EN, 2009.
arvestades, et Euroopa kopsuarstide assotsiatsiooni sõnul suureneb hingamisteede haigustesse suremus 6% iga Celsiuse kraadi kohta, mille võrra toimub soojenemine üle linnade erikünnise;
whereas, according to the European Respiratory Society, for every Celsius degree increase in temperature over a given city-specific threshold, mortality amongst those with respiratory problems increases by 6%,
arvestades valge raamatu jaotise „Välispoliitiline mõõde ja käimasolev töö ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames” tähtsust ning vajadust, et EL räägiks ühehäälselt selleks, et asuda võitluses kliimamuutuse vastu taas liidrirolli ja aidata luua uut nn kliimadiplomaatiat, nagu seda nimetatakse Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2010. aasta resolutsioonis Kopenhaageni kliimamuutuste konverentsi tulemuste kohta;
whereas the section headed ‘External dimension and ongoing work under the UNFCCC’ in the White Paper is an important one and the EU needs to speak with one voice in order to resume the leading role in the fight against climate change, helping to create a new ‘climate diplomacy’, as called for in the European Parliament resolution of 10 February 2010 on the outcome of the Copenhagen Conference,
arvestades, et kliimamuutuse mõju majandusele, ühiskonnale ja laiemale keskkonnale annab kõige tugevamalt tunda kaudselt, inimeste heaolu jaoks oluliste ökosüsteemiteenuste halvenemise kaudu, ning arvestades, et seepärast on vaja muuta ökosüsteemide kaitse ELi kohanemisstrateegia aluseks;
whereas the impacts of climate change on the economy, society and the wider environment will be most severely felt in an indirect manner, through the degradation of the ecosystem services fundamental to human well-being, and whereas this requires the protection of ecosystems to be the foundation of an EU adaptation strategy,
arvestades, et keskmise temperatuuri tõus vähendab nõudlust nafta ja gaasi järele kütmise eesmärgil, kuid arvestades, et samal ajal suureneb päevade arv, kui on vaja jahutamist, mis võib tõsta nõudlust elektrienergia järele;
whereas rising average temperatures reduce demand for oil and gas for heating purposes, but whereas at the same time the number of days on which cooling is needed increases, which can increase demand for electricity,
arvestades, et otseselt keskkonnaküsimusi käsitlevad kehtivad Euroopa õigusaktid peaksid moodustama ühtse aluse, mis suurendab ELi võimet toime tulla kliimamuutuse mõjuga;
whereas the existing European legislation directly addressing environmental issues should provide coherent foundations for enhancing the EU's ability to cope with the impact of climate change,
arvestades, et Euroopa tasandil võetavate meetmetega tuleks nii lühemas kui ka pikemas perspektiivis püstitada kõige kõrgemad keskkonnasäästlikkuse standardid (kaasa arvatud kliimamuutusega kohanemise valdkonnas) ning nimetatud meetmed peaksid ka nendele standarditele vastama,
whereas action taken at European level should set and meet the highest standards in terms of respect for the environment, in both the short and long term (including adaptation to climate change),
väljendab rahulolu eespool nimetatud valge raamatu üle;
Welcomes the above-mentioned White Paper;
nõustub ELi kavandatava kohanemisraamistiku eesmärgiga – parandada ELi võimet tulla toime kliimamuutuse mõjuga;
Agrees with the objective of the proposed EU Adaptation Framework, i.e. to improve the EU's resilience in dealing with the impact of climate change;
tunneb eelkõige heameelt selle üle, et valges raamatus rõhutati vajadust suurendada kõigi ökosüsteemide vastupanuvõimet kui olulist kaitset kliimamuutuse mõju vastu; rõhutab lisaks, et looduslikud ökosüsteemid on Maa kõige tähtsamad süsiniku neeldajad, sidudes 50% kogu maailma kasvuhoonegaaside aastasest heitkogusest ja aidates kaasa nii leevendamisele kui ka kohanemisele;
Especially welcomes the White Paper's emphasis on increasing the resilience of all ecosystems as an essential defence against the impacts of climate change; further stresses that natural ecosystems are the Earth's most important carbon sinks, sequestering 50% of global annual greenhouse gas emissions and contributing to both mitigation and adaptation;
rõhutab, kui tähtis on kehtestada riiklikud kohanemiskavad, mis põhinevad ühtsel Euroopa raamistikul ja võimaldavad liikmesriikidel planeerida ja kooskõlastada kohanemispingutusi; on seisukohal, et sellised kavad peavad hõlmama ohtusid ja ohukaarte, kus on kujutatud infrastruktuurid ja rajatised, mis võivad halbade ilmastikutingimuste korral ohustada keskkonda või rahvatervist; nõuab sellise teabe kättesaadavaks tegemist avalikkusele ja teistele liikmesriikidele;
Highlights the importance of establishing national adaptation plans based on a common European framework enabling the Member States to plan and communicate their adaptation efforts; considers that such plans need to include risk and hazard maps showing infrastructure and installations that could pose a risk to the environment or to public health should adverse weather events occur; calls for such information to be made available to the public and the other Member States;
peab väga tähtsaks, et kliimamuutusega kohanemine saaks ELi kõikide poliitikavaldkondade osaks, eeskätt põllumajandus- ja kalanduspoliitika, metsanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika osaks, ning õigusaktide osaks, mis käsitlevad keskkonnamõju hindamist, projekteerimislube ja ehitusstandardeid, ning et oleks tagatud nende meetmete sidusus ökosüsteemide vastupanuvõimel põhineva valdkondadevahelise lähenemisviisi abil;
Highlights the importance of mainstreaming adaptation into all EU policies, particularly the common agricultural and fisheries policies, forestry policy and cohesion policy, and into legislation on environmental impact assessment, planning permission and building standards, (and of ensuring the coherence of such measures by means of a horizontal, cross-sectoral approach based on ecosystem resilience;
rõhutab, et valges raamatus määratletud peamised tegevusvaldkonnad tuleb ka edaspidi seada tähtsuse järjekorda vastavalt sellele, millal kliimamuutuse eri tagajärjed prognooside kohaselt Euroopas avalduvad, et hallata olemasolevaid vahendeid tõhusamalt;
Emphasises that the main areas of action identified in the White Paper should be further prioritised according to the timeframe in which different consequences are expected to occur in Europe, in order to channel the available resources more effectively;
jagab komisjoni seisukohta, et kliimamuutuse mõju kohta on vaja rohkem teadmisi, et levitada teadusuuringute tulemusi võimalikult laialt ja töötada seejärel välja asjakohased meetmed kliimamuutusega kohanemiseks;
Shares the Commission's view that more knowledge on climate change impacts is needed, so that the information resulting from research can be disseminated in the widest possible scope and, consequently, appropriate adaptation measures can be developed;
kutsub komisjoni üles arendama põhiteadmisi kliimamuutuse tagajärgede kohta, seda nii Euroopa Liidu seisukohast kui ka nende teadmiste edasiandmise eesmärgil arengumaadele ja areneva majandusega riikidele, et reageerida ka nendes riikides kliimamuutusele asjakohaselt ning kasutada tõhusalt keskkonnakaitseks ettenähtud rahalisi vahendeid;
Calls on the Commission not only to develop a knowledge base about the impact of climate change with specific reference to the European Union, but also to pass on that knowledge to developing and industrialising countries so that they can use it in order to devise their own responses to the problem of climate change and make effective use of funding for climate protection measures;
rõhutab, et teadusuuringuid tuleks tõhustada nii praeguse, seitsmenda raamprogrammi kui ka tulevaste teadusuuringute raamprogrammide kaudu, et täiendada teadmisi ohtude (juba toimunud ning võimalikud ilmastikunähtustega seotud looduskatastroofid tulevikus) ja muude asjakohaste tegurite valdkonnas, näiteks sotsiaal-majanduslik areng (ohustatud varade praegune ja tulevane geograafiline jaotus) konkreetsetes kohtades ja konkreetsel ajal, ning töötada välja meetodid ja võtted, et hinnata, millist kasu annavad kliimamuutusega kohanemise meetmed ning milline on nende maksumus ja panus ilmastikuga seotud ohtude meelevalda sattumise või nende suhtes vastuvõtlikkuse vähendamisel, ning et riikides, kus kohanemismeetmete võtmine tekitab suuri kulusid, peaksid uuringud ja tehnilise arengu rahastamine kuuluma prioriteetide hulka;
Emphasises that research efforts should be strengthened, within the framework of the current Seventh Framework Programme and future research framework programmes, in order to address existing knowledge gaps in relation to hazards (past and likely future weather-related disasters) and other relevant factors such as socio-economic developments (current and future geographical distribution of assets at risk) in specific places and at specific times, and to develop modalities and techniques for assessing the costs and benefits of measures for adaptation to the impacts of climate change and their respective contribution to reducing exposure or vulnerability to climatic risks, and that priority should be given to conducting research and financing technological development in states incurring high adaptation costs;
usub, et kuna ühenduse territooriumil esineb mitmesuguseid kliimastsenaariume, tuleb haavatavuse näitajad kiiresti välja töötada, ja peab vajalikuks edasisi teadusuuringuid, mis keskenduksid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil sobivatele mudelitele, ning kohanemisvõime kindlaksmääramist kogu ELi territooriumi ulatuses; nõuab tungivalt, et Euroopa Keskkonnaagentuur koostaks seetõttu aruanded, kus analüüsitakse ohtusid, mida kliimamuutus avaldab Euroopa kõige haavatavamatele aladele, ning määratakse kindlaks vajadused, piirangud, ajakava, võimalused, poliitilised tasandid ja kohanemisvõimalused, et koostada kohanemise kohta poliitilised suunised ning abistada piirkondlikke ja kohalikke sidusrühmi jõuliste kohanemisstrateegiate väljatöötamisel;
Takes the view that vulnerability indicators should be drawn up as a matter of urgency, given the diverse range of climate scenarios within the Community, and underlines the need for further research into appropriate modelling at national, regional and local levels, as well as the need to define adaptive capacity across the territory of the EU; urges the EEA, therefore, to produce reports analysing the risks that climate change presents to Europe's most vulnerable regions, identifying needs, constraints, timeframes, opportunities, policy levels and options for adaptation, in order to extract policy guidance on adaptation practice and to assist regional and local stakeholders in developing robust adaptation strategies;
tuletab siiski meelde, et teadmatus kliimamuutuse tagajärgede suhtes on selle probleemi paratamatu osa ja et kõnealuses valdkonnas tuleb vahel teha otsuseid, ootamata ära ettevaatuspõhimõttele tuginevaid teaduslikke tõendeid;
Recalls, however, that uncertainty about the impact of climate change is part and parcel of the problem, and that decisions in this area will sometimes have to be taken without waiting for scientific certainty, in accordance with a precautionary approach;
on seisukohal, et on vaja eraldada rahalisi vahendeid kliimauuringuteks, mida saab palju tõhusamalt teha Euroopa tasandil ning mis loovad tugeva aluse kliimamuutusega kohanemise poliitikameetmete väljatöötamiseks;
Is of the opinion that it is necessary to earmark funding for climate research, which can be done more effectively at European level and will provide a sound basis for developing climate change adaptation policies;
julgustab komisjoni tagama hõlpsa juurdepääsu üksikasjalikele andmetele (sealhulgas metaandmetele, mis kirjeldavad andmekogumi metoodikat) kõigile avaliku ja erasektori sidusrühmadele; on seisukohal, et andmeid kliimamuutuse kohta tuleb pidada avalikuks hüveks ja seetõttu, kooskõlas ruumiandmete infrastruktuuri direktiivi artikliga 14, tuleb need teha üldsusele tasuta kättesaadavaks või kättesaadavaks tasu eest, mis katab andmekogumite säilitamise ja vastavate andmeteenuste osutamise kulud;
Encourages the Commission to ensure easy access to detailed data (including metadata describing the dataset methodologies) for all public and private stakeholders; takes the view that climate change data should be considered to be a public good and thus, in line with Article 14 of the INSPIRE Directive, be made available to the public free of charge or at a charge that covers the cost of maintaining datasets and the corresponding data services;
rõhutab vajadust siduda omavahel paremini kohalikud ja piirkondlikud kliimamuutuse mõjuga kohanemise algatused ning vahetada kogemusi üle kogu Euroopa; märgib, et parimatel tavadel põhinevad lahendused võivad ELi strateegia jaoks olla lisandväärtus;
Emphasises the need to develop a network of local and regional climate change adaptation initiatives and to exchange experience on a Europe-wide basis; points out that identifying best practice solutions can generate added value for the EU strategy;
rõhutab selliste osalusuuringumeetodite asjakohasust, mille kasutuselevõttu julgustatakse ELi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi programmis „Teadus ühiskonnas” ning mis võimaldavad teadmiste ühist täiendamist koos kohalike kogukondade ja asutustega, selleks et määrata kindlaks piirkondlikul ja kohalikul tasandil parimad kohanemisstrateegiad ja tagada parem teadmiste levitamine;
Emphasises the relevance of participatory research methods such as those encouraged within the ‘Science in Society’ programme under the EU's 7th research framework programme, which facilitate joint knowledge-building in conjunction with communities and local authorities with a view to determining the best adaptation strategies at regional and local levels and ensuring better dissemination of knowledge;
tunneb heameelt valges raamatus sisalduva ettepaneku üle luua teabevahetussüsteem; loodab, et see süsteem võetakse kasutusele 2011. aastaks ja et selleks ajaks on välja töötatud ka mudelid ja prognoosimisvahendid;
Welcomes the White Paper's suggestion that a mechanism be established for sharing information; hopes that this will be operational by 2011, and that models and prediction tools will also have been developed by then;
on seisukohal, et komisjon peaks tagama, et teabevõrgustiku mehhanismi arendatakse portaalina, mis integreerib muud olemasolevad süsteemid, nagu ühine keskkonnateabe süsteem (SEIS) ning ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES), ning et sellel oleks lisandväärtus, pidades silmas Euroopa Liidu, liikmesriikide ja erasektori sidusrühmade valmistumist sobilike kohanemiskavade väljatöötamiseks, rahastamiseks ja rakendamiseks;
Takes the view that the Commission should ensure that the Clearing House Mechanism is developed as a portal, which will integrate other existing systems such as the Shared Environmental Information System (SEIS) and Global Monitoring for Environment and Security (GMES) and should add value in terms of preparing the EU, the Member States and private stakeholders to plan, fund and implement proper adaptation plans;
rõhutab, et satelliidipõhised teenused on väga olulised, eelkõige päästetöödeks loodusõnnetuste korral; kutsub kõiki asjaosalisi muutma ülemaailmset keskkonna- ja turvaseire süsteemi võimalikult kiiresti täies mahus toimivaks;
Emphasises the importance of satellite-based services, notably for rescue activities in the event of natural disasters; calls on all those involved to make GMES fully operational as soon as possible;
rõhutab, kui tähtis on võtta omaks valdkondadevaheline lähenemisviis, mis põhineb ökosüsteemide vastupanuvõimel, elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel ja ökosüsteemiteenustel, ning tagada kõikide asjaomaste poliitikavaldkondade tasandil võetavate meetmete koostoime ja sidusus;
Emphasises the need to adopt a cross-sectoral approach based on ecosystem resilience, habitat and biodiversity protection and the services provided by ecosystems, and to ensure synergy and coherence among the measures to be taken as part of all relevant sector-specific policies;
on eriti mures vee kui ühe peamise loodusvara pärast meie planeedil, sest kliimamuutus avaldab märkimisväärset mõju vee, eriti joogivee kogusele ja kvaliteedile;
Is particularly concerned about water, one of the primary resources on our planet, as climate change will have a significant impact on the quantity and the quality of water, especially drinking water;
rõhutab, et EL peab majandama oma veevarusid tõhusamalt säästva kahetasandilise lähenemisviisi – varude potentsiaali suurendamine ning nõudluse ja raiskamise aktiivne vähendamine elanike poolt – ja sotsiaal-majanduslike meetmete abil;
Stresses that the EU must manage its water resources more effectively through a sustainable twin-track approach – enhancing the resource's potential and actively reducing demand and wastage on the part of the population – and socio-economic activities;
peab väga oluliseks kohanemismeetmete täieulatuslikku lülitamist vesikonna majandamiskavadesse kooskõlas 30. novembril 2009 avaldatud suunistega;
Emphasises the importance of fully integrating adaptation into the River Basin Management Plans in line with the guidelines issued on 30 November 2009;
aktiivse rakendamise tagamise ja vesikonna majandamiskavade tõhususe tähtsust, eriti piiriüleste vesikondade puhul ja piirkondades, kus veepuudus saavutab kriitilise taseme ja/või kus üleujutused sagenevad;
and the effectiveness of River Basin Management Plans, especially in the case of cross-border basins and in regions where water stress will reach a critical level and/or where the frequency of floods is increasing;
peab väga oluliseks rakendada nn üleujutuste direktiivi, milles sisaldub ulatuslik mehhanism kliimamuutuse tõttu suurenenud üleujutusohu hindamiseks ja jälgimiseks ning kohanemismeetmete väljatöötamiseks, ning kasu, mida võivad tuua vastupanuvõimeline keskkond ja ökosüsteemid üleujutuste mõju kontrolli all hoidmiseks ja vähendamiseks;
Stresses the importance of the implementation of the Floods Directive which provides a comprehensive mechanism for assessing and monitoring increased risks of flooding due to climate change and for developing adaptation approaches, along with the benefits of a resilient environment and resilient ecosystems when it comes to monitoring and minimising the impact of floods;
rõhutab vajadust suurendada põllumajanduse ökosüsteemide vastupidavust – kasutada säästlikumalt loodusvarasid, eriti vett ja mulda, ning mõista aktiivselt hukka ebasäästlikud tavad ja nende põllukultuuride istutamine, mis ei ole sobilikud nende veetarbimise tõttu, ning kasutada rohkem ära seemnete ja loomatõugude liigisisest ja liikidevahelist bioloogilist mitmekesisust;
Emphasises the need to enhance resilience of the agricultural ecosystems by more sustainable use of natural resources, in particular of water and soil, by actively discouraging unsustainable practices and the planting of crop types that are not suitable because of their water consumption and by making greater use of intra- and inter-species biodiversity when it comes to seeds and animal breeds;
on seisukohal, et kliimamuutusega kohanemisele peab olulisel määral kaasa aitama ühine põllumajanduspoliitika ning et tuleb töötada välja ökosüsteemipõhisem lähenemisviis põllumajandusele, kaitsta ja tõhustada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ja muude ökosüsteemiteenuste osutamist, sealhulgas pinnase säilitamine, tõusuvee kvaliteet ja maastike ökoloogiline seotus, ning et säästvate põllumajandustavade kasutuselevõtt annab olulist kasu mullastiku kaitse, veemajanduse, bioloogilise mitmekesisuse säilitamise jaoks ja ökosüsteemide vastupanuvõimele;
Considers that the common agricultural policy has a central role to play in contributing to adaptation, and that it needs to develop a more ecosystem-based approach to agriculture, protecting and enhancing the delivery of biodiversity conservation and other ecosystem services, including soil conservation, floodwater quality and ecological connectivity across landscapes, and that the introduction of sustainable farming practices will have major benefits for soil conservation, water management, biodiversity conservation and ecosystem resilience;
rõhutab, et Euroopa metsakaitsemeetmed peavad sisaldama kohandumise mõõdet, sest kliimamuutus kahjustab tugevalt metsaökosüsteeme ja suurendab metsatulekahjude ohtu;
Emphasises that EU measures to protect forests will have to incorporate adaptation, since forest ecosystems will be deeply affected by climate change and there will be a greater risk of fires;