natgillin/translations-raw huggingface dataset:
H. arvestades, et neljandat foorumit silmas pidades on tähtis abi andvatele riikidele meelde tuletada nende kohustust 2015. aastaks eraldada 0,7% oma rahvamajanduse kogutoodangust / kogutulust arenguabiks, pöörata kogu arenguriikidega suhtlemise poliitikas ja kõigis vastavates tavades suurt tähelepanu soolisele võrdõiguslikkusele, määratleda rangemalt ametlik arenguabi ja järgida jätkuvalt kehtivaid Accra tegevuskava põhimõtteid, ning arvestades, et on vaja liikuda ametlikust arenguabi andmisest edasi arengupartnerluse loomiseni, et toetada sellise arengu kujunemist, mille kontseptsioon pärineb riikidelt endilt ja on nende poolt omaks võetud;
H. whereas it is important, in the run-up to the fourth Forum, to remind donor countries of their commitment to devote 0.7% of their GNP/GNI to development aid by 2015, to include a significant gender equality component in all policies and practices in the context of their relations with developing countries, to define ODA more rigorously and to uphold the principles laid down in the AAA, which remain valid, and whereas there is a need to move beyond ODA in order to build partnerships aimed at supporting the emergence of a vision of development that is owned and driven by the countries themselves;
I. arvestades, et arenguabi maastik muutub pidevalt ning arvestades, et abi tõhususe mehhanismid peaksid paremini kajastama uute rahastajate ilmumist;
I. whereas the development aid landscape is constantly evolving, and whereas aid effectiveness mechanisms should better reflect the emergence of new donors;
J. arvestades, et kogu arengurahastamine – kaasa arvatud innovatiivsed rahastamismehhanismid nagu finantstehingute maks ning ülemaailmsed fondid tervishoiu ja hariduse rahastamiseks – peab väljendama ja ellu viima Pariisi deklaratsiooni põhimõtteid;
J. whereas all forms of development funding, including innovative financing mechanisms such as the financial transaction tax and the global funds for health and education, must embody and put into practice the principles of the Paris Declaration;
K. arvestades, et Tunise konsensuses Aafrika arengukava kohta nõutakse tähelepanu ümbersuunamist abi tõhususelt arengu tulemuslikkusele laiemalt; arvestades, et Aafrika arengu tulemuslikkuse seisukohast on kesksed kuus elementi: riikide suutlikkuse suurendamine, demokraatliku isevastutuse arendamine, lõunapoolsete riikide koostöö edendamine, piirkondlik mõtlemine ja tegutsemine, uute arengupartnerluste loomine ja väljakasvamine abisõltuvusest;
K. whereas the Tunis Consensus, an African agenda for development, calls for attention to be refocused from aid effectiveness to the broader agenda of development effectiveness; whereas the six elements identified as being crucial for Africa in terms of development effectiveness are: building capable states, developing democratic accountability, promoting South-South cooperation, thinking and acting regionally, embracing new development partners, and outgrowing aid dependence;
2. tuletab meelde, et üks põhitingimusi abi tõhususe tegevuskava eesmärkide täitmiseks on täielikult omaks võtta demokraatliku isevastutuse põhimõte, mis tähendab, et arengustrateegia on riikide algatatud ning kajastab kõikide siseriiklike sidusrühmade võetud kohustusi;
Points out that one of the prerequisites in order to fulfil the ‘aid effectiveness agenda’ is to embrace fully the principle of ‘democratic ownership’, which means that development strategies must be driven by the countries themselves and reflect a commitment on the part of all national stakeholders;
8 rõhutab, et sellist majanduskasvu pidurdavad rahastajate hanketavad, mis ei võta arvesse kohalikku majandust; kutsub seetõttu rahastajaid üles eelistama kohalikke ja piirkondlikke hankeid, mis võimaldaks tõhustada kohapealset majandustegevust;
8 Stresses that such growth is being hampered by certain procurement practices on the part of donors, which disregard the local economy; urges donors, therefore, to give preference to local and regional procurement, thereby enhancing local economic performance;
14. rõhutab, et arutamist vajavad hea valitsemistava näitajad, millest mõni on ikka veel väga vaieldav, arvestades nende kasulikkust demokraatliku isevastutuse jaoks vajalike kaasavate lähenemisviiside kvaliteedi määramisel;
Stresses that indicators of good governance – some of which remain highly controversial – should also be the subject of debate, given their value in determining the quality of the participatory approaches necessary for democratic ownership;
20. peab kiiduväärseks, et vastu on võetud ELi tegevusjuhend tööjaotuse kohta arengupoliitikas, ning rõhutab, et senini ei ole neid põhimõtteid täielikult rakendatud poliitilise tahte puudumise tõttu, mis takistab Euroopa abi optimaalset kasutamist ja ka ELi võimalust etendada neljanda foorumi kontekstis tööjaotuse valdkonnas juhtivat rolli;
Welcomes the adoption of the EU Code of Conduct on the Division of Labour in Development Policy and stresses that its principles have not been fully implemented to date owing to a lack of political will, which is preventing optimum use of European aid and undermining the EU’s ability to be a driving force in the division of labour in the context of the fourth Forum;
Konsolideeritud tekst, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat 18239/10. sisalduvat kohustust, mille eesmärk on võimaldada finantsabi andmisel ELi doonorite suhtes demokraatliku kontrolli kohaldamist partnerriikide protsesside raames;
General Secretariat of the Council of the European Union, Consolidated Text 18239/10. adopted by the Council of the European Union, which is aimed at ensuring that financial aid provided by EU donors is subject to democratic scrutiny as part of the processes implemented by partner countries;
30. rõhutab, et oluline on hinnata täpselt võimalikke riske seoses erasektori osaluse suurenemisega, määrata kindlaks selged kriteeriumid, mille alusel erasektori projekte toetada ning töötada välja kindlad mõju hindamise mehhanismid tagamaks, et erasektori investeeringud on jätkusuutlikud, kooskõlas rahvusvaheliste arengueesmärkidega ega vii tagasi seotud abi andmiseni;
Maintains that it is important clearly to assess the potential risks associated with greater private-sector involvement, and that clear criteria for supporting private-sector projects should therefore be defined, while at the same time developing sound impact assessment mechanisms in order to ensure that private-sector investment is sustainable and consistent with agreed international development goals and does not mean a return to tied aid;
33. on arvamusel, et Euroopa Parlament peaks demokraatliku kontrolli teostajana jätkuvalt osalema abi tõhusust käsitleva tegevuskava käimasolevas uuestisõnastamises, sealhulgas osalema asjakohaselt Busani kohtumisel;
Maintains that, in view of its role in exercising democratic scrutiny, Parliament should continue to be involved in the ongoing recasting of the aid effectiveness programme, including through appropriate participation in the Busan meeting;
Ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti sõnastatud)
on the proposal for a Council directive on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States (recast)
LISA: ÕIGUSKOMISJONI KIRI.............................................................................................10
ANNEX: LETTER FROM THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS...................................10
ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (uuesti sõnastatud)
on the proposal for a Council directive on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States (recast)
(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine – uuesti sõnastamine)
(Special legislative procedure – consultation – recast)
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule ( KOM(2010)0784 ),
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2010)0784 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7‑0030/2011 ),
– having regard to Article 115 of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7‑0030/2011 ),
– võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 87 lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 25. märtsi 2011. aasta kirja majandus- ja rahanduskomisjonile,
– having regard to the letter of 25 March 2011 from the Committee on Legal Affairs to the Committee on Economic and Monetary Affairs in accordance with Rule 87(3) of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse kodukorra artikleid 87 ja 55,
– having regard to Rules 87 and 55 of its Rules of Procedure,
– võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ( A7-0314/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0314/2011 ),
A. arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;
A. whereas, according to the Consultative Working Party of the legal services of the European Parliament, the Council and the Commission, the proposal in question does not include any substantive amendments other than those identified as such in the proposal and whereas, as regards the codification of the unchanged provisions of the earlier acts together with those amendments, the proposal contains a straightforward codification of the existing texts, without any change in their substance,
(9) Seoses alaliste üksuste käsitlemisega võib liikmesriikidel olla vaja määrata kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega ja rahvusvaheliselt aktsepteeritud maksureeglitega arvestades tingimused ja õigusaktid siseriikliku maksude laekumise tagamiseks ja siseriiklike seaduste täitmisest kõrvalehoidmise takistamiseks.
(9) In relation to the treatment of permanent establishments Member States may need to determine the conditions and legal instruments in order to protect the national tax revenue and fend off circumvention of national laws, in accordance with the Treaty principles and taking into account internationally accepted tax rules.
(9) Seoses alaliste üksuste käsitlemisega võib liikmesriikidel olla vaja määrata kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega ja rahvusvaheliselt aktsepteeritud maksureeglitega arvestades tingimused ja õigusaktid siseriikliku maksude laekumise tagamiseks ja siseriiklike seaduste täitmisest kõrvalehoidmise takistamiseks ning alamaksustamise ja maksustamata jätmise äärmuslike vormide ärahoidmiseks .
(9) In relation to the treatment of permanent establishments Member States may need to determine the conditions and legal instruments in order to protect the national tax revenue and fend off circumvention of national laws, and to avoid extreme forms of under-taxation or non-taxation, in accordance with the Treaty principles and taking into account internationally accepted tax rules.
a) ei maksusta sellist kasumit või
(a) refrain from taxing such profits; or
a) ei maksusta sellist kasumit , kui see on maksustatud tütarettevõtja asukohariigis ettenähtud ettevõtte tulumaksu määra ulatuses, mis ei ole madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määrast, või
(a) refrain from taxing such profits if they have been taxed in the country of the subsidiary at a statutory corporate tax rate not lower than 70% of the average statutory corporate tax rate applicable in the Member States ; or
b) maksustab sellist kasumit, lubades samal ajal emaettevõtjal ja alalisel üksusel tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud selle kasumiga ning makstud tütarettevõtja ja mis tahes neile alluva tütarettevõtja poolt tingimusel, et äriühing ja tema allühing vastavad igal tasandil artiklis 2 toodud määratlusele ning vastavad tasumisele kuuluva maksusumma piires artiklis 3 sätestatud nõuetele.
(b) tax such profits while authorising the parent company and the permanent establishment to deduct from the amount of tax due that fraction of the corporation tax related to those profits and paid by the subsidiary and any lower-tier subsidiary, subject to the condition that at each tier a company and its lower-tier subsidiary fall within the definitions laid down in Article 2 and meet the requirements provided for in Article 3, up to the limit of the amount of the corresponding tax due.
b) maksustab sellist kasumit ettenähtud ettevõtte tulumaksu määra ulatuses , mis ei ole madalam kui 70 % liikmesriikides kohaldatavast keskmisest seadusega ettenähtud ettevõtte tulumaksu määrast, lubades samal ajal emaettevõtjal ja alalisel üksusel tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud selle kasumiga ning makstud tütarettevõtja ja mis tahes neile alluva tütarettevõtja poolt tingimusel, et äriühing ja tema allühing vastavad igal tasandil artiklis 2 toodud määratlusele ning vastavad tasumisele kuuluva maksusumma piires artiklis 3 sätestatud nõuetele.
(b) tax such profits at a statutory corporate tax rate not lower than 70% of the average statutory corporate tax rate applicable in the Member States while authorising the parent company and the permanent establishment to deduct from the amount of tax due that fraction of the corporation tax related to those profits and paid by the subsidiary and any lower-tier subsidiary, subject to the condition that at each tier a company and its lower-tier subsidiary fall within the definitions laid down in Article 2 and meet the requirements provided for in Article 3, up to the limit of the amount of the corresponding tax due.
Riikide majandustel olev suur surve nõuab parlamentidelt loovust, et püüda eelarved uuesti tasakaalu saada.
The great strain on public households requires parliaments to be creative when trying to rebalance their budgets.
See ei ole tingitud mitte ainult finantskriisi puhkemisest.
This is the case not only since the eruption of the financial crisis.
Riigivõla ja eelarvepuudujäägi jätkusuutmatult kõrge tase ning süvenev sotsiaalne ebavõrdsus kõigis Euroopa ühiskondades eeldavad samuti kaugeleulatuvaid algatusi.
Additionally to the unsustainably high level of sovereign debt and budget deficits, growing social inequalities in all European societies call for far-reaching initiatives.
Kuigi siseturg on Euroopa projekti lahutamatu osa, piirab see samas liikmesriikide sõltumatust, eelkõige maksustamise valdkonnas.
But whereas the single market is integral part of the European project it limits at the same time the sovereignty of Member States, especially in the field of taxation.
Ühise siseturu loomine ettevõtjate ja tarbijate huvides oli peaaegu kõigi ettevõtete maksustamist käsitlevate ELi direktiivide vastuvõtmise põhiargument.
The establishment of the common internal market for the benefit of business and consumers was the core argument in favour of almost all European directives in the area of corporate taxation.
Riikide seadusandjatele jätkuvalt absoluutset maksustamisalast sõltumatust nõudva ideoloogia taustal ilmnesid väga kahjulikud mõjud kahjuks järjest selgemalt.
Unfortunately, in combination with the persisting ideology of absolute independence for national legislators in the area of taxation, very detrimental effects became more and more significant.
Iseseisva otsustamise võimalused pidevalt vähenesid, kapitali liikumine ELis muutus aga lihtsamaks.
The room for manoeuvre to decide autonomously continuously decreased, the easier the movement of capital in the EU became.
Maksukonkurents ELis on nüüdseks viinud liikmesriigid avaliku sektori poliitikas liikumisruumi osas ummikseisu.
Tax competition in the EU now is a deadlock for Member States’ room of manoeuvre in public sector policies.
Sellest tulenevalt alanes ELi keskmine ettevõtte tulumaksumäär 44%-lt 1980. aastal 35%-ni 1995. aastal ja lõpuks 23,2%-ni 2010. aastal.
Because of this the average EU corporate tax rate decreased from 44% in 1980 to 35% in 1995 and finally to 23,2% in 2010.
Allikas: Maksustamissuundumused Euroopa Liidus, 2010. aasta väljaanne ( Taxation trends in the European Union, 2010 edition ).
Source : Taxation trends in the European Union, 2010 edition.
Jätkusuutlikuma ja sotsiaalselt integreerituma ühiskonna saavutamine muutub aga väga raskeks, kui kapitali ja kasumi liigutamine on ühtedele väga lihtne ja tulus, teistele aga võimatu.
Providing for a more sustainable and socially integrated society in the meantime becomes very difficult when capital and profit shifting is easily possible and very lucrative for some while inaccessible for others.
Isikute ja kogu Euroopa Liidus tegutsevate ettevõtjate suhtes kohaldatakse erinevaid riiklikke maksusüsteeme.
Different national tax regimes are applicable to persons and undertakings that operate throughout the European Union.
Maksubaasi riiklik kaitsmine on peaaegu alati ebaseaduslik ja ettevõtjate topeltmaksustamise vastu võideldakse kahepoolsete kokkulepete ning ühenduse õigusaktidega.
National protection of the tax base is almost always illegal and double taxation for corporations is tackled by bilateral agreements and community legislation.
Selleks et teha lõpp võidujooksule madalaima ettevõtte tulumaksu saavutamise eesmärgil ja seda suundumust muuta, on vaja ELi ühtset lähenemisviisi.
To stop and reverse the race to the bottom of corporate tax rates, a common European approach is needed.
Seetõttu on nõukogu direktiivi eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta vaja praegu põhjalikult muuta.
Therefore a thorough revision of the Council Directive on the common system of taxation applicable in the case of parent companies and subsidiaries of different Member States is necessary now.
Direktiivi eesmärk on hõlbustada rahvusvahelisi ettevõtjate ühinemisi.
Its purpose is to facilitate multinational mergers.
Seetõttu püütakse sellega kaotada dividenditulu topeltmaksustamine:
Therefore, it intends to abandon double taxation on income from dividends:
Olukorras, kus emaettevõtja saab oma ühenduse tõttu tütarettevõtjaga kasumit, peab emaettevõtja asukohariik kas hoiduma sellise kasumi maksustamisest või lubama sellist kasumit maksustades emaettevõtjal tasutavast maksust maha arvata selle osa tütarettevõtja poolt makstud ettevõtte tulumaksust, mis seondub nimetatud kasumiga.
Where a parent company by virtue of its association with its subsidiary receives distributed profits, the State of the parent company must either refrain from taxing such profits or tax such profits while authorizing the parent company to deduct from the amount of tax due that fraction of the corporation tax paid by the subsidiary which relates to those profits.
Selle sätte tõttu sai Euroopa-sisene soodsamate eeskirjade otsimine maksuplaneerimise seisukohalt väga oluliseks.
Due to this provision inner European treaty shopping became very important for tax planning purposes.
Liikmesriikide ja investorite vahel algas võistlus peakorterite asukoha valiku üle.
A struggle between Member States and investors regarding the allocation of the seat of head offices developed.
Nn emaettevõtjate ja tütarettevõtjate direktiivi lihtne kodifitseerimine ei lahenda järjest pakilisemaks muutuvaid probleeme, mis on seotud pikaajalise mittemaksustamise ja isegi topeltmittemaksustamisega.
Simply codifying the so-called parent-subsidiary Directive does not solve the more and more pressing problems of long-term-non-taxation and even double-non-taxation.
Ühtlasi tekitab küsimusi ka see, et (Euroopa) rahvusvahelise ettevõtja väljaspool EL-i asuva tütarettevõtja teenitud kasum jõuab ühisturule, kasutades ära teatud riiklikke maksusüsteeme, mis soodustavad selliseid kapitalivoogusid kolmandate riikide kapitali ainult väga leebelt või üldse mitte maksustades.
Furthermore, it is questionable that profit gained by a (European) multinational company in a subsidiary outside the EU flows into the common market, benefiting from certain national tax systems which attract such capital flows by not or hardly making inflows from third countries subjective to taxation.
Sellised kasumid tulevad tavaliselt maksuparadiisidest ja põhinevad loasüsteemide siirdehindadel (nt intellektuaalomandi õiguste kasutamise eest makstavad litsentsitasud).
Such profits usually come from tax havens and are based on transfer pricing in licensing schemes (e.g. royalties for the application of intellectual property).
Kui kasumilt on algselt tasutud nii madal maks, võib kasumi viia mujale ELis ja mis tahes muus liikmesriigis asuvasse emaettevõtjasse, ilma et seda kunagi ELis maksustataks.
After such a low-tax-entry the profit can circulate in the EU and to the parent company located in any other Member State without ever being taxed in the EU.
Erijuhtum on Šveits, mis jäi Šveitsi-ELi kahepoolsest lepingust tulenevalt direktiivi kohaldamisalasse.
A special case is Switzerland, which per bilateral Swiss – EU agreement became part of the scope of the directive.
Võrdle ELi ja Šveitsi vahelise lepingu artiklit 15 hoiuste intresside maksustamist käsitleva nõukogu direktiiviga 2003/48/EÜ, milles sätestatud meetmed on samaväärsed, ELT L 385/30, 29.12.2004.
Compare Art. 15 of the agreement between the EU and Swiss providing for measures equivalent to those laid down in Council Directive 2003/48/EC on taxation of savings income in the form of interest payments; OJ L 385/30 (29.12.2004).
Eespool kirjeldatu kehtib ka siin.
Here the same applies as described above.
Šveitsi tütarettevõtjate poolt ELi emaettevõtjatele makstavad dividendid ei kuulu maksustamisele või neid saab maksudest maha arvata kõikjal ELis.
The received dividends from Swiss subsidiaries by EU parent companies are not subject to taxation or can be deducted anywhere within the EU.
Riik jääb kaotajaks rahvusvahelistele ettevõtjatega võrreldes, kes ei maksa enam oma õiglast osa sotsiaalsete vajaduste rahastamiseks.
The state looses out against multinational corporations which do no longer pay their fair share towards financing social needs.
Seetõttu tuleb rakendada nõuet, et kui väljamineva rahavoo maksustamine ei ole lubatud, tuleb sissetuleva rahavoo suhtes kohaldada minimaalselt 25%-list maksumäära.
Therefore, a requirement has to be implemented that when no taxation to outbound flows is allowed a 25% minimum tax rate has to be applicable in the inbound state.
Need juhtumid näitavad, et direktiiv peab sisaldama tugevamaid kuritarvitamise vastaseid sätteid.
These cases show that stronger anti abuse provisions have to be integrated into the directive.
Kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate makstavad sissetulevad dividendid tuleb viia direktiivi kohaldamisalasse selliselt, et oleks võimalik kehtestada miinimumnõuded, millega piiratakse maksubaasi nõrgestamist ELi ettevõtjate poolt.
The inflow of dividends from third country subsidiaries into the scope of the directive has to be subject to minimum requirements to limit tax base erosion by EU corporations.
On vaja ka täiendavaid meetmeid topeltmittemaksustamise vastu võitlemiseks.
Beyond that further measures to tackle double-non-taxation are necessary.
Komisjon avaldas hiljuti ettepaneku ettevõtte tulumaksu ühtse konsolideeritud maksustamisbaasi (CCCTB) kohta
Recently the Commissions published a proposal for a Common Consolidated Corporate Tax Base (CCCTB).