natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tuunipüügi-seinerid ja triivõngejadaga kalapüügilaevad
Tuna seiners and surface longliners vessels
Ritvõngedega tuunipüügi-laevad
Pole and line tuna vessels
Kala- ja peajalgsete külmutustraalerid: (brutoregister-tonni)
Freezer, fin-fish and cephalopod trawlers (GRT)
laevade arv/tonnaaž
No of Vessels/tonnage
Raportööri märkused ja järeldused
Rapporteur's comments and conclusions
Guinea Bissau on Lääne-Aafrika troopikavööndi riik, millel on piiratud loodusvarad ja mille rahvaarv on hinnanguliselt umbes 1,6 miljonit inimest.
Guinea Bissau is a tropical West African country with limited natural resources and a population estimated at around 1.6 million.
See on üks maailma kõige vähem arenenud ja vaesemaid riike.
It is one of the least developed and poorest countries in the world.
Majandus on valdavalt põllumajanduslik ja sõltub väga suurel määral ühe kultuuri – india pähkli ehk kašupähkli ekspordist.
The economy is largely agricultural, with a high dependency on the export of a single crop, cashew.
Riik sõltub suurel määral abiandjate toetusest, mis andis 2008. aastal 31% rahvatulust.
The country is highly dependent on donor support, which provided 31% of national income in 2008.
EL on üks suuremaid abiandjaid, kelle arvele langeb ligikaudu kolmandik rahvusvaheliste abistajate antavast toetusest (2008. aastal umbes 100 miljonit eurot).
The EU is the major donor, providing about one third of the international donor assistance (of about EUR 100 million) in 2008.
Potentsiaalselt kasulikku kalandustoodete müüki ELile takistab see, et ei täideta ELi sanitaarnorme.
Potentially beneficial trade with the EU in fishery products is prevented due to non-compliance with EU sanitary measures.
Guinea-Bissaul on palju nii rannikulähedaste kui ka avamere kalaliikide varusid.
Guinea Bissau has many fishery resources, both coastal and oceanic species.
Rannikupiirkondades tegutseb 10 000 – 12 000 rannakalurit.
Around 10-12,000 artisanal fishers operate in the coastal regions.
Rannakalurite püügimahuks hinnatakse viimasel ajal 30 000 – 50 000 tonni aastas, mida on palju rohkem kui varem arvati, ning kala on elanike toidulaual ilmselt väga tähtis, kuna muud loomse valgu allikad puuduvad.
Catches from the artisanal sector have recently been estimated to be in the range of 30-50,000 tonnes/year, much higher than previously thought, and food dependency on fisheries is probably very high given the lack of alternative sources of animal protein.
Välisekspertide hindamisaruande kohaselt
According to the evaluation report by external experts
Ajavahemiku 2007–2011 protokolli järelhindamine ja tulevase protokolli mõju eelhindamine, september 2010. tegutses aastatel 2007–2008 Guinea-Bissau majandusvööndis keskmiselt 124 tööstuslikku kalapüügilaeva aastas.
Ex-post evaluation of the 2007-2011 Protocol and analysis of the impact of the future protocol, September 2010. , during 2007 to 2008 about 124 industrial fishing vessels each year have operated in the Guinea Bissau zone.
Peale ELi on Guinea-Bissau sõlminud kahepoolsed kalandusalased lepingud Senegali ja Hiinaga ning neid mõlemaid uuendati 2010. aastal.
In addition to the EU, Guinea Bissau has bilateral fisheries agreements with Senegal and China, both of which were renewed in 2010.
2008. aastal püüti tööstuslikult (koos ELi väljapüügiga) arvestuslikult umbes 53 000 tonni kala.
The production from the overall industrial fishery (including that of the EU) was estimated at 53,000 tonnes in 2008.
Umbes poole kogu püügist moodustavad sellised väikesed pelaagilised liigid nagu makrell, stauriid ja sardinell.
Overall, about half of the production is small pelagic fish, such as mackerel, horse mackerel and sardinellas.
Umbes 40% moodustavad arvukad põhjalähedased liigid, sealhulgas karpkalalased, urisejalased, kotkaskalalased, merihuntlased ja merikeellased.
About 40% is demersal fish, represented by a large number of species, including breams, sweetlips, croakers, catfishes and soles.
Peajalgsete, peamiselt tindikala ja kaheksajalgade osakaal püügist on umbes 5%.
Cephalopods account for about 5% of the catch, mainly in the form of cuttlefish and octopus.
Mitmesuguste tuunikala liikide arvele langeb 5% ja krabiliste arvele kõigest 2% kogupüügist.
Tuna species account for 5% and shrimp and crabs account for just 2%.
Eelmise protokolli kehtivuse ajal toimus neli ühiskomitee koosolekut (2008. aasta juulis, 2010. aasta märtsis, 2011. aasta märtsis ja juunis).
During the course of the previous Protocol, 4 Joint Committees were held (July 2008, March 2010, March and June 2011).
Osapoolte vaheline aktiivne dialoog leidis aset ka tavapäraste järelevalvemissioonide ning 2010. aasta oktoobris ja 2011. aasta juunis protokolli uuendamiseks peetud läbirääkimiste ajal.
An active dialogue between the parties also took place through regular monitoring missions and during the negotiation rounds for the renewal of the Protocol, held in October 2010 and June 2011.
Kokkulepitud poliitika elluviimist takistasid Guinea-Bissau valitsuse poliitiline ja rahanduslik ebastabiilsus ning kalandusametkonna struktuursed probleemid.
The implementation process of the agreed policy matrix was impaired by the political and financial instability of the Guinean Government and the structural difficulties of the fisheries administration.
Lepingu artikli 4 lõikes 1 nimetatud teaduslik ühiskomitee tuli esmakordselt kokku alles 2010. aasta septembris.
The Joint Scientific Committee mentioned in Article 4 (1) of the Agreement only met for the first time in September 2010.
Ehkki lepinguosaliste määratud ajavahemikuks seatud eesmärgid täideti vaid osaliselt, on saavutatud olulist edu kokkulepitud strateegiliste eesmärkide osas, eelkõige seoses kalapüügi kontrolli ja järelevalve ning sanitaarinspektsiooni korraldamise suutlikkusega.
However, despite the only partial achievement of the objectives within the time frame established by the parties, important progress has been made on agreed strategic objectives, most notably in relation to strengthened fisheries monitoring control and surveillance, and sanitary inspection capacity.
Paranenud on ka Guinea-Bissau osalemine piirkondlike kalandusorganite, eriti alampiirkondliku kalanduskomisjoni töös.
Guinea Bissau’s participation in regional fisheries bodies (especially the Subregional Fisheries Commission - CSRP) has also been strengthened.
Positiivseid samme on astutud uute seaduste koostamisel ja vastuvõtmisel, kalanduse statistika ning kalavarude haldamise osas, seda eriti viimastel kuudel, kui võtta arvesse 2011. aasta märtsis, juunis ja septembris toimunud ühiskomitee koosolekute protokolle.
There have been positive steps in the drafting and approval of new legislation, fisheries statistics and resource management, in particular during the latest months, taking into account the minutes of the Joint Committee meetings held in March, June and September 2011.
Aastatel 2007–2009 kasutati olemasolevaid püügilubasid ära järgmiselt: külmutuslaevade kalade ja peajalgsete püügilubadest 45%, krevetipüügilubadest 36%, ritvõngedega tuunipüügilaevade lubadest 76%, tuunipüügiseinerite lubadest 83% (triivõngejadaga püügi load jäid kasutamata), kusjuures eriti palju jäi kasutamata põhjalähedaste liikide püügi võimalusi.
During the period 2007-2009, the rate of available licences drawn was 45% for the freezer finfish and cephalopod opportunities, 36% for shrimp, 76% for tuna pole and line and 83% for tuna purse seiners (no surface longline licences were drawn), with the demersal fishing opportunities in particular being poorly utilised.
Aruandes jõutakse järeldusele, et lepingu tulemuseks oli ELi jaoks tagasihoidlikult positiivne tulude-kulude suhe 2,2 (kulud olid 6,6 miljonit eurot aastas ning arvestuslik tulu 14,5 miljonit eurot aastas).
The report concludes that the Agreement has had a modest positive costs to benefit ratio of 2.2 for the EU (with an annual cost to the EU of EUR 6.6 million, compared to an annual benefit estimated to be EUR 14.5 million).
Kalandusalase partnerluslepingu raames ei ole ELi laevade arvele kunagi langenud üle 1% tuunikala liikide kogupüügist.
None of the tuna catches by EU vessels under the FPA account for more than 1% of the total exploitation of the species concerned.
Kulduim-tuuni, vööttuuni ja suursilm-tuuni püük jääb ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon) hinnangul jätkusuutlikkuse piiridesse, kuid teatamata jäetud püügi tõttu võib hinnang suursilm-tuuni kohta olla ebatäpne.
Yellowfin and skipjack bigeye tunas are considered by ICCAT to be exploited within sustainable limits, although the assessment for bigeye tuna is subject to a degree of uncertainty due to concerns regarding undeclared catches.
Lepingu arvele langeb ligi 100% süvamere-krevettide ja 75% muude krevettide püügist, 50–70% peajalgsete ja umbes 10% põhjalähedaste kalaliikide tööstuslikust püügist.
The Agreement accounts for almost 100% of deepwater shrimp catch, 75% of other shrimp, 50-70% of the cephalopods and about 10% of the industrial demersal fish catches.
Andmed koorikloomade (peamiselt süvamere- ja madalveekrevetid) kohta näitavad üsna stabiilset või isegi paranevat varude seisu.
Data for crustaceans, which consist mostly of shallow-water and deep-water shrimp, indicate a relatively stable (or even improving) condition.
Kalade ja peajalgsete osas näib olukord üldiselt stabiilne, kuid andmete hulk ja kvaliteet ei ole varude liikide kaupa hindamiseks piisav.
For fish and cephalopods, whilst the overall situation appears to be stable, there is insufficient quantity and quality of data to perform accurate species based stock assessments.
Märgitakse ka mõningaid probleeme seoses asjaomaste püügipiirkondade üldisema mõjuga ökosüsteemidele ning kaaspüükide ja vette tagasiheitmise võimalikku mõju.
Some concerns regarding the wider ecosystem impacts of the fisheries involved and the possible effects of bycatch and discarding are also mentioned.
Aruandes jõutakse siiski järeldusele, et leping on avaldanud olulist positiivset mõju Guinea-Bissau majandusvööndi püügipiirkondade jätkusuutlikkusele, kuid seejuures rõhutatakse, et riskide paremaks ohjamiseks tuleb rohkem ära teha kättesaadava teabe parandamiseks.
However, the report concludes that the Agreement may be considered to have had a significant positive impact on the sustainability of fisheries in the Guinea-Bissau exclusive economic zone, while stressing that more efforts are needed to improve the available information with a view to better risk management.
Leping on andnud püügivõimalusi kalapüügist suuresti sõltuvatest ELi piirkondadest pärit kalalaevadele, parandanud selliste piirkondade esindatust Lääne-Aafrikas, loonud töökohti ning toonud ELi turule täiendavaid müügiartikleid.
The FPA has provided access to fishing opportunities for EU fleet segments from highly fishery dependent areas, supported their regional presence in West Africa, created employment, and generated additional supplies for the EU market.
Arvestuste kohaselt toetab leping 470 ELi kodaniku tööhõivet.
It is estimated to support the employment of 470 EU nationals.
Lepingu arvele langeb umbes veerand kõigist ELi rahaülekannetest Guinea-Bissausse, mistõttu see täiendab oluliselt antavat abi.
The FPA accounts for about one quarter of all transfers from the EU to Guinea Bissau, and represents therefore an important additional pillar of support.
Leping on hakanud tooma kaasa olulisi arenguid ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi vähendamisel ning parandanud kalandustoodetega kauplemise väljavaateid.
It has started to deliver important developmental outcomes in terms of reduced IUU fishing, as well as increased trade prospects in fishery products.
See tekitab sünergiat konkreetselt mitmete Euroopa Arengufondi regionaalarengu programmidega.
There are specific synergies with a number of European Development Fund regional development programmes.
ELi ja Guinea-Bissau vaheline kalandusalane partnerlusleping sobib kokku ka ELi ühtse merenduspoliitikaga kooskõlas oleva piirkondlikult integreeritud lähenemisviisiga ja nimetatud poliitika kohaldamisega Atlandi piirkonnas.
The EU - Guinea Bissau FPA is also relevant in the framework of a regionally integrated approach in line with the EU’s integrated maritime policy and the applications of this policy to the Atlantic region.
Leping on rahuldanud ka Guinea-Bissau vajadusi, andes suure panuse tema makromajanduslikku ja eelarvestabiilsusse ning toetades ka riiklikku kalanduspoliitikat, kuna annab rahalised vahendid oluliste majandusarengut ja sektori jätkusuutlikkust toetavate meetmete elluviimiseks (hindamisaruande põhjal andis leping umbes 7,3% valitsuse aastatulust ning kattis 88% kalanduse eelarvekuludest).
The FPA has also proved to be relevant to the needs of Guinea Bissau , both as a major contribution to macroeconomic and budgetary stability and in terms of national fisheries policy, since it provides financial means for the implementation of important measures to support economic development and sustainability of the sector (according to the evaluation report it provided an average of about 7.3% of the annual government revenues and around 88% of budgeted fisheries expenditure).
Eriti on selle mõjul vähenenud ebaseaduslik, teatamata jäetud ja registreerimata kalapüük ning saavutatud edu lähenemisel kalandustoodetega kauplemisel nõutavatele ELi sanitaarnormidele, mis on mõlemad riigi kalandussektori arengu jaoks olulised.
It has had a particular impact on reducing IUU fishing and bringing the sector closer to meeting EU sanitary conditions for trade in fishery products, both important conditions for development of a national fisheries sector.
Leping on oluline vahend, mis võimaldab eelarvelise ja majandusliku ebastabiilsuse ajal jätkata arengukava täitmist.
The FPA provides an important vehicle for sustaining the development agenda during periods of economic and budgetary instability.
Samuti on see aidanud jätkata ELi ja Guinea-Bissau ametivõimude dialoogi vastutustundliku kalapüügi edendamiseks.
It has also allowed the EU and the Guinea Bissau authorities to maintain a policy dialogue, with a view to promoting responsible fishing.
On ilmne, et Guinea-Bissau ja Euroopa Liidu vahelise uue protokolli sõlmimine teenib mõlema lepinguosalise huve.
It appears that it is in the interest of both parties to conclude a new protocol between Guinea Bissau and the European Union.
Seepärast soovitab raportöör Euroopa Parlamendil anda nõusolek protokolli sõlmimiseks.
For this reason, the rapporteur recommends the EP to consent to its conclusion.
Raportöör toonitab vajadust hoolikaks järelevalveks nõukogu 18. juuli 2011. aasta otsuses
The rapporteur underlines the need for a close monitoring of the implementation of measures set out in the Council Decision of 18 July 2011
Nõukogu otsus 2011/492/EL (ELT L 203, 6.8.2011). nimetatud meetmete täitmise üle selles osas, mis puudutab Cotonou partnerluslepingu artikli 96 põhjal Guinea-Bissau valitsusega peetud konsultatsioonide tulemusi.
Council Decision 2011/492/EU, OJ L 203 of 6.08.2011 concerning the conclusions of consultations with the Government of Guinea-Bissau under article 96 of the Cotonou Partnership Agreement.
Raportöör on ka järeleandmatu Cotonou lepingu artikli 9 järelmeetmete vajalikkuse küsimuses ning vajaduses jälgida inimõiguste olukorda Guinea-Bissaus.
The rapporteur is also adamant that Art. 9 of the Cotonou Agreement be followed up, and the human rights situation in Guinea Bissau needs to be monitored.
Kuna kõnealune kalandusalane partnerlusleping on Guinea-Bissau jaoks väga tähtis, on kohalikel ametivõimudel selge stiimul hoiduda inimõigusi ja demokraatlikke põhimõtteid rikkumast.
Because of the great importance of this FPA for Guinea Bissau, the local authorities have a clear incentive not to engage in breaches of human rights and democratic principles.
Kui neid peaks aga rikutama, peab komisjon rahalise toetuse maksmise viivitamatult peatama ja protokolli läbi vaatama.
If breaches were to happen however, the Commission needs to immediately suspend the payment of financial compensation and revise the protocol.
Raportöörile teeb muret, et komisjon on mitmel puhul lepingu protokollile Euroopa Parlamendi nõusoleku taotlemise menetlusega nii kaua viivitanud, et parlament saab otsuse teha alles siis, kui pool protokolli kehtivusajast on juba läbi.
The rapporteur is concerned with the fact the Commission, on multiple occasions, have allowed the process of seeking consent from the European Parliament for a Protocol to a FPA to be delayed so that the Parliament is not able to take a decision before half of the duration of the Protocol has passed.
See näitab murettegevalt, et ei tunnustata parlamendi rolli kõnealuses protsessis.
This shows a concerning lack of respect for the Parliaments role in the process.
Lisaks tuleks uue protokolli sõlmimiseks praegu toimuvatel läbirääkimistel nõuetekohaselt arvesse võtta hindamisaruandes esitatud mureküsimused ja soovitused, eriti selles osas, mis puudutab lepingu tõhusust, selle partnerluskomponendi täitmise määra ja vajadust parandada varude järelevalvet, kasutades parimaid kättesaadavaid teaduslikke soovitusi ning kiirendades muu hulgas ka teadusliku ühiskomitee töökava täitmist.
Furthermore, the concerns and recommendations contained in the evaluation report should be duly taken into account during the ongoing negotiations for a new protocol, in particular with regard to the efficiency of the Agreement, the rate of implementation of the partnership component and the need for improved monitoring of resources using the best available scientific advice, including by accelerating the programme of work of the Joint Scientific Committee.
Guinea-Bissau on üks vähim arenenud riike, kus ligikaudu kaks kolmandikku leibkondadest elab allpool vaesuspiiri.
Guinea-Bissau is one of the least developed countries, with about two-thirds of households living below the poverty line.
Samuti on see arenguriik suurtes võlgades ja sõltub suuresti doonorriikide abist, mis moodustab ligi 31% riigi tuludest.
It is also a highly indebted developing country, highly dependent on donor support, which provides around 31% of national income.
Guinea-Bissaul on aga äärmiselt rikkalikud kalavarud.
However, Guinea-Bissau is extremely rich in fishery resources.
Kaubanduslikud varud hõlmavad põhjalähedasi kalaliike, väikeseid pelaagilisi kalu, suuri pelaagilisi siirdekalu, krevette ja peajalgseid.
Commercial stocks include demersal fish species, small pelagic fish, migratory large pelagic fish, shrimp and cephalopods.
Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu protokolli kehtivus lõppes 15. juunil 2011.
The Protocol to the Fisheries Partnership Agreement between the European Community and the Republic of Guinea-Bissau expired on 15 June 2011.
Uus protokoll hõlmab ühte aastat alates 16. juunist 2011 ning seda on mainitud kuupäevast alates ajutiselt kohaldatud.
The new Protocol covers a period of one year from 16 June 2011 and has been applied on a provisional basis since that date.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 punktile a saab Euroopa Parlament anda nõusoleku või keelduda andmast nõusolekut kõnealuse protokolli sõlmimisele.
In accordance with Article 43, paragraph 2 and Article 218, paragraph 6(a) of the Treaty on the Functioning of the European Union the European Parliament can either consent or decline to consent to the conclusion of this Protocol.
Uue protokolliga ei muudeta eelmises protokollis ette nähtud kalapüügivõimalusi ja ka rahaline toetus jääb samale tasemele.
The new Protocol does not modify the fishing opportunities provided for in the previous Protocol and the financial contribution is also maintained at the same level.
Rahaline toetus ulatub kõnealuse protokolli üheaastase kehtivusaja jooksul 7 500 000 euroni.
The financial contribution amounts to € 7 500 000 over the one year duration of this Protocol.
See summa hõlmab järgmist:
This amount corresponds to:
· 4 550 000 eurot, mis vastab kuni 37-le tuunipüügilaeva loale ja traalerite puhul võrdlustonnaažile 8800 brutoregistertonni aastas;
· € 4 550 000 equivalent to a maximum of 37 authorisations for tuna vessels and an annual reference tonnage of 8 800 gross registered tonnage (GRT) for trawlers;
· 2 450 000 eurot, mis vastab ELi makstavatele lisavahenditele Guinea-Bissau Vabariigi kalandussektori poliitika toetuseks; ja
· € 2 450 000, corresponding to the additional envelop paid by the EU to support the sectoral fisheries policy of the Republic of Guinea-Bissau; and
· 500 000 eurot, mis on ette nähtud tervise- ja taimetervise süsteemi rakendamiseks kalandustoodete puhul.
· € 500 000, dedicated to the introduction of a health and plant health system for fishery products.
Lepinguosalised võivad aga otsustada, et osa sellest konkreetsest toetusest eraldatakse Guinea-Bissau kalastusvööndite tugevdamiseks, seireks, kontrollimiseks ja järelevalveks.
However, the two parties may decide to allocate part of this specific contribution to strengthening, monitoring, control and surveillance in Guinea-Bissau fishing zones.
Guinea-Bissau kalandussektori poliitika rakendamiseks eraldatud summa moodustab 35% protokolliga ette nähtud kogu rahalisest toetusest.
The amount allocated to the implementation of Guinea-Bissau's sectoral fisheries policy represents 35% of the overall financial contribution provided for in the Protocol.
Guinea-Bissau vastutab selle summa haldamise eest vastavalt kahe lepinguosalise määratletud eesmärkidele, mis tuleb saavutada, ning ühe- ja mitmeaastastele programmidele nende saavutamiseks, eeskätt seoses kalavarude usaldusväärse haldamise, teadusuuringute tugevdamise ning Guinea-Bissau pädevate asutuste järelevalvesuutlikkusega, ning kalandustoodete tootmistingimuste parandamise eest.
Guinea-Bissau shall be responsible for the management of this amount, based on the identification by the two Parties of the objectives to be achieved and the annual and multiannual programming to attain them, in particular as regards the sound management of fisheries resources, strengthening scientific research and the monitoring capacity of the competent Guinea-Bissau's authorities, and improving production conditions for fishery products.
Kõnealune protokoll sisaldab meetmeid, mille eesmärk on edendada ELi ettevõtjate majanduslikku integreerumist Guinea-Bissau kalandussektorisse, eelkõige ELi ettevõtjate ja Guinea-Bissau ettevõtjate ühisettevõtete abil.
The Protocol includes measures aiming at promoting the economic integration of EU operators in the Guinea-Bissau fisheries sector, notably by means of joint ventures between EU operators and Guinea-Bissau operators.
Kalandusalase partnerluslepingu järelhindamisel tunnistati, et leping on ELile toonud mõõdukat tulu: kulude-tulude suhe on 2,2 (komisjoni aastakulu, lisaks ELi laevastiku kulud 6,6 miljonit võrreldes 14,5 miljoni eurose aastatuluga).
The ex-post assessment of the Fisheries Partnership Agreement acknowledges that, for the EU, the Agreement has had a modestly positive cost: benefit ratio of 2.2 (annual cost to the Commission plus the EU fleet of 6.6 million, compared to an annual benefit of EUR 14.5 million).
Üldine kõnealuse lepinguga antav rahaline toetus on aga moodustanud Guinea-Bissau riigieelarvest aastas keskmiselt ligikaudu 7,3% ning sektoripõhise toetuse osa on moodustanud ligi 88% eelarves kalandusele ette nähtud kuludest, andes seega olulise panuse riigi majanduse stabiilsusse.
However, the global financial contributions under this Agreement have provided an annual average of about 7,3% of the state budget of Guinea Bissau, and the sectoral support element has contributed some 88% of budgeted fisheries expenditure, thus making an important contribution to the economic stability of the country.
Jätkuvalt esinevad tavapärased probleemid, nagu ebapiisavast seirest, kontrollist ja järelevalvest tingitud ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük.
Traditional problems, such as illegal, unregulated and unreported fishing due to insufficient monitoring, control and surveillance, persist.