natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab, et komisjon ja liikmesriigid koordineeriksid ELi toimimise lepingu artiklis 210 sätestatud nõude täitmiseks tihedamalt oma tegevust, ning toetab Euroopa ühiste strateegiadokumentide väljatöötamist; on veendunud, et ELi kõikide riiklike ja piirkondlike programmidokumendid peavad sisaldama üksikasjalikke ja ajakohaseid andmeid rahastajate kohta ning eraldi peatükki ELi abi tõhususe kohta, milles loetletakse meetmed, mida on võetud rahastajate tegevuse koordineerimise, ühtlustamise ja täiendavuse tõstmiseks ning rahastajate ja eelkõige ELi liikmesriikide vahelise tööjaotuse parandamiseks;
Calls for closer coordination between the Commission and Member States so as to achieve the Treaty prescription of Article 210 TFEU, and supports the development of joint European strategy papers; believes that all EU programming documents for each country and region should include detailed and up-to-date donor matrices, as well as a special chapter on EU aid effectiveness, specifying actions taken to increase donor coordination, harmonisation and complementarity and to improve the division of labour among donors and particularly among EU Member States;
kordab oma üleskutset integreerida Euroopa Arengufond ELi eelarvesse, mis lihtsustaks menetlusi ja suurendaks komisjoni abi tulemuslikkust ja tõhusust; rõhutab, et see ei tohi vähendada ELi tasandil arengukoostöö rahastamisvahendist ja Euroopa Arengufondist eraldatavate rahaliste vahendite kogusummat ega ELi tasandil ametlikule arenguabile eraldatavate vahendite kogusummat;
Reiterates its call for the European Development Fund (EDF) to be brought into the EU budget, which would simplify procedures and increase the effectiveness and efficiency of EC aid; insists that this should not lead to any reduction in the global amounts of funding at EU level for the DCI and for the EDF, nor in the total amount of funding made available at EU level for ODA;
on veendunud, et tuleb suurendada toetust haavatavatele rühmadele (naised, puuetega inimesed, noored ja töötud ning põlisrahvad) ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ja teistele valdkondadevahelistele küsimustele; rõhutab, et arengukoostöö rahastamisvahendile järgneva vahendi puhul tuleb programmidokumentides kehtestada selged võrdlusnäitajad, et tagada võimalus mõõta ELi sekkumise mõju kõnealustes valdkondades;
Believes that support for vulnerable groups (women, people with disabilities, young and unemployed people, indigenous people), as well as for gender mainstreaming and for addressing other ‘cross-cutting’ issues, must be enhanced; insists that the DCI successor instrument requires clear benchmarks in programming documents to ensure that the impact of EU intervention in these areas can be measured;
rõhutab, et kohalike omavalitsuste kaasamine arengupoliitikasse on väga oluline aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ja hea valitsemistava tagamisel; juhib tähelepanu eelkõige sellele, et kohalikel omavalitsustel on otsustav osa sellistes valdkondades nagu haridus, võitlus nälja vastu, tervishoid, vesi, kanalisatsioon, sotsiaalne ühtekuuluvus, kohalik majandusareng jne; peab seetõttu tähtsaks tõsta nende osakaalu järgmises finantsinstrumendis kooskõlas arengupoliitika isevastutuse põhimõttega;
Stresses that the involvement of local authorities in development policies is essential for achieving the MDGs and ensuring good governance; points out, in particular, that local authorities have a critical role to play in areas such as education, combating hunger, health, water, sanitation, social cohesion and local economic development, etc.; deems it essential, therefore, to upgrade their role in the next financial instrument, in line with the principle of development ownership;
rõhutab vajadust komisjoni ja Euroopa välisteenistuse ning valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste vahelise korrapärase ja struktureeritud dialoogi järele strateegiadokumentide kavandamisel, rakendamisel ja hindamisel; rõhutab seetõttu vajadust võtta tulevaste rahastamisvahendite puhul arvesse struktureeritud dialoogi järeldusi;
Underlines the need for a regular and structured dialogue between the Commission, the EEAS, non-state actors (NSAs) and local authorities (LAs) on the programming, implementation and evaluation of strategy papers; emphasises therefore the need to take the conclusions of the Structured Dialogue into account in future financial instruments;
rõhutab vajadust paindlike sätete järele, mis võimaldaksid ELil reageerida vajaduste ja prioriteetide muutustele; teeb ettepaneku kaaluda tulevase arengukoostöö rahastamisvahendi ühe võimaliku variandina Euroopa Arengufondi programmivälise abi piiratud riiklikke abipakette; rõhutab siiski, et paindlikumalt kasutatavad rahalised vahendid peavad olema suunatud tõeliste arengueesmärkide saavutamisele;
Stresses the need for flexibility provisions which allow the EU to respond to changes in terms of needs and priorities; suggests an examination of the EDF model of limited country envelopes of non-programmed aid as a possible model for the future development cooperation instrument; stresses, however, that funds used in a more flexible manner must pursue genuine development objectives;
on seisukohal, et uus arengukoostöö rahastamisvahend peaks looma aluse sihipärase ja paindlikuma abi andmiseks ebakindlates olukordades; on veendunud, et uus finantsstruktuur peaks rahastamismehhanismide paindlikkuse ja täiendamise abil aitama tagada häda-, taastus- ja arenguabi nõuetekohase sidususe;
Considers that the new development cooperation instrument should provide a basis for targeted and more flexible aid to situations of fragility; believes that the new financial architecture should help to ensure proper linkage of relief, rehabilitation and development (LRRD) through flexibility and complementarity of the funding mechanisms;
nõuab, et geograafiliste programmide puhul seataks siht, mille kohaselt 20% kulutustest eraldataks põhilistele sotsiaalteenustele, nagu need on määratlenud ÜRO aastatuhande arengueesmärkides (eesmärgi 8 „Ülemaailmse arenguvõrgustiku loomine” näitaja 8.2);
Calls for a benchmark of 20% of spending under geographic programmes to be allocated to basic social services as defined by the United Nations in the MDGs (indicator 8.2 for goal 8: ‘Develop a global partnership for development’);
nõuab eelarvetoetuse puhul rangeid abikõlblikkuse kriteeriume; rõhutab, et komisjon peab hoiduma eelarvetoetuse kasutamisest riikides, kus ei ole tagatud avalike kulutuste läbipaistvus, ja nõuab, et eelarvetoetusega kaasneksid alati meetmed abi saava riigi parlamentaarse järelevalve teostamise ja auditialase suutlikkuse tõstmiseks ning läbipaistvuse ja avalikkuse teabele juurdepääsu suurendamiseks; nõuab, et kodanikuühiskond kaasataks eelarvetoetuse üle järelevalve teostamisse;
Insists on strict eligibility criteria for budget support; insists that the Commission must refrain from using budget support in countries where transparency in public spending cannot be assured, that budget support must always be accompanied by actions to develop the receiving country's parliamentary control and audit capacities and to increase transparency and public access to information, and that civil society should be involved in monitoring budget support;
tunnustab kodanikuühiskonna olulist osa arenguvaldkonnas, näiteks valitsuse tegevuse üle järelevalve teostajana ja vastutuse võtmise tagamisel ning nõuab arenguriikide kodanikuühiskondadele piisavate vahendite eraldamist;
Recognises the important roles that civil society plays in development, such as acting as a watchdog in relation to government to ensure accountability, and calls for adequate funding to be directed towards civil society in developing countries;
kordab oma nõudmist komisjonile esitada üksikasjalik finantsanalüüs kohalikule omavalitsusele projektide kaudu või muus vormis eraldatud üldise ja valdkondliku eelarvetoetuse kohta; rõhutab, et selline üldpilt aitaks suurendada kohalikule omavalitsusele eraldatava toetuse järjekindlust ja aitaks kaasa hea valitsemistava levikule partnerriikides;
Repeats its call for the Commission to produce a comprehensive financial analysis covering general budget support, support by sector, support by project and support of any other kind granted to local government; stresses that having this global picture would make support granted to local government more consistent and improve governance in partner countries;
märgib, et kõik arengukoostöö rahastamisvahendi temaatilised programmid on tõestanud oma asjakohasust ja rõhutab, et kindlasti tuleb säilitada nii temaatilised kui ka geograafilised programmid, kuid nõuab teatavaid ümberkorraldusi, arvestades uusi probleeme, nagu ülemaailmne finants- ja majanduskriis, ülemaailmne toidukriis, kliimamuutus ning nõrkade ja üleminekuetapis riikide erivajadused;
Notes that all thematic programmes under the DCI have proven their relevance, and emphasises that it is imperative to maintain both thematic and geographic programmes, but calls for some refocusing in the light of new challenges, such as the global financial and economic crisis, the global food crisis, climate change and special needs of fragile states and states in transition;
juhib tähelepanu sellele, et ränne on valdkond, kus on selge vajadus seada arengupoliitika sidusus esikohale ELi lühiajaliste rändekaalutluste suhtes, mille eesmärk on enamasti ebaseadusliku sisserände tõkestamine; rõhutab, et rände arengufonde ei tohi kasutada piirihalduse tugevdamiseks ja ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks; rõhutab, et tulevane temaatiline rändeprogramm tuleb viia täielikult kooskõlla ELi arengueesmärkidega ning sellest programmist eraldatavad põhilised rahalised vahendid peavad vastama ametliku arenguabi abikõlblikkuse kriteeriumidele; rõhutab eelkõige, et temaatilises programmis tuleb seada esikohale lõuna-lõuna suunalist rännet käsitlevad projektid;
Points out that migration is an area in which there is a clear need to prioritise policy coherence for development over short-term EU migration considerations, mostly aimed at fighting illegal immigration; highlights that development funds for migration should not be used for strengthening border management and combating illegal immigration; insists that any future thematic programme on migration must be fully aligned with the EU's development objectives and that the core funding under this programme must fulfil the ODA eligibility criteria; in particular, stresses that projects dealing with South-South migration should be given priority within the thematic programme;
rõhutab, et uues temaatilises programmis „Investeerimine inimestesse” tuleb keskenduda selliste aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, millega ollakse kavast kõige rohkem maha jäänud, seadmata seda samas ainsaks eesmärgiks, ning pöörata eelkõige tähelepanu kriitilises seisus aastatuhande arengueesmärkide näitajatega riikidele ja piirkondadele; rõhutab, et põhiharidus ja kirjaoskus on inimeste teadlikkuse tõstmise protsessi ja arengupoliitika isevastutuse lähtepunktiks; nõuab seetõttu, et kõnealuses programmis keskendutaks haridusele kui emantsipatsiooni ja osalemise vahendile;
Stresses that a new thematic programme on ‘Investing in People’ must focus on – but not be limited to – the achievement of those MDGs which are most off-track, with particular attention to countries and regions with critical MDG indicators; emphasises that basic education and alphabetisation are the starting point for the process of awareness raising and for development ownership; therefore calls for the programme to include a focus on education as a tool for emancipation and participation;
on veendunud, et uue vahendiga tuleks kehtestada diferentseeritud lähenemine kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike omavalitsuste rahastamisele ning vältida nimetatud kaht tüüpi osaleja mõttetut konkurentsi; rõhutab vajadust tegeleda praegusest programmist vahendite ületaotlemise probleemiga; nõuab, et tulevane temaatiline programm ja pakutud abiandmise viisid peegeldaksid igakülgselt struktureeritud dialoogi tulemusi;
Believes that the new instrument should provide for a differentiated approach to funding for civil society organisations and local authorities, and also avoid pointless competition between the two types of actor; stresses the need to address the problem of the current programme's over-subscription; calls for the results of the Structured Dialogue to be fully reflected in the future thematic programme and the proposed aid modalities;
juhib tähelepanu asjaolule, et üks põhjus, miks aastatuhande arengueesmärke ei ole saavutatud, on see, et ei tunnistata keskkonna, loodusvarade ja ökosüsteemide osa inimühiskonna arengule ja vaesuse kaotamisele kaasa aitamisel; märgib murega, et kui Euroopa praeguse ametliku arenguabi raames eraldatakse keskkonnaküsimustele ainult 3% kogukulutustest, on lisaprobleemiks see, et osa ELi ja liikmesriikide poolt arenguriikidele eraldatavatest vahenditest investeeritakse projektidesse, mis kliimamuutust pigem soodustavad kui leevendavad; rõhutab, et kliimamuutuse valdkonnas tuleb parandada arengupoliitika sidusust, eelkõige seoses kliimameetmete rahastamise ja kliimamuutusega seotud probleemide integreerimisega ELi arengukoostöösse;
Points out that one of the reasons why the MDGs have not been fulfilled is the failure to recognise the contributions of the environment, natural resources and ecosystems to human development and poverty elimination; notes with concern that, while current European ODA allocates only 3% of total spending to environmental issues, an additional problem is that a part of the EU and Member States' funding to developing countries is invested in projects that foster climate change, rather than mitigate it; stresses that policy coherence for development must be improved in the area of climate change, especially in relation to climate funding and mainstreaming of climate change concerns into EU development cooperation;
juhib tähelepanu kontrollikoja eriaruande nr 6/2006 järeldusele, et alates 2001. aastast on EL keskkonnaküsimuste integreerimisel arengukoostöösse saavutanud vähe edu, kuna riiklikes strateegiadokumentides ei võetud keskkonnaküsimusi piisavalt arvesse; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon tagaks keskkonnaküsimuste parema integreerimise ja süstemaatilise järelevalve välispoliitika ja kõikide rahastamisvahendite lõikes, eelkõige silmas pidades praegust kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse kadumise probleemi;
Points out that the Court of Auditors concluded in its ‘Special Report 6/2006’ that the EU has made only limited progress since 2001 in mainstreaming the environment in its development cooperation, as Country Strategy Papers did not take sufficient account of environmental issues; accordingly, urges the Commission to ensure that environmental issues are better mainstreamed and systematically monitored throughout all external policies and financial instruments, especially in the face of the current challenges of climate change and biodiversity loss;
kordab, et arengukoostöö rahastamisvahendi suhtes kohaldatakse täielikult ELi toimimise lepingu artiklit 290 ning rõhutab seetõttu, et delegeeritud õigusaktide menetluse rakendamine on kohustuslik ELi toimimise lepingu artikli 290 tingimustele vastavate otsuste puhul, näiteks üldeesmärkide, prioriteetide, oodatavate tulemuste ja rahaliste vahendite eraldamise kindlaksmääramisel;
Reiterates that Article 290 TFEU is fully applicable to the DCI, and therefore emphasises that application of the delegated acts procedure is compulsory for those decisions which fulfil the criteria of Article 290 TFEU, including on the establishment of general objectives, priorities, expected results and financial allocations;
Euroopa Parlamendi 8. juuni 2011. aasta resolutsioon Euroopa lepinguõiguse loomise võimaluste kohta tarbijate ja ettevõtjate jaoks ( 2011/2013(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( 2011/2013(INI) )
võttes arvesse komisjoni 1. juuli 2010. aasta rohelist raamatut „Euroopa lepinguõiguse loomise võimalused tarbijate ja ettevõtjate jaoks” (KOM(2010) 0348);
having regard to the Green Paper from the Commission of 1 July 2010 on policy options for progress towards a European Contract Law for consumers and businesses ( COM(2010)0348 ),
võttes arvesse komisjoni 11. juuli 2001. aasta teatist Euroopa lepinguõiguse kohta (KOM(2001) 0398);
having regard to the Communication from the Commission of 11 July 2001 on European Contract Law ( COM(2001)0398 ),
võttes arvesse komisjoni 12. veebruari 2003. aasta teatist „Euroopa lepinguõiguse ühtlustamine – tegevuskava” (KOM(2003) 0068);
having regard to the Communication from the Commission of 12 February 2003 entitled ‘A more coherent European Contract Law – An Action Plan’ ( COM(2003)0068 ),
võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2005. aasta aruannet „Esimene iga-aastane arenguaruanne Euroopa lepinguõiguse ja ühenduse õigustiku läbivaatamise kohta” (KOM(2005) 0456) ja komisjoni 25. juuli 2007. aasta aruannet „Teine arenguaruanne ühtse tugiraamistiku kohta” (KOM(2007) 0447);
having regard to the report from the Commission of 23 September 2005 entitled ‘First Annual Progress Report on European Contract Law and the Acquis Review’ ( COM(2005)0456 ) and to the report from the Commission of 25 July 2007 entitled ‘Second Progress Report on the Common Frame of Reference’ ( COM(2007)0447 ),
võttes arvesse komisjoni 22. oktoobri 2009. aasta teatist ettevõtja ja tarbija vahelise piiriülese e-kaubanduse kohta ELis (KOM(2009) 0557);
having regard to the Communication from the Commission of 22 October 2009 on Cross-Border Business to Consumer e-Commerce in the EU ( COM(2009)0557 ),
võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamusi ( A7-0164/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Legal Affairs and the opinions of the Committee on Internal Market and Consumer Protection and the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A7-0164/2011 ),
arvestades, et Euroopa lepinguõiguse algatust, mille eesmärk on käsitleda erinevatest lepinguõigustest tulenevaid ühtse turu probleeme, on arutatud juba palju aastaid;
whereas the initiative on European contract law, which seeks to address Single Market problems created, inter alia, by divergent bodies of contract law, has been under discussion for many years,
arvestades, et ülemaailmse majanduskriisi tõttu on varasemast tähtsam tagada ühtne Euroopa lepinguõiguse kord, et kasutada siseturu kogu potentsiaali ja aidata seega täita meie Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärke;
whereas, in the wake of the global financial crisis, it appears more important than ever to provide a coherent European contract law regime in order to realise the full potential of the internal market, and thus help meet our Europe 2020 goals,
arvestades, et ühtne turg jääb killustatuks paljude tegurite tõttu, kaasa arvatud suutmatus rakendada olemasolevaid ühtse turu õigusakte;
whereas the Single Market remains fragmented, owing to many factors, including failure to implement existing Single Market legislation,
arvestades, et mõistmaks siseturu jätkuva killustatuse põhjusi ning seda, kuidas neid probleeme kõige paremini lahendada, sh kuidas tagada olemasolevate õigusaktide rakendamine, on vaja rohkem uurimistööd;
whereas greater study is needed to further understand why the internal market remains fragmented and how best to address these problems, including how to ensure implementation of existing legislation,
arvestades, et komisjon esitas eelnimetatud rohelises raamatus Euroopa lepinguõiguse vahendi loomiseks arvukalt võimalusi, mis võiksid arendada ettevõtlust ja suurendada kodanike usaldust ühtse turu vastu;
whereas in the above-mentioned Green Paper the Commission sets out a range of options for a European Contract Law instrument which could help develop entrepreneurship and strengthen public confidence in the Single Market,
arvestades, et tööd on alustanud eksperdirühm ja osapoolte ümarlaud, kes aitavad komisjonil lepinguõiguse valdkonna ühtse tugiraamistiku vastuvõtmise ettepanekut ette valmistada;
whereas the Expert Group set up to assist the Commission in preparing a proposal for a Common Frame of Reference (CFR) has started work, together with a stakeholders' round table,
arvestades, et lepinguõiguse eeskirjade erinevus riikide tasandil ei ole VKEde ja tarbijate jaoks ainuke piiriülese tegevuse takistus, kuna nad seisavad silmitsi teiste probleemidega, milleks on muuhulgas keelebarjäär, eri maksusüsteemid, internetikaupmeeste usaldusväärsuse küsimus, piiratud juurdepääs lairibaühendusele, digitaalne kirjaoskus, turvalisuse probleemid, eri liikmesriikide rahvastiku demograafiline koosseis, eraelu puutumatusega seotud probleemid, kaebuste käsitlemine, intellektuaalomandi õigused jne;
whereas the divergence of contract law at national level does not constitute the only obstacle for SMEs and consumers in respect of cross border activities since they face other problems including language barriers, different taxation systems, the question of the reliability of online traders, limited access to broadband, digital literacy, security problems, demographic composition of the population of individual Member States; privacy concerns; complaint handling, and intellectual property rights etc.,
arvestades, et on vaja teha vahet tavapärastel piiriülestel tehingutel ja e-kaubandusel, kus esinevad spetsiifilised probleemid ja tehingukulud on erinevad; arvestades, et tulevaste mõjuhinnangute jaoks on samuti vaja hoolikalt ja täpselt määratleda, millest tehingukulud koosnevad;
whereas it is necessary to distinguish between conventional cross-border transactions and e-commerce, where specific problems exist and the transaction costs are different; whereas it is also necessary for the purposes of future impact assessments, to carefully and precisely define how transaction costs are made up,
kaasnevad ettevõtjatele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, märkimisväärsed tehingukulud, mis ainuüksi Ühendkuningriigis on hinnangute kohaselt 15 000 eurot ühe ettevõtte ning ühe liikmesriigi kohta Ühendkuningriigi väikeettevõtjate ühenduse seisukoht Rooma I määruse kohta (2007).
has been seen to entail considerable transaction costs for businesses, in particular for SMEs, which, in the UK alone have been estimated at EUR15 000 per business and per Member State UK Federation of Small Businesses, Position paper on Rome I (2007).
arvestades, et on vaja rohkem teavet Rooma I määruse artikli 6 lõike 2 ja artikli 4 lõike 1 punkti a kohaldamisest tulenevate tehingukulude kohta, pidades silmas, et Rooma I määrust on kohaldatud alles 2009. aasta detsembrist;
whereas more information is required concerning the transaction costs resulting from the application of Article 6(2) and Article 4(1), point (a) of the Rome-I Regulation, bearing in mind that Rome I has only been applied since December 2009,