natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Põhiprobleem on see, et avalike teenuste rahastamine ja korraldamine sõltuvad ELis üksikjuhtumitega seotud otsustest ja juriidilistest tõlgendustest.
One basic problem is the fact that the financing and organisation of public services in the EU hinges on rulings in individual cases and on legal interpretations.
Ilma selge seadusraamistikuta ei ole võimalik ebakindlust ja vääritimõistmist kõrvaldada.
In the absence of a clear legislative framework it is impossible to eliminate the uncertainties and misinterpretations.
Kuna Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 14 loodi uus õiguslik alus horisontaalsele õigusraamistikule, et kehtestada põhimõtted ja tingimused ning eelkõige majandus- ja rahandusalased tingimused avalikele teenustele, võib sel alusel lõpuks pakkuda vajalikku õiguskindlust ja selgust.
Now that a new legal basis has been created, in the form of Article 14 TFEU, for a horizontal legislative framework determining the principles and conditions, particularly economic and financial conditions, on which public services operate, the necessary legal certainty and clarity can at last be provided.
Euroopa Komisjon peaks seepärast kindlasti esitama 2011. aasta lõpuks sellise horisontaalse õigusraamistiku.
The Commission should therefore bring forward a proposal for such a horizontal legislative framework, as a matter of urgency, by the end of 2011.
Seejuures tuleb arvestada, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavate ELi riigiabi eeskirjade uuendamine kujutab endast üksnes ühte osa sellest hädavajalikust seadusraamistikust.
At the same time, it should be borne in mind that reform of the EU rules on state aid for SGEI is only part of this urgently necessary framework.
Samuti tuleb seejuures arvesse võtta, et osade teenuste jaoks on vaja kehtestada erilised, valdkonnapõhised eeskirjad.
Account must also be taken of the need for special sector-specific legislation for certain services.
Kesksed lähtekohad
Core considerations
Tervitatavad on komisjoni uuenduseesmärgid luua suuremat selgust üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavate riigiabi eeskirjade seisukohalt ja tagada teenuste mitmekesisusele vastav erisusi arvestav ja proportsionaalne lähenemisviis üldist majandushuvi pakkuvatele eri liiki teenustele.
The aims of the reform proposed by the Commission – seeking to clarify application of the rules on aid for SGEI and to ensure specific and proportionate treatment for the different types of SGEI in accordance with their diversity – are to be welcomed.
Eeskirjade paremat rakendamist võib saavutada ka sellise lähenemisviisiga, et lihtsustatakse riigiabi eeskirjade kohaldamist nii, et ametiasutuste halduskoormus oleks proportsionaalne mõjuga, mis meetmel on konkurentsile siseturul.
The concern to simplify application of the state aid rules, so that the administrative burden on the public authorities concerned is proportionate to the impact of a given measure on competition in the internal market, could also improve the way that the rules are implemented.
Sellega seoses peaks avalikke teenuseid osutavatele ettevõtjatele riigiabi andmise keelamist ja kontrollimist käsitlevaid sätteid töötama välja vastavalt pädeva haldustasandi võimalustele, nii et oleks tagatud eeskirjade korrektne kohaldamine ja avalikke teenuseid osutavad ettevõtjad saaksid igati täita nendele määratud ülesandeid.
In this regard, the rules on the prohibition and control of state aid to undertakings entrusted with the operation of public services should be framed in a manner appropriate to the capacities of the level of administration responsible, in order to ensure that they are applied correctly and, in particular, that the undertakings entrusted with operating public services can perform in full the tasks assigned to them.
Üldist majandushuvi pakkuvate teenuste riikliku hüvitamise puhul teatamiskohustusest vabastatud abi piirmäärad vähendavad halduskoormust.
The existence of thresholds for exemption from the requirement to give notification of state compensatory payments for SGEI serves to lessen the administrative burden.
Et halduskoormust veelgi vähendada, tuleks kaaluda seda, et üldiselt tõsta praegu kehtivaid piirmäärasid, mille alusel määratakse kindlaks üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse kohaldamine.
To lessen it further, an overall raising of the current thresholds determining application of the SGEI Decision should therefore be considered.
Lihtsustamisele aitaks kaasa see, kui kehtestada miinimumeeskirjad seoses riigiabiga, mida antakse ettevõtjatele, kes osutavad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid, kui tegevus piirdub kohaliku tasandiga, kus võimalik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on ebaoluline.
Another potential means of promoting simplification would be through the introduction of a ‘de minimis’ arrangement in respect of state aid to undertakings entrusted with the operation of SGEI where the locally limited scale of the activity makes the likely impact on trade between Member States negligible.
Seejuures tuleb tagada, et hüvitist kasutatakse ainult asjaomaste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks.
It must, however, be ensured here that the compensation is used solely for the operation of the SGEI in question.
Asjakohaseks lahenduseks võiks olla lähenemisviis, kus lähtutakse kombineeritud näitajast, mille puhul võetakse arvesse hüvitise suurust ja selle ettevõtte käivet, millele kohalik asutus on andnud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise.
An approach based on the combined indices of size of municipality, amount of compensation payment and level of turnover of the undertaking entrusted with operating the service might be an appropriate choice.
3.2 Sotsiaalteenused
3.2 Social services
Üldist majandushuvi pakkuvate sotsiaalteenuste puhul, mis piirduvad teenuse liigist tulenevalt kohaliku tasandiga, tuleks tähelepanu pöörata erilistele kõrgematele piirmääradele hüvitise maksmisel, eeldusel, et hüvitis, mis ei ületa seda piirmäära, ei kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust.
In the case of social services of general economic interest which, by their nature, are restricted to a given locality, special higher compensation thresholds should be considered, on the assumption that compensation not exceeding such levels will not adversely affect trade between Member States.
Kaaluda tuleks teatamiskohustuse suhtes erandi tegemise laiendamist üldist majandushuvi pakkuvate sotsiaalteenuste teistele valdkondadele, nagu eakate ja puuetega inimeste hoolekandeasutustele või tervishoiule.
Consideration should be given to extending the general exemption from the requirement for notification of aid so as to cover other types of social service of general economic interest, such as care facilities for elderly people or people with disabilities, or healthcare provision.
Avalikud teenused peavad olema kõrgekvaliteedilised ja kõigile elanikkonnakihtidele kättesaadavad.
Public services must be of a high quality and accessible to all sections of the population.
Seejuures peab üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste eriülesannet ja iseloomu mitte ainult kaitsma, vaid need tuleb valdkonnakohases eeskirjas selgelt määratleda.
At the same time, the special remit and character of SSGI should not only be protected but should also be clearly defined under sector-specific rules.
Murettekitav on osa liikmesriikide ühekülgne hoiak, mille kohaselt seoses sotsiaalelamuühistutele antava riigiabiga liigitatakse nende ühistute osutatavad teenused üldist huvi pakkuvateks sotsiaalteenusteks ainult juhul, kui neid teenuseid osutatakse sotsiaalselt ebasoodsamas olukorras olevatele isikutele või inimrühmadele, selline piirav tõlgendus on vastuolus kõrgema eesmärgiga edendada sotsiaalset mitmekesistumist.
The restrictive stance taken by certain Member States which, in relation to state aid for social housing associations, classify the services provided by such associations as SSGI only if they are reserved for socially disadvantaged persons or groups is a matter of concern, as such a limited interpretation is at odds with the higher goal of fostering an appropriate social mix.
Selleks et üldist majandushuvi pakkuvad sotsiaalteenused saaksid oma erifunktsiooni täita, peavad need olema kättesaadavad kõigile kodanikele sõltumata sissetulekust ja varanduslikust seisust.
In order for social services of general economic interest to perform their special function they must be open to all members of the public irrespective of income or resources.
3.3 Riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste laiaulatuslik suvaõigus
3.3 The broad discretion enjoyed by national, regional and local authorities
Üldist majandushuvi pakkuvad teenused peavad olema kõrgekvaliteedilised ja soodustada tuleb üldist juurdepääsu nendele.
SGEI must be of a high quality and universal access to them must be promoted.
Esmavastutus üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakkumisel, osutamisel, rahastamisel ja korraldamisel on Lissaboni lepingu protokolli nr 26 kohaselt liikmesriikidel.
Primary responsibility for commissioning, providing, financing and organising SGEI rests with the Member States – a principle enshrined in Protocol No 26 TFEU.
ELi asutamislepingutes rõhutatakse seega eriti ELi riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste laiaulatuslikku suvaõigust üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes.
The EU treaties thus place particular emphasis on the broad discretion enjoyed by national, regional and local authorities within the Union in relation to SGEI.
ELi riigiabi eeskirju võib uuendada ainult subsidiaarsuse põhimõtet rangelt järgides.
The EU state aid rules can therefore be reformed only in strict adherence to the principle of subsidiarity.
Samuti piirdub Euroopa Komisjoni pädevus Euroopa Liidu toimimise lepingu konkurentsieeskirjade kohaselt vaid üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest antava riigiabi kontrollimisega ning kvaliteedi ja tõhususe kriteeriume saab ELi tasandil kehtestada ainult Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 14 alusel, järgides subsidiaarsuse põhimõtet.
Furthermore, the Commission’s responsibility, under the TFEU competition rules, is confined to monitoring state aid for the provision of SGEI, and the only basis for setting European-level quality and efficiency criteria is Article 14 TFEU, with observance of the subsidiarity principle.
Lisandub asjaolu, et kui üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavad ettevõtjad valitakse välja tõhususe alusel, on neljas Altmarki kriteerium täidetud ja võttes arvesse kolme ülejäänud kaasnevat kriteeriumi ei kujuta hüvitise maksmine Euroopa Kohtu praktika kohaselt endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.
It is also the case that if undertakings entrusted with the operation of SGEI are selected on the basis of efficiency criteria then the fourth condition set by the Court of Justice ruling in the Altmark case is fulfilled and, subject to observance of the three remaining conditions, the compensatory payments made to such undertakings do not, according to the case law of the Court, constitute state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavate ELi riigiabi eeskirjade uuendamise kohta
on the Reform of EU state aid rules on Services of General Economic Interest
2. rõhutab kohalike, piirkondlike ja riiklike ametiasutuste rolli teatavate, kodanikele taskukohaste teenuste osutamisel; kiidab heaks komisjoni ettepanekud, mis selgitavad ametiasutustele riigiabi korda; soovitab komisjonil põhjalikult kaaluda riigiabi eeskirjades kehtestatud menetluste ja mehhanismide parandamist, et muuta korda lihtsamaks ja õiguskindlaks ning tagada juurdepääs selgetele nõuannetele ja otsustele, mis käsitlevad õigeaegselt eeskirjadega vastavusseviimist;
Emphasises the role of local, regional and national authorities in ensuring the provision of certain services that are affordable to the citizens; welcomes Commission proposals to further clarify state aid procedures for the benefit of the authorities; recommends that the Commission give due consideration to improving the processes and mechanisms defined within the state aid rules, with a view to achieving simplification and legal certainty and ensuring access to clear advice and decisions regarding compliance in a timely manner;
4. rõhutab eelnevaga seoses ja tarbijate huvidest lähtuvalt konkurentsi, sealhulgas piiriülese konkurentsi, uute osalejate ja investeeringute ning uuenduste, uute äri- ja ettevõtlusideede tähtsust; tuletab siiski meelde, et üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavate ettevõtjate suhtes kohaldatavad konkurentsieeskirjad peavad olema kooskõlas aluslepingutega, ning ei tohi seega takistada neile ettevõtjatele määratud eriülesannete täitmist ega siseturu toimimist;
Emphasises from this perspective, in the interests of consumers, the importance of competition, including cross-border competition, new actors and investments, as well as innovation, new business and entrepreneurial ideas; recalls, however, that the rules of competition applicable to undertakings entrusted with the operation of SGEIs must be in line with the Treaties, and should not, therefore, obstruct the performance of the particular tasks assigned to such undertakings, nor the realisation of the internal market;
üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavate ELi riigiabi eeskirjade uuendamise kohta
on the reform of EU state aid rules on Services of General Economic Interest
4. väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle anda lisaselgitusi ja esitada kriteeriumid majandusliku ja mittemajandusliku tegevuse eristamise kohta, et hoida ära hagide esitamine Euroopa Kohtule ja rikkumismenetluste algatamine komisjoni poolt; teeb ettepaneku mitte piirduda lihtsalt Euroopa Kohtu kohtupraktika kordamisega, vaid pigem näha ette asjakohased kriteeriumid nende tegevuste eristamiseks; on ühtlasi seisukohal, et sellise õigusliku kindlusetusega võitlemiseks tuleks kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi paremini teavitada ja koolitada, et parandada nende arusaamist riigiabi eeskirjadest;
Welcomes the Commission’s move to provide further clarifications and criteria on the distinction between non-economic and economic activities, in order to avoid cases being brought before the European Court of Justice and infringement proceedings opened by the Commission; suggests that, in so doing, it should not confine itself to reiterating the case law of the European Court of Justice but should provide determining criteria to help in distinguishing between these two types of activity; considers furthermore, that to combat this legal uncertainty, local and regional authorities ought to be provided with better information and more training to enhance their understanding of the rules on state aid;
9. palub komisjonil volitamise eeskirju lihtsustada; nõuab, et projektikonkurssi, millega kaasneb eesmärkidel põhinev leping, käsitletaks volitamisena;
Calls on the Commission to simplify the rules for mandating; asks that a call for proposals accompanied by a target-based contract be deemed to constitute a mandate;
Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1406/2002 establishing a European Maritime Safety Agency
Raportöör: Knut Fleckenstein
Rapporteur: Knut Fleckenstein
EELARVEKOMISJONI ARVAMUS.......................................................................................54
OPINION of the Committee on Budgets .................................................................55
KESKKONNA-, RAHVATERVISE JA TOIDUOHUTUSE KOMISJONI ARVAMUS.........68
OPINION of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety 70
ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet
on the proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council amending Regulation (EC) No 1406/2002 establishing a European Maritime Safety Agency
– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2010) 0611),
– having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0611 ),
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile ( C7–0343/2010 ),
– having regard to Article 294(2) and Article 100(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7‑0343/2010 ),
– pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
– after consulting the Committee of the Regions,
– võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamusi ( A7-0372/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Transport and Tourism and the opinions of the Committee on Budgets and the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7-0372/2011 ),
3. palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;
Calls on the Commission to refer the matter to Parliament again if it intends to amend its proposal substantially or replace it with another text;
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002 asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks.
(1) Regulation (EC) No 1406/2002 of the European Parliament and of the Council of 27 June 2002 established a European Maritime Safety Agency (hereinafter the Agency) for the purpose of ensuring a high, uniform and effective level of maritime safety and prevention of pollution by ships.
(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002 , mis võeti vastu pärast naftatanker Erika õnnetust ja selle põhjustatud suurt naftareostust, asutati Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme tagamiseks.
(1) Regulation (EC) No 1406/2002 of the European Parliament and of the Council of 27 June 2002 , which was adopted after the ‘Erika’ oil tanker disaster and the devastating oil pollution it caused, established a European Maritime Safety Agency (hereinafter the Agency) for the purpose of ensuring a high, uniform and effective level of maritime safety and prevention of pollution by ships.
Käesolevat dokumenti millalgi teaduslikul eesmärgil analüüsida võivate isikute jaoks tuleb ära märkida, milline oli liidu institutsioonide tegevuse algpõhjus.
It should be clearly stated, for the benefit of people who at any time may come to analyse this scientific documentation, what it was that caused the Union institutions to take this action.
(1 a) Pärast 2002. aastal naftatankeriga Prestige toimunud õnnetust muudeti määrust 1406/2002, et anda ametile suurem pädevus reostustõrje valdkonnas.
(1a) After the ‘ Prestige ’ oil tanker disaster in 2002, Regulation 1406/2002 was modified to give the Agency more power with regard to combating pollution.
(2) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklile 22 tellis ameti haldusnõukogu 2007. aastal selle määruse rakendamise sõltumatu välishindamise.
(2) In accordance with Article 22 of Regulation (EC) No 1406/2002, the Administrative Board of the Agency commissioned an independent external evaluation on the implementation of that Regulation in 2007.
Selle hindamise põhjal esitas ta 2008. aasta juunis soovitused muudatuste tegemiseks määruses (EÜ) nr 1406/2002, ameti koosseisus ja selle töökorralduses.
Based on this evaluation, it issued recommendations regarding changes to Regulation (EC) No 1406/2002, to the Agency and its working practices in June 2008.
(2) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artiklile 22 tellis ameti haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu”) 2007. aastal selle määruse rakendamise sõltumatu välishindamise.
(2) In accordance with Article 22 of Regulation (EC) No 1406/2002, the Administrative Board of the Agency (hereinafter the Administrative Board) commissioned an independent external evaluation on the implementation of that Regulation in 2007.
Selle hindamise põhjal esitas ta 2008. aasta juunis soovitused muudatuste tegemiseks määruses (EÜ) nr 1406/2002, ameti koosseisus , pädevusalades ning töökorralduses.
Based on this evaluation, it issued recommendations regarding changes to Regulation (EC) No 1406/2002, to the Agency , its areas of competence and its working practices in June 2008.
Käesoleva määruse muudatusega antakse ametile uus pädevus ja seega keskendutakse tema tegevusvaldkondade uuesti määratlemisele.
The amendment to this regulation provides for new areas of competence to be assigned to the Agency and will therefore entail a redefinition of the sectors in which it may act.
(3) Välishinnangu järelduste, haldusnõukogu soovituste ja mitmeaastase strateegia põhjal tuleks määruse (EÜ) nr 1406/2002 teatavaid sätteid selgitada ja ajakohastada.
(3) Based on the findings of the external evaluation, the recommendations by the Administrative Board and the multi-annual strategy, some provisions of Regulation (EC) No 1406/2002 should be clarified and updated.
Lisaks peaks amet saama mitu uut ülesannet, mis on seotud meresõiduohutuspoliitika muutustega ELis ja rahvusvahelisel tasandil.
Furthermore , the Agency should receive a number of additional tasks reflecting the development of the maritime safety policy at EU and international level.
Kulude ja eelarve tõhususe tagamiseks on vaja hoolikalt kontrollida ressursse ja teha ümberpaigutusi.
Considerable screening and redeployment efforts are necessary to guarantee cost and budget efficiency.
See peaks võimaldama katta ühe kolmandiku täiendavast personalivajadust, mis on seotud uute ülesannetega , tööjõu ametisisese ümberpaigutamise teel.
This should allow one third of additional staffing needs for new tasks to be covered through internal redeployment by the Agency.
(3) Välishinnangu järelduste, haldusnõukogu soovituste ja haldusnõukogu poolt 2010. aasta märtsis vastu võetud mitmeaastase strateegia põhjal tuleks määruse (EÜ) nr 1406/2002 teatavaid sätteid selgitada ja ajakohastada.
(3) Based on the findings of the external evaluation, the recommendations by the Administrative Board and the multi-annual strategy it adopted in March 2010 , some provisions of Regulation (EC) No 1406/2002 should be clarified and updated.
Kuigi peamiselt keskendutakse neile esmajärgulise tähtsusega ülesannetele, mis on seotud meresõiduohutusega, peaks amet saama mitu uut ülesannet, mis on seotud meresõiduohutuspoliitika muutustega ELis ja rahvusvahelisel tasandil.
While focusing on its priority tasks in the area of maritime safety, the Agency should also receive a number of additional tasks reflecting the development of the maritime safety policy at EU and international level.
Arvestades Euroopa Liidu eelarve piiranguid, on kulude ja eelarve tõhususe tagamiseks ning dubleerimise vältimiseks vaja hoolikalt kontrollida ressursse ja teha ümberpaigutusi.
Given the budget constraints facing the Union , considerable screening and redeployment efforts are necessary to guarantee cost and budget efficiency and to avoid any overlapping .
Uute ülesannetega seotud personalivajadus tuleks võimaluse piires katta tööjõu ametisisese ümberpaigutamise teel.
Staffing needs for the new tasks should be covered as far as possible through internal redeployment by the Agency.
Ameti käsutuses olevaid rahalisi vahendeid, mis on mõeldud tõhusaks sekkumiseks meresõiduohutuse valdkonnas, ei tohi kasutada uute ülesannete täitmiseks.
The funds available to the Agency for acting effectively in the area of maritime safety should not be allocated to new tasks.
Ameti pädevuse laiendamise eelduseks on seega range eelarvepoliitika.
Stringent budgetary management is therefore necessary if the Agency’s areas of competence are to be extended.
Uusi ülesanded tuleks võimaluse korral alati rahastada ümberpaigutamise kaudu.
The new tasks should be covered where possible through redeployment.