natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon majanduslanguse ja finantskriisi sooliste aspektide kohta ( 2009/2204(INI) )
European Parliament resolution of 17 June 2010 on gender aspects of the economic downturn and financial crisis ( 2009/2204(INI) )
võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist „Parem töö- ja eraelu tasakaal: töö-, era- ja pereelu ühitamise võimaluste edendamine” ( KOM(2008)0635 );
having regard to the Commission communication of 3 October 2008 entitled ‘A better work-life balance: stronger support for reconciling professional, private and family life’, ( COM(2008)0635 ),
võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” ( KOM(2008)0800 );
having regard to the Commission communication of 26 November 2008 on A European Economic Recovery Plan ( COM(2008)0800 ),
võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2009. aasta teatist kevadisele Euroopa Ülemkogule Euroopa majanduse elavdamise kohta ( KOM(2009)0114 );
having regard to the Commission communication for the Spring European Council on Driving European Recovery of 4 March 2009 ( COM(2009)0114 ),
võttes arvesse komisjoni 24. novembri 2009. aasta töödokumenti „Konsulteerimine tulevase ELi 2020. aasta strateegia üle” ( KOM(2009)0647 );
having regard to the Commission working document on Consultation on the future ‘EU2020’ Strategy of 24 November 2009 ( COM(2009)0647 ),
võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta aruannet „Barcelona eesmärkide elluviimine seoses lastehoiuteenustega eelkooliealistele lastele” ( KOM(2008)0638 );
having regard to the Commission report of 3 October 2008 entitled ‘Implementation of the Barcelona objectives concerning childcare facilities for pre-school-age children’ ( COM(2008)0638 ),
võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2009. aasta aruannet „Naiste ja meeste võrdõiguslikkus – 2010” ( KOM(2009)0694 );
having regard to the Commission report of 18 December 2009 on equality between women and men – 2010 ( COM(2009)0694 ),
võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2000. aasta teatist „Soolist võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegia poole (2001–2005)” ( KOM(2000)0335 ) ning komisjoni aastaaruandeid soolise võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus aastatel 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 ja 2008 (vastavalt KOM(2001)0179 , KOM(2002)0258 , KOM(2003)0098 , KOM(2004)0115 , KOM(2005)0044 , KOM(2006)0071 , KOM(2007)0049 ja KOM(2008)0010 );
having regard to the Commission communication of 7 June 2000 entitled ‘Towards a Community Framework Strategy on Gender Equality (2001-2005)’ ( COM(2000)0335 ) and the Commission's annual reports on equality between women and men in the European Union for 2000, 2001, 2002, 2004, 2005, 2006, 2007 and 2008 ( COM(2001)0179 , COM(2002)0258 , COM(2003)0098 , COM(2004)0115 , COM(2005)0044 , COM(2006)0071 , COM(2007)0049 and COM(2008)0010 ) respectively,
võttes arvesse 22. märtsil 2005. aastal Euroopa sotsiaalpartnerite poolt vastu võetud soolise võrdõiguslikkuse meetmete raamistikku;
having regard to the framework of actions on gender equality, adopted by the European social partners on 22 March 2005,
võttes arvesse 4. mai 2009. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Nõukogu soovitus majandus- ja finantskriisi mõju kohta naistele (Doc 11891);
having regard to the motion for a recommendation of the Council of Europe on the impact of the economic and financial crisis on women, Doc 11891, 4 May 2009,
võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0371 .
having regard to its resolution of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded form the labour market Texts adopted, P6_TA(2009)0371 .
võttes arvesse Eurostati väljaannet „Statistics in focus” 53/2009, pealkirjaga „Tööpuuduse järsk kasv ELis”;
having regard to Eurostat Statistics in Focus 53/2009, ‘Sharp increase in unemployment in the EU’,
võttes arvesse Eurostati väljaannet „Statistics in focus” 97/2009, pealkirjaga „Majanduslangus EU-27 riikides: kriisi pikkus ja sügavus on sektorite ja riikide lõikes erinev”;
having regard to Eurostat Statistics in Focus 97/2009, ‘Recession in the EU-27: length and depth of the downturn varies across activities and countries’,
võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ( A7-0155/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A7-0155/2010 ),
arvestades, et maailmamajandus seisab silmitsi tõsiseima majanduslangusega pärast 1930ndate aastate suurt majanduskriisi, ning sellel on sotsiaalsed tagajärjed kogu ELis ja mujal; arvestades, et majandus- ja finantskriis Euroopas avaldab eriti kahjulikku mõju naistele – kellel on sagedamini ebakindlad töökohad, keda koondatakse rohkem ja kes on vähem kaitstud sotsiaalkindlustussüsteemides – ning nõukogu, komisjon ja liikmesriigid ei ole sellele asjaolule seni vajalikul määral tähelepanu pööranud;
whereas the world economy is facing the most severe recession since the Great Depression, with social consequences across the EU and beyond; whereas the economic and financial crisis in Europe is having a particularly harmful impact on women – who are more likely to be in insecure jobs, more liable to be made redundant and less likely to have social security cover – a circumstance which has so far not been given the attention it deserves by the Council, the Commission and the Member States,
arvestades, et kriisi esimene, peamiselt mehi puudutav laine tabas eelkõige finantssektorit, samuti ehitussektorit ja autotööstust, kus domineerivad mehed, saades nii rohkem tähelepanu, kuid kriisi teine laine mõjutas sama negatiivselt jaekaubandust, üldteenuste sektorit ja turismi, kus domineerivad peamiselt naised; seetõttu on vaja käsitleda majandus- ja sotsiaalkriisi mõju ning selle lahendamise soolist mõõdet riiklikes ja Euroopa majanduse elavdamise kavades;
whereas the first wave of the crisis hit mostly the male-dominated financial sector as well as the construction and car industries, this way gaining more attention, however the second wave of the crisis equally negatively affected the mostly female-dominated retailing, general services sector and tourism; therefore it is necessary to address the gender dimension of the impact of and solution to the economic and social crisis in national and European recovery plans,
arvestades, et juhtivad majandusteadlased on väitnud, et laenuraha vähenemine, millest majanduslangus alguse sai, oli meeste poolt põhjustatud katastroof; arvestades, et riikide ja rahvusvahelisel tasandil võetud meetmete üle otsustasid peamiselt mehed ning neis ei võetud piisavalt arvesse soolist võrdõiguslikkust; arvestades, et oluline on naised, kellel on üldiselt kõrgem kvalifikatsioon kui meestel, poliitikat, majandust ja finantsvaldkonda puudutavate otsuste tegemise ning sotsiaalpartnerite kokkulepete protsessi täielikult kaasata;
whereas mainstream economists have pointed out that the credit crunch, which started the recession, was quite literally a man-made disaster; whereas responses at state and international level – which were not sufficiently gender-inclusive – have also been decided upon mainly by men; whereas it is important that women, who are generally better qualified than men, be fully included in the decision-making process in the political, economic and financial spheres as well as social partners agreements,
arvestades, et hiljutised uuringud näitavad, et ELi finantsasutuste otsustusprotsessides osaleb ainult 5% naisi, et kõigi 27 liikmesriigi keskpankade juhid on mehed, ning et soouuringutega on kindlaks tehtud, et naistel on erinev juhtimisviis ning nad väldivad riske ja keskenduvad rohkem pikaajalistele eesmärkidele;
whereas recent studies have shown that only 5% of those with decision-making responsibilities in the EU financial institutions are women and all 27 central bank governors in the Member States are men, and whereas gender studies have pointed out that women manage in a different way by avoiding risk and focusing more on a long-term perspective,
arvestades, et naiste osalemine otsuste tegemisel on soolise võrdõiguslikkuse määrav näitaja; arvestades, et juhtivatel kohtadel olevate naiste osakaal ettevõtetes ja ülikoolides on endiselt väike ning naispoliitikute ja -teadlaste arv kasvab väga aeglaselt;
whereas women's participation in decision making is a decisive indicator of equality between women and men; whereas the presence of female managers in companies and universities remains slight and the number of female politicians and researchers is rising only very slowly,
arvestades, et naiste osakaal bakalaureuseõppe lõpetajate hulgas 2006. aastal oli 59%, kuid doktoriõppe lõpetajate hulgas langeb naiste osakaal 43%ni ja on madalaim korralise professori tasemel, kus vaid 15% korralistest professoritest on naised;
whereas women accounted for 59% of first-degree graduates at universities in 2006; whereas women's share of PhDs decreases to 43% and is lowest at full professor level; whereas only 15% of grade A full professors are women,
arvestades, et naiste osakaal on suurem ettevõtluse, halduse ja õigusteaduse erialadel, kuid ettevõtete ja poliitiliste organite vastutavatel ametikohtadel on naised vähemuses; arvestades, et infotehnoloogia, inseneriteaduse või füüsika eriala lõpetanud naiste arv on väike, mistõttu on naised alaesindatud erasektoris, mis majanduse taastumise seisukohalt on otsustava tähtsusega;
whereas women outnumber men in business, management and law faculties, but are in the minority in corporate and political positions of responsibility; whereas few women have IT, engineering or physics degrees and women are consequently under-represented in the private sector, which is crucial in economic recovery,
arvestades, et majandustegevuse aeglustumine mõjutab naisi tõenäoliselt rohkem kui mehi; arvestades ohtu, et praegune majandussurutis pidurdab edasiminekut või isegi annab kogu protsessile tagasikäigu ning sellel võivad olla pikaajalised tagajärjed sotsiaalkaitsesüsteemidele, sotsiaalsele kaasatusele ja demograafiale;
whereas the economic slowdown is likely to affect women more than men; whereas there is a risk that the current recession will delay advances, or even reverse progress, with longer-term consequences for the social protection systems, social inclusion and demography,
arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse meetmed on tühistatud või edasi lükatud ning võimalikud tulevikus tehtavad kärped riikide eelarvetes avaldavad negatiivset mõju naiste tööhõivele ja soolise võrdõiguslikkuse edendamisele; arvestades, et eespool nimetatud direktiivi 2006/54/EÜ nõuetekohane rakendamine muutub üha olulisemaks;
whereas gender equality measures have been cancelled or delayed and possible future cuts in public budgets will have a negative effect on female employment and on the promotion of equality; whereas the proper implementation of Directive 2006/54/EC mentioned above becomes increasingly important,
arvestades, et sooline võrdõiguslikkus mõjutab positiivselt tööviljakust ja majanduskasvu ning et naiste osalemine tööturul on sotsiaalselt ja majanduslikult mitmeti kasulik;
whereas gender equality has a major positive impact on economic productivity and growth and women's participation in the labour market has a host of social and economic benefits,
arvestades, et meeste ja naiste palgaerinevus on EU-27 riikides 35 aasta jooksul pärast direktiivi 75/117/EMÜ Nõukogu 10. veebruari 1975. aasta direktiiv 75/117/EMÜ meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta liikmesriikides (EÜT L 45, 19.2.1975, lk 19).
whereas the gender pay gap across the EU27 has remained very high over the past 35 years since Directive 75/117/EEC Council Directive 75/117/EEC of 10 February 1975 on the approximation of the laws of the Member States relating to the application of the principle of equal pay for men and women (OJ L 45, 19.2.1975, p.
arvestades, et majanduslangust ei tohiks ära kasutada töö- ja pereelu ühitamise poliitikas saavutatud edusammude aeglustamiseks ega hooldusteenuste ja puhkusekorralduse tarvis eraldatud eelarve kärpimiseks, kuna need tegurid mõjutavad eelkõige naiste juurdepääsu tööturule; arvestades, et erilist tähelepanu tuleb pöörata vajadusele ühitada ühe lapsevanemaga ja paljulapseliste perede pere- ja töökohustused;
whereas the economic downturn should not be used to slow down progress on reconciliation policies and to cut budgets allocated to care services and leave arrangements, affecting in particular women's access to the labour market; whereas particular consideration must be given to the need for single-parent families and large families to be able to reconcile family and professional obligations,
arvestades, et Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi andmetel pühendavad naised meestest kolm korda rohkem aega laste ja ülalpeetavate eest hoolitsemisele ning kodutöödele; arvestades, et pere ja kodutöödega seotud kohustuste jagamine meeste ja naiste vahel, eelkõige vanema- ja isapuhkuse kasutamise väärtustamine on eeltingimus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks ja saavutamiseks, ning arvestades, et ema- ja vanemapuhkuse lisamata jätmine kogutööaja hulka on diskrimineeriv ja seab naised tööturul halvemasse olukorda;
whereas, according to the European Foundation for the Improvement of Living and Working conditions, women spend three times as much time as men on caring for children, dealing with domestic issues and looking after dependent relatives; whereas the sharing of family and domestic duties between men and women, not least by developing the use of parental leave and paternity leave, is a precondition for promoting and achieving gender equality; and whereas not counting periods of maternity and parental leave towards aggregate working times is discriminatory and places women in a worse situation on the labour market,
arvestades, et Rootsi eesistujariigiks olemise ajal võttis nõukogu 30. novembril 2009. aastal vastu järeldused Nõukogu järeldused „Sooline võrdõiguslikkus: majanduskasvu ja tööhõive suurendamine – panus 2010. aasta järgsesse Lissaboni strateegiasse”, nõukogu istung (tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimused), Brüssel, 30. november 2009.
whereas the Council conclusions of 30 November 2009 Council Conclusions on Gender equality: strengthening growth and employment -input to the post-2010 Lisbon Strategy, Employment, Social Policy, Health and Consumer Affairs Council meeting, Brussels, 30 November 2009.
, milles kutsuti liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama soolist mõõdet ELi 2020. aasta strateegias; arvestades, et komisjon ei ole seda ELi 2020. aasta strateegiat käsitlevas nõuandedokumendis arvesse võtnud, kuna soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist ei mainita asjaomases dokumendis kordagi; arvestades, et sellele vaatamata on äärmiselt oluline lisada sooline aspekt uude finants-ja majandusarhitektuuri ning -poliitikasse ja tagada, et viiakse läbi majanduse elavdamise kavade ja struktuurilise kohandamise programmide soolise mõju hindamine ning et neis võetakse arvesse soolist aspekti;
under the Swedish Presidency called on the Member States and the Commission to strengthen the gender dimension in the EU 2020 strategy; whereas the Commission's EU 2020 consultation paper has failed to take this into account, as it lacks a single mention of gender mainstreaming; whereas it is, however, essential to integrate a gender perspective in a new financial and economic architecture and policy and to ensure that recovery plans and structural adjustment programmes undergo a gender-impact assessment and integrate a gender perspective,
arvestades, et on vaja tugevdada jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks avalikku korda;
whereas there is a need to step up the efforts to mainstream the gender perspective into public policy,
arvestades, et eriti majanduslanguse ajal on vaesusriskis elavad inimesed, kes on enamikus naised, veelgi haavatavamad, eelkõige naissoost võõrtöötajad ja vähemuste esindajad; arvestades, et viivitamatult on vaja teha jõupingutusi ja leida täielikke lahendusi vaesuse kaotamiseks, nagu lepiti kokku juba aastal 2000 Lissabonis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata mitmes suhtes ebasoodsas olukorras olevate rühmade, eriti romide kaitsele ning tagada nende ühiskonda kaasamine;
whereas in times of economic recession particularly, people who are already at risk of falling into poverty, the majority of whom are women, become even more vulnerable, especially female migrant workers and those belonging to a minority group; whereas efforts and complete solutions to eradicate poverty as agreed upon by the Lisbon European Council as long ago as 2000 have become a matter of urgency; whereas special attention should be paid to protecting those groups facing multiple disadvantages, especially the Roma, and to ensure their inclusion into society,
arvestades, et kvaliteetne täisajaga ja õigustega töökoht on kaitse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning lähtepunkt majanduslikule ja psühholoogilisele sõltumatusele; arvestades, et kui tegeletakse üldise juurdepääsuga kvaliteetsetele avalikele teenustele, on väga oluline kujundada ja rakendada poliitikat, mis vastaks nii naiste kui ka meeste vajadustele, sealhulgas juurdepääs taskukohastele, kergesti kättesaadavatele ja kvaliteetsetele lapsehoiuteenustele ning eakate ja teiste ülalpeetavate hooldusteenustele;
whereas quality full-time employment with rights is a safeguard against poverty and social exclusion as well as a springboard to financial and psychological independence; whereas by addressing universal access to quality public services, it is crucial to design and implement policies, that respond to the needs of women and men respectively, including access to affordable, accessible and quality care services for children, the elderly and other dependents,
arvestades, et lisaks kultuuriliste eripärade ja kultuurilise mitmekesisuse austamise tagamisele vähendab teatavatesse kultuuri- või vähemusrühmadesse kuuluvate naiste tööturule juurdepääsu lihtsustava poliitika väljatöötamine sotsiaalset tõrjutust ning suurendab sotsiaalset ühtekuuluvust, mis omakorda on majanduskasvu tõukejõud;
whereas, as well as ensuring respect for differences and for cultural diversity, developing policies that facilitate access to the labour market for women belonging to specific cultural or minority groups reduces social exclusion and enhances social cohesion, which in turn stimulates economic growth,
arvestades, et koduvägivald, mille ohvrid on peamiselt naised, on levinud nähtus kõigis riikides ja kõigis sotsiaalsetes klassides; arvestades, et uuringud näitavad, et vägivald naiste vastu kasvab, kui mehed kogevad majanduskriisi tõttu kõrvaletõrjumist või kaotusi; arvestades, et majanduslik stress toob tihti kaasa sagedasema, vägivaldsema ja ohtlikuma kuritarvitamise; arvestades, et koduvägivald läheb ELile maksma ligi 16 miljonit eurot aastas;
whereas domestic violence, which mainly affects women, is a widespread problem in every country and every social class; whereas studies have shown that violence against women intensifies when men experience displacement and dispossession as a result of the economic crisis; whereas economic stress often leads to more frequent, more violent and more dangerous abuse; whereas the cost of domestic violence to the EU is in the region of EUR 16 million per annum,
arvestades, et tööhõive on sotsiaalse kaasatuse võtmetegur; arvestades, et vaesuse kaotamiseks järjest suureneva sissetulekute erinevuse, vaesuse ning majandus- ja finantskriisi taustal tuleb teha keskendunud ja laiapõhjalisi jõupingutusi,
whereas employment is a key factor for social inclusion; whereas focused and broad efforts need to be introduced in order to eradicate poverty against the background of rising income inequality, poverty and the economic and financial crisis,
juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ja meeste võrdne kohtlemine on üks Euroopa Liidu eesmärk ning seetõttu üks keskseid põhimõtteid mis tahes poliitikameetmetes majandus- ja finantskriisile reageerimisel ning üleminekul kriisijärgsele ajale;
Points out that equal treatment of women and men is one of the objectives of the EU and therefore one of the key principles in any policy response to the economic and financial crisis and the transition towards the post-crisis era;
rõhutab komisjoni seisukohta, et praegune kriis ohustab soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatut ning majanduslanguse tagajärjed võivad mõjutada iseäranis naisi;
Emphasises the Commission's findings that the current crisis has raised concerns that the achievements in gender equality are at risk and that the effects of the recession are liable to affect women in particular;
rõhutab vajadust vältida seda, et praegune finants- ja majanduskriis ning tulevased majandusprobleemid seaksid ohtu soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatu, ning et majandussurutist kasutataks (nagu seda praegu mõnes liikmesriigis juba tehakse) argumendina soolise võrdõiguslikkuse meetmete vähendamiseks;
Stresses the need to prevent the current financial and economic crisis, and future economic issues, endangering what has been achieved so far in the field of gender equality and to avoid the recession being used, as is already the case in some Member States, as an argument for scaling back gender equality measures;
rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse poliitika peab olema kriisist väljumise lahenduse osa, rakendades ja kasutades täiel määral kõigi eurooplaste oskusi ja võimeid ning et tulevikus luua konkurentsivõimelisem majandus;
Emphasises that gender equality policies must be viewed as part of the solution to ending the crisis, harnessing and fully exploiting the skills and abilities of all Europeans and, in the future, forging a more competitive economy;
juhib tähelepanu asjaolule, et naiste kaasamine tööturule viimastel aastakümnetel ei tähenda üksnes seda, et kriis mõjutab otseselt rohkem naisi, vaid terveid leibkondi, mille sissetulekut mõjutab oluliselt naiste töökohtade kaotus; kutsub Euroopa Liidu institutsioone ja liikmesriike üles võtma arvesse kriisi varjatud kulusid, sealhulgas erinevaid ja tihti tähelepanuta jäetud soolisi tagajärgi;
Points out that women's integration into the workplace in recent decades means not only a greater direct impact of the crisis on women themselves but also on households, where incomes will be significantly affected by female job losses; calls on the European Union institutions and the Member States to take into account the hidden cost of the crisis, including the different and often unacknowledged gendered consequences;
märgib, et varasemate kriiside kogemused näitavad, et meeste tööhõive taastub üldjuhul kiiremini kui naiste tööhõive;
Points out that the experience of previous crises shows that the male employment rate generally recovers more quickly than that for women;
juhib tähelepanu asjaolule, et makromajanduspoliitika on enamjaolt seotud tööjõu soolise segregatsiooni suurenemisega, naiste töökohtade kindluse vähenemisega alltöövõtulepingute tõttu, meeste ja naiste palgaerinevuse kasvuga, naiste juurdepääsu halvenemisega tervishoiuteenustele ja haridusele, suurenenud ebavõrdsusega laenu, maa ja kinnisvara kättesaadavusel ning vaesuse üha suurema kasvuga naiste hulgas;
Points out that macro-economic policies are predominantly associated with an increase in the gender segregation of labour, destabilisation of women's employment through subcontracting, increases in the gender pay gap, reduction in women's access to health and education, increased inequality in access to credit, land and property, and deepening of the feminisation of poverty;
tuletab meelde, et meeste ja naiste palgaerinevus on endiselt olemas ning võib majandus- ja finantskriisi tõttu suureneda; kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles püstitama selgeid eesmärke ja tegema ettepanekuid palgaerinevuse vastu võitlemise siduvate meetmete kohta;
Recalls that wage differentials between women and men persist and are liable to be aggravated by the economic and financial crisis; calls on the European Institutions and the Member States to adopt clear objectives and propose binding measures to combat wage differentials;