natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et Lissaboni lepinguga kehtestati uus ELi institutsioonide läbipaistvuse konstitutsiooniline raamistik, kehtestades – tagamaks avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus (ELi toimimise lepingu artikkel 298) – kindla põhiõiguse tutvuda ELi institutsioonide, organite ja asutuste dokumentidega; arvestades, et õigus, mis aluslepingu kohaselt ei ole üksnes ELi kodanikel, vaid ka kõigil füüsilistel ja juriidilistel isikutel, kes elavad mõnes liikmesriigis, ja mille puhul tuleks järgida üldpõhimõtteid ja piiranguid (lähtudes avalikest ja erahuvidest), mis Euroopa Parlament ja nõukogu on kehtestanud määrustega (ELi toimimise lepingu artikkel 15);
whereas the Lisbon Treaty introduced a new constitutional framework of EU institutional transparency, with a view to an open, efficient and independent European administration (Article 298 TFEU), by establishing a firm fundamental right of access to documents of EU institutions, bodies, offices and agencies; whereas this right is afforded by the Treaty not only to EU citizens but also to any natural or legal person residing in a Member State, and should be exercised in compliance with the general principles and limits (set with a view to protecting certain public or private interests) laid down by the regulations adopted by the European Parliament and the Council (Article 15 TFEU),
arvestades, et praegu kehtib üldreegel, mille kohaselt peab andma seadusloomega seotud dokumentidele täieliku juurdepääsu, samas kui seadusloomega mitteseotud dokumentidega seotud erandeid tuleks kitsendada, kusjuures need kaks lähenemisviisi ei tohi teineteist õõnestada;
whereas it is now a general rule that access to legislative documents should be fully provided, while exceptions regarding non-legislative documents should be narrowed, and whereas the two approaches should not undermine each other,
arvestades, et uutes aluslepingutes ei mainita enam „nõukogu otsustamisprotsessi tõhususe säilitamist” (endise Euroopa Liidu lepingu artikkel 255 ja artikli 207 lõige 3) ehk nn mõtlemisruumi kui võimalikku piirangut läbipaistvusele, vähemalt seadusandlike menetluste puhul; arvestades, et haldusmenetluste korral tuleks nn mõtlemisruumi käsitleda kooskõlas ELi lepingu artikliga 1 ja ELi toimimise lepingu artikliga 298, mille kohaselt on nõutav avatud, tõhus ja sõltumatu halduskorraldus;
whereas the new Treaties no longer mention ‘the preserving of the effectiveness of the Council's decision-making process’ (Articles 255 and 207 (3) of the former TEC) – the so-called ‘space to think’ – as a possible limit to transparency as far as legislative procedures are concerned; whereas for administrative procedures the ‘space to think’ should be framed in line with Article 1 TEU and Article 298 TFEU, which require an open, efficient and independent administration,
arvestades, et läbipaistvus on osalusdemokraatia oluline osa, täiendades esindusdemokraatiat, millel põhineb liidu toimimine, nagu see on selge sõnaga sätestatud ELi lepingu artiklites 9–11, võimaldades kodanikel osaleda otsustamisprotsessis ja viia ellu üldsuse poolset järelevalvet, tagades seeläbi demokraatliku poliitilise süsteemi legitiimsuse;
whereas transparency is an essential part of participatory democracy, being complementary to representative democracy, on which the functioning of the Union is based, as explicitly stated in Articles 9-11 TEU, allowing the citizen to participate in decision-making and to exercise public scrutiny, and thus ensuring the legitimacy of a democratic political system,
arvestades, et kodanikud nõuavad suuremat demokraatiat, läbipaistvust, institutsioonide ja poliitikategijate avatust ning tugevamat korruptsioonivastast võitlust; arvestades, et juurdepääs dokumentidele ja informatsioonile on üks viis, kuidas kindlustada kodanikele võimalus osaleda demokraatlikus protsessis ning tõkestada korruptsiooni ja võidelda selle vastu;
whereas citizens are calling for more democracy, transparency, openness of institutions and of political actors and a stronger fight against corruption; whereas access to documents and information is one of the ways to make sure citizens can be involved in the democratic process and that corruption is prevented and fought,
arvestades, et Euroopa Liidul on jätkuvalt oht sattuda kriitika alla pideva läbipaistvuse, avatuse ning kodanike teavitamise ning dokumentidele juurdepääsu puudumise tõttu, mida näitab suutmatus võtta vastu dokumentidele juurdepääsu reguleerivat määrust, kuna komisjon lükkab tagasi Euroopa Parlamendi muudatusettepanekud ning liikmesriigid ei soovi anda kodanikele ja Euroopa Parlamendile juurdepääsu dokumentidele, nõupidamistele ja aruteludele;
whereas furthermore the EU progressively risks to become the target of criticism because of the continuous lack of transparency, openness and access to documents and information for citizens, as demonstrated by the impossibility to adopt a new Regulation on the right of access to documents, due to the Commission refusal to accept Parliament's amendments and Member States' unwillingness to open up their documents, discussions and deliberations to citizens and the Parliament,
arvestades, et ELi tasandil peaks võtma täiendavaid ja karmimaid korruptsioonivastaseid meetmeid selleks, et tagada ELi institutsioonide korruptsioonivabadus kõikjal ning kõigil tasanditel, ja arvestades, et Euroopa Parlament peaks tegema oma järeldused hiljutistest negatiivsetest kogemustest ning koostama eeskirjad, sh eeskirjad, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi liikmete ja töötajate ning lobistide ja huvigruppide vaheliste suhete läbipaistvuse suurendamine;
whereas further and more stringent measures against corruption should be taken at EU level to ensure that EU institutions are immune from it, at all levels and everywhere, and whereas Parliament should learn from recent negative experiences by drawing up rules, including rules providing for enhanced transparency, on the relations of MEPs and Parliament's staff with lobbyists and interest groups,
arvestades, et selleks et tagada demokraatliku poliitilise süsteemi vastutus ja legitiimsus, peab kodanikel olema õigus teada, kuidas nende esindajad tegutsevad, olles valitud või nimetatud avalikesse organitesse või esindades liikmesriike Euroopa või rahvusvahelisel tasandil (aruandluskohustuse põhimõte), kuidas toimib otsustusprotsess (sh dokumendid, muudatusettepanekud, ajakavad, seotud osapooled, hääletused jne) ning kuidas eraldatakse ja kasutatakse avaliku sektori raha ning millised on tulemused (ressursside jälgitavuse põhimõte);
whereas, in order to guarantee the accountability and legitimacy of a democratic political system, citizens have a right to know how their representatives act, once elected or appointed to public bodies or representing the Member States at European or international level (principle of accountability), how the decision-making process works (including documents, amendments, timetable, players involved, votes cast, etc), and how public money is allocated and spent, and with what results (principle of traceability of funds),
arvestades, et määruses (EÜ) nr 1049/2001 ei ole selgelt kindlaks määratud mitut olulist küsimust, nagu liikmesriikide vetoõigus, nn mõtlemisruumi piirangud, erandite selge ja kitsas määratlus, dokumentide salastamine ning läbipaistvuse ja andmekaitse tasakaal;
whereas the current Regulation (EC) No 1049/2001 does not provide clear definitions of several important issues, such as Member States' veto right, limitations of the ‘space to think’, clear and narrow definition of the exceptions, classification of documents, and equilibrium between transparency and data protection,
arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumisega sai EL uued pädevused kriminaalõiguse (ELi toimimise lepingu artiklid 82 ja 83) ja politsei koostöö valdkonnas; arvestades, et sellised uued pädevused võivad mõjutada põhilisi inimõigusi ja tuua esile vajaduse avatuma seadusandliku menetluse järele;
whereas with the entry into force of the Lisbon Treaty the EU acquired new competences in the fields of criminal law (Articles 82 and 83 TFEU) and police cooperation; whereas such new competences could affect basic human rights and highlight the need for a more open legislative procedure,
arvestades, et ELi toimimise lepingu artikliga 15 ja põhiõiguste harta artikliga 42 on kehtestatud mõiste „dokument” laiem tähendus ja see hõlmab teavet kõikvõimalikel andmekandjatel;
whereas Article 15 TFEU and Article 42 of the Charter of Fundamental Rights introduce a broad notion of the term ‘document’ which covers information whatever its medium of storage,
arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamine ei ole ühetaoline, sest statistika andmetel esineb eri institutsioonides erinevusi; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist käsitlevate ELi institutsioonide 2009. aasta aruannetes sisalduvad kvantitatiivsed andmed viitavad keeldumiste arvu ja osakaalu üldisele vähenemisele, mis on Euroopa Parlamendis 12% 9% aastal 2010.
whereas the application of Regulation (EC) No 1049/2001 is not uniform as statistics show a variation between different institutions; whereas quantitative data contained in the Annual Reports for 2009 in relation to the application of Regulation (EC) No 1049/2001 by the EU institutions suggest a general decrease in the number and rate of refusals, to 12 % 9 % in 2010.
(2008. aastal 16%) (33 juhtu), nõukogus 22,5% 36,1% ilma osaliselt avaldatud dokumentideta.
(16 % in 2008) in Parliament (33 cases), 22.5 % 36.1 % without the partially disclosed documents.
(2008. aastal 28%) (2254 juhtu) ning komisjonis 11,65% (2008. aastal 13,99% (589 juhtu), samas kui keeldumise põhjused olid 2009. aastal ELis institutsiooniti erinevad, kusjuures üks enim kasutatavaid erandeid oli otsustamisprotsessi kaitse (parlamendil (39,47% 37% aastal 2010.
(28 % in 2008) in the Council (2254 cases) and 11.65 % (13.99 % in 2008) in the Commission (589 cases), while reasons for refusal varied among EU institutions in 2009, one of the most used exceptions being the protection of the decision-making process (Parliament (39.47 % 37 % in 2010.
), nõukogul (39,2%) Aastal 2010 esialgsete taotluste osas 33%.
), Council (39.2 % for initial applications) 33 % in 2010 for initial applications.
esialgsetest taotlustest ja komisjonil (26%)) Muud peamised põhjused olid 2009. aastal Euroopa Parlamendi puhul eraelu puutumatuse kaitse (26%) ning kontrollimiste, uurimise või audiitorkontrolli eesmärgi kaitse (15%), nõukogul (esialgsetest taotlustest) avaliku huvi kaitse seoses rahvusvaheliste suhetega (22,7%), avalik julgeolek (5,6%) ning kaitse- ja militaarküsimused (3,5%) ning komisjoni puhul (algsetest taotlustest) kontrollimiste kaitse (27,6%) ja ärihuvide kaitse (13,99%).
, and Commission (26 %)) Other main reasons in 2009 were: for the European Parliament the protection of privacy (26 %) and protection of the purpose of inspections, investigations and audits (15 %), for the Council (initial applications) the protection of public interests as regards international relations (22.7 %), public security (5.6 %), and defence and military matters (3,5 %), and for the Commission (initial applications) the protection of inspections (27.6 %) and of commercial interests (13,99 %).
parlament 7. juuni 2011. aasta otsus kohtuasjas T-471/08, Toland
Judgment of 7 June 2011 in case T-471/08,
parlament, EKLis seni avaldamata.
, not yet published in the ECR.
viimase tehtud otsuse keelduda andmast juurdepääsut siseauditi teenistuse 9. jaanuari 2008. aasta aruandele parlamendiliikmete assistentide hüvitiste maksmise auditi kohta;
annulled the decision of the European Parliament refusing access to an Internal Audit Service report of 9 January 2008 entitled ‘Audit of the Parliamentary Assistance Allowance’,
arvestades, et komisjon ja parlament ei kandnud 2009. aastal oma registritesse ühtki tundlikku dokumenti, samas kui nõukogu sisestas 157 tundlikku dokumenti 445st sellisel viisil salastatud dokumendist kas liigitusega „CONFIDENTIEL UE” või „SECRET UE”;
whereas, as regards sensitive documents, in 2009 the Commission and Parliament did not enter any such documents in their registers, while the Council entered 157 sensitive documents classified ‘CONFIDENTIEL UE’ or ‘SECRET UE’ out of 445 documents classified in that way,
arvestades, et rahvusvahelistel kokkulepetel on ELi õiguskorras sarnane mõju ELi sisemiste õigusaktidega, ning arvestades, et üldsust tuleks teavitada rahvusvahelistest kokkulepetest ning tagama nendega seotud dokumentidele juurdepääsu;
whereas international agreements have legal effects in the EU legal order similar to those of EU internal legislation, and whereas the public should be informed of the international agreements and be granted access to documents relating to them,
arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1049/2001 kehtestatakse institutsioonidele kohustus kaaluda osalise juurdepääsu andmist dokumendile juhul, kui ainult selle mõned osad kuuluvad erandite alla; arvestades, et osaline juurdepääs on tihti ülemäära piiratud ning puudutab ainult dokumendi pealkirja või sissejuhatavaid lõike, kuid samas keelatakse juurdepääs olulistele osadele;
whereas Regulation (EC) No 1049/2001 establishes an obligation for the institutions to consider partial access to a document if only some parts of it are covered by an exception; whereas the partial access granted is often unduly limited and only extends to the title or the introductory paragraphs of the documents, while access to the substantive paragraphs is denied,
arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 41 kehtestab „igaühe õiguse tutvuda teda puudutavate andmetega, võttes samal ajal arvesse konfidentsiaalsuse ning ameti- ja ärisaladusega seotud õigustatud huve”; arvestades, et nimetatud õiguse rakendamisel esineb tõsiseid puudujääke ning see tekitab survet kasutada üldsuse juurdepääsu eeskirju selleks, et saada juurdepääs isikut puudutavatele andmetele;
whereas Article 41 of the Charter of Fundamental Rights establishes ‘the right of every person to have access to his or her file, while respecting the legitimate interests of confidentiality and of professional and business secrecy’; and whereas serious gaps in the implementation of this right persist, which creates pressure to invoke rules of public access to gain access to one's own file,
arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 15 kehtestab kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele, organitele, ja asutustele selge kohustuse „teha oma tööd võimalikult avalikult”; arvestades, et antud kohustus kehtib ka komisjoni abistavate komiteede kohta; arvestades, et antud kohustust ei ole võetud arvesse komisjoni komiteede töökorra standardeeskirjades, milles on sätestatud, et kõik komiteede komiteemenetlusi puudutavad arutelud ja dokumendid on salajased,
whereas Article 15 TFEU establishes a clear obligation for all Union institutions, bodies, offices and agencies to ‘conduct their work as openly as possible’; whereas this obligation also applies to the committees assisting the Commission in its duties; whereas this obligation is not respected in the Commission's standard rules of procedure for committees, which stipulate that all committee discussions and documents relating to ‘comitology’ procedures are to be confidential;
tuletab meelde, et läbipaistvus on üldreegel ja muutus Lissaboni lepinguga (ja sellest tulenevalt ELi põhiseaduste harta õigusliku siduvusega) õiguslikult siduvaks kodaniku põhiõiguseks, mistõttu peavad kõik dokumentidele juurdepääsust keeldumise otsused põhinema selgesõnaliselt ja rangelt määratletud eranditel, olema hästi põhjendatud ja mõistlikult selgitatud, võimaldades kodanikel keeldumisest aru saada ning kasutada tõhusalt nende käsutuses olevaid õiguskaitsevahendeid;
Recalls that transparency is the general rule and that with the Lisbon Treaty (and accordingly, with the acquisition of binding legal force for the EU Charter of Fundamental Rights) it became a legally binding fundamental right of the citizen, so that any decisions denying access to documents must be based on clearly and strictly defined exceptions founded on sound arguments and reasonably explained , allowing citizens to understand the denial and to use the legal remedies available to them effectively;
on arvamusel, et EL peaks olema selles osas eestvedaja, näidates institutsioonilise läbipaistvuse ja kaasaegse demokraatia eeskuju nii liikmesriikidele kui kolmandatele riikidele;
Considers that the EU should stand at the forefront, providing a model of institutional transparency and modern democracy for the Member States as well as for third countries;
tuletab meelde, et läbipaistvus on parim viis korruptsiooni, pettuse, huvide konfliktide ning juhtimisvigade vältimiseks;
Recalls that transparency is the best way to prevent corruption, fraud, conflicts of interest and mismanagement;
palub kõigil ELi institutsioonidel, organitel ja asutustel, sh vastloodud Euroopa välisteenistusel, asuda viivitamata täielikult rakendama määrust (EÜ) nr 1049/2001, nagu nõutakse aluslepingutes, ning avaldama seoses sellega määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 17 ettenähtud aastaaruanded;
Calls on all the EU institutions, bodies, offices and agencies, including the newly created European External Action Service, to immediately and fully apply Regulation (EC) No 1049/2001 as required by the Treaties, and to publish in that regard an annual report as required by Article 17 of Regulation (EC) No 1049/2001;
on seisukohal, et määrus (EÜ) nr 1049/2001 tuleb läbi vaadata, et täpsustada mõned selle sätted, täpselt määratleda erandid ja neid kitsendada ning tagada, et erandid ei vähendaks aluslepingute ja hartaga tagatud läbipaistvust; märgib, et läbivaatamine peaks suurendama dokumentidele juurdepääsuõigust, ilma et see vähimalgi määral vähendaks nimetatud õiguse kaitse suhtes kehtivaid norme, ning võtma arvesse Euroopa Kohtu praktikat; rõhutab, et antud kontekstis peab läbivaadatud määrus olema kodanike jaoks lihtne ja mõistetav, et võimaldada neil tõhusalt oma õigust kasutada;
Considers it necessary to revise Regulation (EC) No 1049/2001 in order to clarify some of its provisions, precisely define and narrow its exceptions and ensure that these exceptions do not undermine the transparency granted by the Treaties and the Charter; sees that this revision should strengthen the right of access to documents, without in any way reducing the existing standards for the protection of that right, and take into consideration the case-law of the Court of Justice; stresses in this context that the revised Regulation should be simple and accessible to citizens, to enable them to effectively use their right;
leiab, et komisjoni 2008. aastast pärinev ettepanek määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmiseks ei tõsta ELi tegevuse läbipaistvust Lissaboni lepingus nõutavale tasemele, vaid vastupidi, paljud komisjoni esitatud ettepanekud isegi vähendavad praegust taset; peab eriti silmas komisjoni esitatud artikli 3 muudatust, mis piirab Lissaboni leppele mittevastaval moel oluliselt dokumendi praegust tähendust; palub, et komisjon esitaks määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamise kohta muudetud ettepaneku, milles võetakse täielikult arvesse suurema läbipaistvuse nõudeid, mis on sätestatud Lissaboni lepingus, välja toodud Euroopa Kohtu praktikas ja esitatud Euroopa Parlamendi varasemates dokumentides;
Considers that the Commission's proposal of 2008 for amending Regulation (EC) No 1049/2001 does not improve the Union's transparency to the level required by the Lisbon Treaty but, on the contrary, that many of the amendments proposed by the Commission actually reduce the existing level; in particular, considers that the amendment which the Commission proposed to Article 3, which substantially restricts the definition of ‘document’ in comparison with the status quo, is contrary to the Lisbon Treaty; calls on the Commission to present a revised proposal for a revision of Regulation (EC) No 1049/2001 which would take full account of the requirements for greater transparency enshrined in the Lisbon Treaty, stated in the case-law of the Court of Justice and expressed in the previous work of Parliament;
komisjon (kohtuasi C-64/05 P) 18. detsembri 2007. aasta otsus kohtuasjas C-64/05 P, Rootsi
(case C-64/05 P) Judgment of 18 December 2007 in case C-64/05 P,
, et liikmesriikidel ei ole neist pärinevate dokumentide suhtes mitte absoluutset vetoõigust, vaid ainult nõuandemenetluse võimalus, mille eesmärk on hinnata, kas dokumentidele juurdepääsu suhtes saab kohaldada määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud erandeid
that Member States do not have an absolute veto right regarding documents originating from them, but only the possibility of a consultation procedure, the purpose of which is to assess whether or not an exception to access to documents set out in Regulation (EC) No 1049/2001 is applicable
Rootsi v. komisjon
Sweden v Commission
; on arvamusel, et selle kohtupraktika õige kohaldamise tagamiseks on vaja õigusaktidega täpsustust, et vältida veel esinevaid viivitusi ja vastuolusid, mida näitab IFAW juhtum 13. jaanuari 2011. aasta otsus kohtuasjas T-362/08,
; considers that a legislative clarification is needed in order to ensure the correct application of this case-law so as to avoid the persisting delays and controversies, as shown by the
, EKLis seni avaldamata.
, not yet published in the ECR.
tuletab meelde, et määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikkel 9 tundlike dokumentide kohta on kompromiss, mis ei kajasta enam Lissaboni lepingu jõustumise järgseid uusi konstitutsioonilisi ja õiguslikke kohustusi;
Recalls that Article 9 of Regulation (EC) No 1049/2001 on sensitive documents is a compromise that does not reflect any more the new constitutional and legal obligations after the Lisbon Treaty;
rõhutab, et dokumentide salastamine mõjutab otseselt kodanike õigust dokumentidele juurde pääseda; tuletab meelde, et praegune salastamissüsteem toimib vaid institutsioonidevaheliste kokkulepete alusel ja sisaldab ülesalastamise ohtu; nõuab ühiseid salastamiseeskirju määruse vormis;
Stresses that classification of documents directly affects the citizen's right of access to documents; recalls that the current system of classification functions only on the basis of interinstitutional agreements and is prone to over-classification; calls for common rules of classification in the form of a regulation;
palub eelkõige komisjoni võimaldada Euroopa Parlamendile täielik juurdepääs rahvusvaheliste kokkulepetega seotud salastatud dokumentidele, nagu näeb ette ELi toimimise lepingu artikkel 218, ning ka ELi hindamismenetlusega seotud salastatud dokumentidele, et vältida institutsioonidevahelisi probleeme, millega puututi kokku näiteks seoses ELi liitumisega Euroopa inimõiguste konventsiooniga, Bulgaaria ja Rumeenia Schengeni-hindamisega, võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepinguga või ELi ja Hiina inimõiguste dialoogiga;
Calls especially on the Council to grant Parliament full access to classified documents connected with international agreements, as provided for by Article 218 TFEU, as well as classified documents connected with EU evaluation procedures, to avoid interinstitutional problems such as were encountered, for example, in connection with the EU's accession to the ECHR, the Schengen evaluation on Bulgaria and Romania, the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) and the EU-China human rights dialogue;
rõhutab nõuetekohaste salastamiseeskirjade olulist osa institutsioonidevahelises lojaalses koostöös; pooldab seoses sellega institutsioonidevahelisi kokkuleppeid salastamise ja dokumentidele juurdepääsu kohta, kuigi need ei saa asendada korralikku seadusandlikku alust; kutsub seoses sellega nõukogu ning Euroopa välisteenistust järgima Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise uue institutsioonidevahelise kokkuleppe eeskuju ning sõlmima kiiremas korras parlamendiga samasuguse lepingu;
Stresses the important role of proper classification rules for sincere interinstitutional cooperation; welcomes in that regard interinstitutional agreements on classification and access to documents, although they cannot replace a proper legislative basis; calls in this context on the Council and the European External Action Service to follow the model of the new IIA between Parliament and the Commission and to conclude a similar agreement with Parliament as a matter of urgency;