natgillin/translations-raw huggingface dataset:
võttes arvesse 18.–20. jaanuaril 2007. aastal Berliinis toimunud tööhõive- ja sotsiaalministrite mitteametliku kohtumise järeldusi nn hea töö kohta;
having regard to the conclusions of the Informal Meeting of Ministers for Employment and Social Affairs in Berlin on 18 to 20 January 2007 on 'good work',
võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 34, 35 ja 36, milles on konkreetselt sätestatud õigus sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, inimeste tervise kõrgetasemelisele kaitsele ning juurdepääsule üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele;
having regard to Articles 34, 35 and 36 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, which specifically define the right to social and housing assistance, a high level of human health protection and access to services of general economic interest,
võttes arvesse ühenduse 1989. aasta hartat töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta ja Euroopa Nõukogu 1996. aasta läbivaadatud Euroopa sotsiaalhartat;
having regard to the Community Charter of Fundamental Social Rights for Workers of 1989 and the Revised European Social Charter of the Council of Europe of 1996,
võttes arvesse Euroopa tööturu osapoolte soovitusi 18. oktoobri 2007. aasta raportis "Euroopa tööturgude peamised väljakutsed: Euroopa tööturu osapoolte ühisanalüüs";
having regard to the European social partners' recommendations in the report entitled Key Challenges Facing European Labour Markets: A Joint Analysis of European Social Partners, of 18 October 2007,
võttes arvesse komisjoni teatist "Sotsiaalse tegelikkuse hindamine – Vahearuanne 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule" ( KOM(2007)0063 ) ning oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2007)0541 .
having regard to the Commission Communication Social reality stocktaking – Interim report to the 2007 Spring European Council ( COM(2007)0063 ) and to Parliament's resolution of 15 November 2007 on Social Reality Stocktaking Texts adopted, P6_TA(2007)0541 .
võttes arvesse komisjoni teatist "Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamine" ( KOM(2006)0367 ) ja oma 16. jaanuari 2008. aasta sellekohast resolutsiooni Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0012 .
having regard to the Commission Communication 'Towards an EU Strategy on the Rights of the Child' ( COM(2006)0367 ) and to Parliament's resolution thereon of 16 January 2008 Texts adopted, P6_TA(2008)0012 .
, eriti selle lõikeid 94 kuni 117;
, in particular paragraphs 94 to 117 thereof,
võttes arvesse komisjoni teatist "Uuendatud pühendumine sotsiaalsele Euroopale: sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse avatud kooskõlastusmeetodi tugevdamine" ( KOM(2008)0418 );
having regard to the Commission Communication 'A renewed commitment to social Europe: Reinforcing the Open Method of Coordination for Social Protection and social Inclusion' ( COM(2008)0418 ),
võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta ( KOM(2007)0797 ) ning oma 17. juuni 2008. aasta sellekohast resolutsiooni Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0286 .
having regard to the Commission's proposal for a Decision of the European Parliament and of the Council on the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion (2010), ( COM(2007)0797 ), and to Parliament's position thereon, adopted on 17 June 2008 Texts adopted, P6_TA(2008)0286 .
võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0163 .
having regard to its declaration of 22 April 2008 on ending street homelessness Texts adopted, P6_TA(2008)0163 .
võttes arvesse ÜRO peasekretäri 2006. aasta lastevastast vägivalda käsitlevas põhjapanevas uuringus sisalduvaid järeldusi ja soovitusi, mille kohaselt kuuluvad majanduslik ebavõrdsus ja sotsiaalne tõrjutus laste väärkohtlemise ohutegurite hulka;
having regard to the findings and recommendations contained in the UN Secretary-General's landmark Study on Violence against Children of 2006, according to which economic inequalities and social exclusion are among the risk factors for child maltreatment,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 9. juuli 2008. aasta arvamust pealkirjaga "Euroopa uus sotsiaalne tegevuskava";
having regard to the European Economic and Social Committee's opinion of 9 July 2008, entitled A new European Social Action Programme,
võttes arvesse Regioonide Komitee 18. juuni 2008. aasta arvamust pealkirjaga "Aktiivne kaasamine";
having regard to the Committee of the Region's opinion of 18 June 2008 entitled Active Inclusion,
võttes arvesse komisjoni teatist "Euroopa energiatarbijate õiguste harta" ( KOM(2007)0386 );
having regard to the Commission Communication 'Towards a European Charter on the Rights of Energy Consumers' ( COM(2007)0386 ),
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 136–145;
having regard to Articles 136 to 145 of the EC Treaty,
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust ( A6-0364/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinion of the Committee on Women's Rights and Gender Equality ( A6-0364/2008 ),
arvestades, et Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumisel seati ELi eesmärgiks saavutada vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse otsustav ja mõõdetav vähenemine 2010. aastaks; arvestades, et selle eesmärgi poole liikumist tuleks hoogustada;
whereas the Nice European Council of 7 to 9 December 2000 set the EU objective of achieving a decisive and measurable reduction in poverty and social exclusion by the year 2010; whereas progress towards that objective should be improved,
arvestades, et Euroopa Ülemkogu 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni kohtumisel lepiti kokku kaotada laste vaesus Euroopas aastaks 2010;
whereas the Lisbon European Council of 23 and 24 March 2000 agreed to eradicate child poverty in Europe by 2010,
arvestades, et Euroopa Ülemkogu 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumisel kutsuti liikmesriike üles tagama järelmeetmeid 1992. aasta soovitusele sotsiaalkaitse süsteemidele antavate minimaalselt tagatud vahendite kohta;
whereas the Nice European Council of 7 to 9 December 2000 called on the Member States to ensure a follow-up to the 1992 recommendation on minimum guaranteed resources to be provided by social protection systems,
arvestades, et nõukogu soovituses 92/441/EMÜ tunnustatakse inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi;
whereas Council Recommendation 92/441/EEC recognises 'the basic right of a person to sufficient resources and social assistance to live in a manner compatible with human dignity',
arvestades, et ühenduse 1989. aasta töötajate sotsiaalsete põhiõiguste hartas tunnustatakse töötajate õigust õiglasele palgale; arvestades, et 1993. aastal märkisid Euroopa Parlament ja komisjon vajadust kooskõlastatud miinimumpalga poliitika järele, et rakendada töötajate õigust palgale, mis on piisav neile inimväärse elatustaseme tagamiseks;
whereas the Community Charter of Fundamental Social Rights for Workers 1989 recognises a workers' right to 'an equitable wage'; whereas in 1993 Parliament and the Commission addressed the need for coordinated policies on minimum wages in order to implement this right of workers to a wage 'sufficient to enable them to have a decent standard of living',
arvestades, et 2001. aastal, kui EL võttis kohustuse võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, elas ELis madala sissetuleku piiril 55 miljonit inimest (15% EL-15 elanikkonnast); arvestades, et 2005. aastaks oli see arv tõusnud 78 miljonile (16% EL-25 elanikkonnast);
whereas at the start of the Union's commitment to combat poverty and social exclusion in 2001, 55 million people in the Union lived at risk of income poverty (15% of the population of EU-15); whereas in 2005 that figure had risen to 78 million (16% of the population of EU-25),
arvestades, et pidev sugudevaheline palgaerinevus seab naised vaesusest pääsemisel halvemasse olukorda;
whereas the persistent gender pay gap puts women in a weaker position when it comes to escaping poverty,
arvestades, et sotsiaaltoetuste täieliku puudumise korral kasvaks ELis vaesuse oht, eriti naiste puhul, 16 %lt 40 %ni, või 25 %ni, kui mitte arvestada pensionimakseid;
whereas in the absence of all social transfers, the poverty risk in the Union, especially for women, would increase from 16% to 40%, or 25% excluding pension payments,
arvestades, et naiste lühem, aeglasemalt edenev ja halvemini tasustatud tööalane karjäär mõjutab samuti nende vaesusesse sattumise ohtu, eriti enam kui 65 aasta vanuste naiste puhul (21 % ehk 5 protsendipunkti rohkem kui meestel);
whereas the shorter, slower and less well paid careers of women also have an impact on their risk of falling into poverty, especially for the over-65s (21% or 5 points percentage more than men),
arvestades, et lapsed ja noored moodustavad ligi kolmandiku liidu elanikkonnast ja vaesuse ohus elab 19 miljonit last, kellest paljud elavad perekonna vaesuse tõttu oma vanematest lahus; arvestades keerukaid seoseid vaesuse, lapsevanemaks olemise ja laste heaolu vahel erinevates sotsiaalsetes oludes, sealhulgas laste kaitsmisel igat liiki väärkohtlemise eest;
whereas children and young people make up almost one third of the population of the Union and 19 million children are at risk of poverty, many of them being separated from their family because of the family's poverty; whereas there is a complex relationship between poverty, parenting and children's well-being in diverse social circumstances, including the protection of children from all types of abuse,
arvestades, et eelkõige äärmine vaesus ja sotsiaalne tõrjutus kujutavad endast kõikide inimõiguste rikkumist;
whereas in particular extreme poverty and social exclusion constitute a violation of all human rights,
arvestades, et suur osa liidu elanikkonnast on sotsiaalselt tõrjutud, kuna viiest inimesest üks elab nõuetele mittevastaval elamispinnal ja iga päev otsib umbes 1,8 miljonit inimest peavarju kodutute varjupaikades, 10% kuulub leibkondadesse, kus keegi ei tööta, pikaajalise töötuse määr läheneb 4%le, 31 miljonit töötajat ehk 15% saavad väga madalat palka, 8% ehk 17 miljonit töötajat elavad vaatamata töökoha olemasolule vaesuse ohus, kooli jätab varakult pooleli üle 15% õpilastest ning endiselt püsib digitaalne lõhe (44%l ELi elanikkonnast puuduvad igasugused interneti- või arvutialased oskused);
whereas a sizable part of the Union's population remains socially excluded, since one in five live in sub-standard housing and each day about 1,8 million people seek accommodation in specialist shelters for homeless, 10% live in households where nobody works, long-term unemployment approaching 4%, 31 million workers or 15% are earning extremely low wages, 8% of workers or 17 million experience income poverty despite employment, the proportion of early school leavers is over 15% and the digital divide still persists (44% of the EU population lack any internet or computer skills),
arvestades, et vaesus ja ebavõrdsus mõjutavad naisi suuremal määral; arvestades, et naiste keskmine sissetulek moodustab vaid 55% meeste omast; arvestades, et vaesus mõjutab vanemaid naisi tugevasti ja ebaproportsionaalselt rohkem; arvestades, et kõrgekvaliteediliste teenuste kättesaamatus suurendab lubamatult palju naiste vaesuseriski;
whereas poverty and inequality disproportionately affect women; whereas the average income of women is just 55% that of men; whereas women are highly and disproportionately affected by poverty in old age; whereas inability to gain access to high quality services increases the risk of poverty for women unacceptably,
arvestades, et piirkondlikel ja kohalikel asutustel on juba olulised kohustused osutada üldiseid avalikke teenuseid ja pakkuda hüvitisi, olles samal ajal riigieelarve piirava surve all;
whereas regional and local authorities already have considerable responsibility for providing general public services and benefits, but are at the same time subject to the restrictive pressure of public budgets,
arvestades, et lastesse ja noortesse investeerimine aitab tõsta kõigi majanduslikku heaolu ja vaesuse nõiaringist välja murda ning et lastele elus avanevate võimaluste kaitseks tuleb probleeme ennetada või sekkuda kohe, kui need on kindlaks tehtud;
whereas investing in children and young people helps raise economic prosperity for all and helps break the cycle of deprivation, and whereas it is essential to prevent problems and to intervene as soon as they are identified in order to preserve children's life chances,
arvestades, et vaesust ja töötust on seostatud halva tervise ja tervishoiuteenuste puuduliku kättesaadavusega, tingituna sellistest teguritest nagu vilets toit, halvad elamistingimused ebasoodsates elamispiirkondades, normidele mittevastavad eluasemed ja stress;
whereas poverty and unemployment have been linked to poor health and poor access to health care, due to factors such as poor diet, inferior living conditions in disadvantaged areas, inadequate housing, and stress,
arvestades, et ebavõrdsuse, vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja võimaluste puudumise mõjud on vastastikku seotud ning nõuavad ühtset strateegiat liikmesriikide tasandil, mis keskenduks sissetulekute ja jõukuse suurendamise kõrval ka sellistele küsimustele nagu tööhõive, hariduse, tervishoiuteenuste, infoühiskonna, kultuuri ja transpordi ning tulevaste põlvkondade võimaluste kättesaadavus;
whereas the effects of inequality, poverty, social exclusion and lack of opportunity are interlinked, requiring a coherent strategy at Member State level focusing not only on income and wealth, but also on issues such as access to employment, education, health services, the information society, culture, transport and the opportunities for future generations,
arvestades, et tulu ja elamistingimusi käsitleva Euroopa Liidu statistika (EU-SILC) kohaselt suurenes aastatel 2000–2005 tulude suhteline ebavõrdsus (S20/S80 suhe) ELis märkimisväärselt, 4,5-lt 4,9-le, nii et 2005. aastal olid Euroopa Liidu kõige jõukama 20% elanike tulud ülejäänud 80 % elanikkonna tuludest peaaegu 5 korda suuremad;
whereas, in the period 2000 to 2005, income inequality in the Union (S80/S20 ratio) rose remarkably from 4,5 to 4,9 according to the European Union Statistics on Income and Living Conditions (EU-SILC) data, so that in 2005 the richest 20% of the Union's population had an income nearly 5 times higher than that of the remaining 80% of the population,
arvestades, et vanglakaristus ilma piisava rehabilitatsiooni ja haridusvõimalusteta tekitab tihti vaid täiendavat sotsiaalset tõrjutust ja töötust;
whereas imprisonment without adequate rehabilitation and education often only leads to further social exclusion and unemployment,
arvestades, et 16% kogu liidu töötavast elanikkonnast on mingi puudega (Eurostat 2002); arvestades, et puuetega (sealhulgas vaimse puudega) inimeste, mõningate eakate inimeste ja vähemusrahvuste esindajate töötuse tase kogu liidus on endiselt lubamatult kõrge; arvestades, et 500 000 puudega inimest elab endiselt kinnistes hooldekodudes,
whereas 16% of the Union's total working population is disabled (Eurostat 2002); whereas unemployment levels among disabled people, which includes people with mental health problems, some older people and ethnic minorities across the Union remain unacceptably high; whereas 500 000 disabled people still live in large closed residential institutions,
tervitab komisjoni lähenemist aktiivsele sotsiaalsele kaasamisele; on seisukohal, et aktiivse sotsiaalse kaasamise poliitika kõikehõlmavaks eesmärgiks peab olema põhiõiguste rakendamine, et võimaldada inimestel elada väärikalt ning osaleda ühiskonnas ja tööturul;
Welcomes the Commission's approach to active social inclusion; considers that the overarching aim of active social inclusion policies must be to implement fundamental rights in order to enable people to live with dignity and participate in society and the labour market;
on seisukohal, et aktiivse sotsiaalse kaasamise põhimõtted peavad avaldama otsustavat mõju vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisele nii töötavate inimeste ("töötavad vaesed") kui ka töötute seas; nõustub komisjoniga, et terviklikum lähenemisviis aktiivsele sotsiaalsele kaasamisele peaks tuginema järgmistele ühistele põhimõtetele:
Considers that active social inclusion policies must make a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion, both for those in employment (the 'working poor') and for those not in paid employment; agrees with the Commission that a more holistic approach to active social inclusion should be based on the following common principles:
sotsiaalse tõrjutuse vältimiseks piisav sissetulekutoetus: liikmesriigid peaksid kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega määratlema minimaalsed sissetulekuskeemid, nendega seotud soodustused ja sotsiaalabi, mis peaks olema kergesti kättesaadav ja tagama piisavad vahendid, ning täiendama neid aktiivse kaasamise poliitika strateegilise kavaga, mille eesmärk on aidata inimesed välja vaesusest ja vältida sotsiaalset tõrjutust (seejuures tähendab aktiivse kaasamise poliitika õiglasemaid sotsiaalkaitsesüsteeme ning peab pakkuma konkreetseid kõrvalmeetmeid (nt rehabilitatsioon, koolitus, nõustamine, lapsehooldus, eluaseme pakkumine, keeleõpe sisserändajatele, tugiteenused), et võimaldada inimestel elada inimväärset elu;
income support sufficient to prevent social exclusion: Member States should, in accordance with the principles of subsidiarity and proportionality, define minimum income schemes, related benefits and social assistance which should be easily accessible and provide sufficient resources, and should accompany these with a strategic plan for active inclusion policies in order to lift people out of poverty and prevent social exclusion (noting that active inclusion policies comprise greater equity of social protection systems and also provide specific flanking measures (e.g. rehabilitation, training, counselling, childcare, housing, language training for immigrants and support services) to enable people to lead a dignified life);
sidemed kaasava tööturuga: aktiivse kaasamise poliitika eesmärk peaks olema stabiilsete ja turvaliste oskusi nõudvate töökohtade loomine, töö atraktiivsuse suurendamine, kvaliteetsete töökohtade loomine ning kvaliteetse tööhõive edendamine, kõrgetasemelise töötervishoiu ja tööohutuse pakkumine, tootlikkuse tõstmine ja kõige ebasoodsamates tingimustes olevate inimeste toetamine, pakkudes konkreetseid toetusmeetmeid ja teenuseid tööalase konkurentsivõime suurendamiseks ja inimeste hoidmiseks tööturul, ettevõtlustegevuse arendamisel ja töö otsimisel, andes kvaliteetset haridust, kutseõpet, täiendkoolitust ja elukestvat õpet, pakkudes individuaalset nõustamist, ning vältimatu vajaduse korral eriabi ja subsideeritud töökohti sellistele haavatavatele elanikerühmadele nagu näiteks puuetega töötajad;
a link to inclusive labour markets: active inclusion policies should aim at fostering stable and secure highly skilled jobs, improving the attractiveness of jobs, creating quality jobs and promoting quality in employment, providing a high level of health and safety at work, increasing productivity and active support for the most disadvantaged, providing specific support measures and services to increase employability and helping to keep people in the job market, developing entrepreneurial activity and providing job search assistance, high-quality education, vocational training, further training and lifelong learning, personalised counselling, special assistance and subsidised employment where absolutely necessary for vulnerable groups such as workers with disabilities;
kvaliteetsete teenuste kättesaadavuse parandamine: põhiteenuste (sotsiaalteenused, üldist (majandus)huvi pakkuvad teenused), kättesaadavust, taskukohasust, avatust, läbipaistvust, universaalsust ja kvaliteeti peab tugevdama, et edendada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, tagada põhiõigused ja inimväärne elu eelkõige ühiskonna haavatavatele ja ebasoodsas olukorras olevatele elanikerühmadele (näiteks puuetega ja vanemaealised inimesed, suured ja üksikvanemaga pered), kavandades seejuures teenuseid erinevate rühmade vajadusi arvestades; avalike ja sotsiaalteenuste edasist erastamist võib lubada üksnes juhul, kui kõigile kodanikele on tagatud nende kättesaadavus, kvaliteet ja taskukohasus;
a link to better access to quality services: the accessibility, affordability, openness, transparency, universality, and quality of essential services (social services, services of general (economic) interest) must be strengthened in order to promote social and territorial cohesion, guarantee fundamental rights and ensure a decent existence, especially for vulnerable and disadvantaged groups in society, such as disabled people, elderly people, single-parent families and large families, and services should be designed in ways which take into account the needs of different groups; the further privatisation of public and social services must be avoided unless affordability, quality and accessibility to all citizens are ensured;
soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine, mittediskrimineerimine ja aktiivne osalemine: aktiivse kaasamise poliitika peab edendama soolist võrdõiguslikkust ja aitama kaotada mis tahes kujul esinevat diskrimineerimist kõigis aktiivse sotsiaalse kaasamise eespool nimetatud aspektides; aktiivne osalemine: head valitsemistava, osalemist ja kõigi asjakohaste tegurite ühendamist tuleb edendada, kaasates vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavaid isikuid (eriti neid, kes elavad äärmises vaesuses), samuti tööturu osapooli, valitsusväliseid organisatsioone ja meediat nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil vahetult strateegiate väljatöötamisse, haldamisse, elluviimisesse ja hindamisse;
gender mainstreaming, anti-discrimination and active participation: active inclusion policies must ensure the promotion of equality between men and women and contribute to the elimination of all forms of discrimination in all the aspects of active social inclusion mentioned above; active participation: good governance, participation and integration of all relevant actors should be promoted by directly involving those affected by poverty, social exclusion and inequality at both national and European levels – and particularly people living in situations of extreme poverty – as well as the social partners, non-governmental organisations and the media in the development, management, implementation and evaluation of strategies;
on seisukohal, et nõukogu soovitust 92/441/EMÜ tuleb laiendada ja kaasajastada, pidades silmas liidu sotsiaalse tegelikkuse hindamise põhjal valminud kokkuvõtte tulemusi ja selles kavandatud terviklikku lähenemisviisi aktiivsele kaasamisele, ning et kõnealuses soovituses tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ka demograafiliste muutuste ning teadmiste- ja teenustepõhise majandusega seotud uute sotsiaalsete riskide ilmnemist;
Considers that Council Recommendation 92/441/EEC needs to be broadened and updated in the light of the results of the Union's social reality stocktaking and the proposed holistic approach to active inclusion, and also that that Recommendation should take due account of the emergence of new social risks linked to demographic change and the knowledge-based and service economy;
toetab komisjoni seisukohta, et terviklikum lähenemisviis aktiivsele kaasamisele peaks tähendama ka erilise tähelepanu pööramist laste vaesuse kaotamisele, ebavõrdsuse kaotamisele tervishoiuteenuste kättesaadavuse ja tulemuslikkuse osas, riikliku ja erapensioni ning pensionileminekuga seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastasele võitlusele ning korraliku ja kvaliteetse pikaajalise hoolduse pakkumisele;
Endorses the Commission's view that a more holistic approach to active inclusion should also include a special focus on the eradication of child poverty, on the elimination of inequalities concerning access to health care and health outcomes, on tackling poverty and social exclusion linked to public and private pensions and retirement, and on the provision of decent high-quality long-term care;