natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. arvestades, et kolmel teaduskraadil põhinevat struktuuri kasutatakse raskustest hoolimata ja mõnel juhul edukalt enamikus Bologna protsessis osalevates riikides;
E. whereas the three-degree structure is applied – in some cases successfully – in most of the Bologna countries, despite the difficulties encountered;
F. arvestades, et reformi jätkamise püüded ei tohiks jääda killustatuks ja piisava rahalise toetuseta; arvestades, et mõnes liikmesriigis läbi viidud avaliku sektori hariduskulude kärped ei aita vajalikke reforme edendada;
F. whereas the commitment to push forward the reform should not be pursued via fragmented action and without adequate financial support; whereas the cuts in public spending on education being made in certain Member States are not helping to promote the necessary reforms;
G. arvestades, et liikuvus peaks olema kõigile kättesaadav ja et see kujutab endast kõrgharidusreformi nurgakivi; arvestades, et üliõpilaste liikuvus võib lõppkokkuvõttes aidata parandada tööalast liikuvust; arvestades, et kogu protsessi ajal tuleb pidada silmas ka üleüldist juurdepääsetavust;
G. whereas mobility must be available to all and is the cornerstone of the higher education reform; whereas student mobility may ultimately help to foster professional mobility; whereas, however, accessibility for all must also be kept in mind throughout the process;
H. arvestades, et liikmesriigid peavad täiendavalt pingutama, et tagada diplomite vastastikune tunnustamine, mis on protsessi eduks hädavajalik;
H. whereas the Member States need to make further efforts to guarantee the mutual recognition of diplomas, which is crucial for the success of the process;
I. arvestades, et Bologna protsessi vajaliku eeltingimusena tuleb tugevdada sotsiaalset mõõdet, et muuta õigus õppimisele majanduslikult kättesaadavaks kõigile, eelkõige sotsiaalselt kaitsetute elanikerühmade hulgast pärit üliõpilastele, eesmärgiga tagada kõigile õiglane juurdepääs ja paremad töövõimalused;
I. whereas the social dimension must be strengthened as a necessary condition for the development of the Bologna Process, with the goal of making the right to study economically accessible to all students – especially those from vulnerable groups – in order to create fair access for all and better job opportunities;
J. arvestades, et ülikoolid, avalikud haldusasutused ja ettevõtted peavad tõsiselt arvestama tööalase konkurentsivõime küsimustega; arvestades, et ülikool peaks andma vajalikud vahendid ja oskused, mis tagavad lõpetajate inimpotentsiaali täieliku väljaarendamise; arvestades, et akadeemiline õpe peaks arvestama ka tööturu vajadustega, kusjuures eesmärk on anda tudengitele kindla ja tasuva töö leidmiseks vajalikud oskused;
J. whereas universities, public administrations and enterprises must be strongly committed to the issue of employability; whereas the university should provide individuals with the tools and skills required to ensure the full development of their human potential; whereas academic learning should also take into account the needs of the labour market, with the goal of providing students with the skills they need to find a stable, well paid job;
K. arvestades, et hariduse kättesaadavus, mis on üks ELi põhiväärtusi, on liikmesriikide, ELi institutsioonide ja teiste kesksete osalejate avalik kohustus ning et Euroopa Liit etendab keskset osa Euroopa kõrgharidusruumi rajamisel sellega, et toetab liikmesriikide püüdeid ja sellealast koostööd; arvestades, et Euroopas tööalase konkurentsivõime ja majanduskasvu eesmärkide saavutamise eeltingimus on hariduse ja teaduskraadide suurem kooskõlastamine koos subsidiaarsuse põhimõtte samaaegse järgimisega;
K. whereas access to education – a fundamental Union value – is a public responsibility of the Member States, the EU institutions and other key actors and the European Union has a key role to play in the establishment of the European Higher Education Area by supporting the Member States' efforts and cooperation in this field; whereas greater coordination of education and degrees – while respecting the principle of subsidiarity – is a precondition for the achievement of the goals of employability and growth in Europe;
L. arvestades, et Bologna protsessil ei ole tagasiulatuvat mõju üliõpilastele, kes alustasid teaduskraadi omandamist juba Bologna-eelse kava kohaselt;
L. whereas the Bologna Process shall not have retroactive effects on students who already started their degree following the pre-Bologna plan;
Protsessi asjakohasus
Relevance of the process
4. juhib tähelepanu asjaolule, et Bologna protsessil ja EHEAl on Euroopa 2020. aasta strateegias keskne roll, ja kinnitab veel kord õppe- ja teadustegevuse seostamise kui Euroopa kõrghariduse ühe tunnusjoone suurt tähtsust;
Highlights that the Bologna Process and EHEA play a key role in the Europe 2020 strategy and points out that the alliance between teaching and research is crucial inasmuch as it is a distinctive feature of European higher education;
7. märgib, et mõned Euroopa ülikoolid ei soovi piisavalt pingutada tugevama EHEA saavutamiseks, samas kui mõne teise jaoks on EHEA ainuke võimalus konkurentsivõime ja nende pakutavate teadmiste kvaliteedi tõstmiseks;
Notes that some European Universities are reluctant to make sufficient efforts to achieve a consolidated EHEA, while being part of the EHEA is the only way for some of them to enhance the competitiveness and quality of the knowledge they produce;
9. nõuab, et tugevdataks ja laiendataks õpetajakoolituse programme, võttes arvesse võimalusi, mida pakuvad elukestev õpe ja uued tehnoloogiad;
Urges that teacher training programmes should be strengthened and expanded, taking account of the possibilities offered by lifelong learning and new technologies;
11. nõuab, et arendataks ülikoolide nn kolmandat missiooni ühiskonna hüvanguks, mida tuleb arvesse võtta ka mitmemõõtmeliste klassifitseerimise ja tipptaseme tunnustamise kriteeriumide väljatöötamisel;
Calls for the development of the universities’ ‘third mission’ to society, which should also be considered in connection with the multidimensional criteria to be devised for the purposes of classification and the recognition of excellence;
15. on seisukohal, et ülikoolide õppejõudude liikuvus annab uusi teadmisi ja kogemusi lisaks õppejõududele endile ka kaudselt ka nende üliõpilastele, ning võimaldab neil samal ajal teha koostööd õppematerjalide koostamisel;
Takes the view that mobility among university lecturers broadens the education and experience of not only the lecturers themselves, but also, indirectly, of their students, and that it enables them to collaborate in the preparation of study materials;
17. kutsub Euroopa Liitu üles rohkem arvesse võtma Aafrikast, Aasiast ja Ladina-Ameerikast lähtuvat sisserännet ning kehtestama eeskirjad päritoluriikides omandatud koolihariduse tunnustamiseks;
Calls on the EU to take immigration from Africa, Asia, and Latin America more fully into account for the purpose of laying down rules providing for recognition of school qualifications obtained in countries of origin;
23. juhib tähelepanu 2007. aasta Londoni kommünikee
Highlights the importance of the 2007 London communiqué
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/London_Communique18May2007.pdf tähtsusele, millega seati Bologna protsessi üheks eesmärgiks hariduse sotsiaalne mõõde, et olenemata päritolust tagada kõigile võrdne juurdepääs haridusele; kahetseb, et selle eesmärgi osas on liiga vähe saavutatud ning soovitab komisjonil sellealast edasiminekut hõlbustada;
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/London_Communique18May2007.pdf , which made the social dimension of education one of the goals of the Bologna Process, the aim being to ensure equitable access to education regardless of background; regrets the fact that insufficient progress has been made towards achieving this goal, and encourages the Commission to facilitate such progress;
28. palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel toetada Euroopa ülikoolides üleminekut endiselt ülekaalus olevalt monodistsiplinaarselt metoodiliselt teaduskäsitluselt inter- ja transdistsiplinaarsetele käsitlustele;
Asks the Member States and the EU institutions to support the transition from the “mono-disciplinary“ methodological concept of science that still prevails in European universities towards the “inter-disciplinary“ and “trans-disciplinary” concepts;
30. rõhutab, et vaja on erimeetmeid ning ülikoolide ja tööturu tõhusamat koostööd, et töötada välja asjakohasemad õppekavad, muuta haridustee järjepidevamaks ning tõsta tööalast konkurentsivõimet, kehtestades ühesugused töölevõtmise kriteeriumid;
Points to the need for specific actions and for more effective cooperation between universities and the labour market with a view to developing more relevant curricula, bringing greater consistency to education, and enhancing employability by establishing similar criteria for admission to professions;
41. kutsub liikmesriike ja ELi üles otsustama, kas õppetsükkel võiks sisaldada ka ühe kohustusliku õppeperioodi läbimist üliõpilase päritoluriigist erineva liikmesriigi ülikoolis;
Calls on the Member States and the EU to determine whether courses of study could include a compulsory training period to be completed at a university in a Member State other than the student’s home country;
44. teeb ettepaneku, et ECTS-süsteemi tugevdamiseks peaks Erasmuse programmi raames partnerülikoolide poolt omandatud ainepunktide tunnustamine olema kõigile ELi vahenditest toetatavates üliõpilasvahetustes osalevatele institutsioonidele kohustuslik;
Proposes that the recognition of credits obtained under the Erasmus Programme by partner universities should be a compulsory element for all institutions participating in student exchanges supported by EU funding in order to strengthen the European Credit Transfer and Accumulation System;
46. nõuab tulemusliku strateegia väljatöötamist akadeemiliste kraadide igakülgseks ühtlustamiseks kogu Euroopa Liidus koos võimaliku pöördtunnustamisega (s.h varasemad akadeemilised kraadid) alates Bologna protsessi algusest;
Calls for development of an effective strategy for the full harmonisation of academic titles throughout the European Union with possible reverse recognition (including older academic titles) since the establishment of the Bologna Process;
48. nõuab intensiivsemat ja süstemaatilisemat ülikoolidevahelist koostööd, et üliõpilaste ja töötajate huvides suurendada selle mõju kõrgharidusasutustele ja -süsteemidele;
Calls for cooperation among universities to be organised more systematically and strengthened so as to increase the impact on higher education institutions and systems for the benefit of students and staff;
Direktiivi 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) V lisa – tunnustamine koolituse miinimumnõuete kooskõlastamise alusel. ;
Annex V, on recognition on the basis of coordination of the minimum requirements, to Directive 2005/36/EC on the recognition of professional qualifications. as an example;
52. palub komisjonil ergutada uue hariduse ja koolituse programmi raames muu hulgas rahaliste stiimulite abil koostööd rahvusvaheliste õppekavade, ühiste teaduskraadide ja vastastikuse tunnustamise valdkonnas; pooldab Erasmuse programmi vahetuspartnerluste arvu tegelikku suurendamist;
Invites the European Commission, within the new education and training programme, to encourage cooperation, including through financial incentives, on transnational curricula, joint degrees and mutual recognition; advocates increasing the number of ERASMUS placement partnerships in practice;
55. kutsub liikmesriike ja ELi üles avaldama ajakohastatud ja võrreldavaid andmeid – muu hulgas sotsiaalselt kaitsetute elanikerühmade proportsionaalse esindatuse kohta –, mille põhjal oleks võimalik jälgida EHEA rakendamist, ning kõrvaldama selleks rakendamist segavad takistused ja probleemid ning mitte karistama asutusi, kes pole kavandatud reforme veel ellu viinud; arvab, et kõnealused andmed tuleks avaldada igal aastal riikide ja ülikoolide kaupa, sest see näitaks selgemalt, kus on vaja suuremat edasiminekut;
Calls on the Member States and the EU to provide updated and comparable data – inter alia on the proportionate representation of vulnerable groups – on the basis of which to monitor the implementation of the EHEA and, to that end, to remove the obstacles and resolve the problems associated with the implementation of the process, and not to penalise those institutions which have not yet implemented the planned reforms; believes that these data should be published every year on a country-by-country and university-by-university basis, making it easier to understand where progress is required;
60. palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada laenude ja toetuste, eelkõige teenetel ja vajadustel põhinevate stipendiumide ülekantavus kõigi Euroopa riikide vahel, et tagada liikuvusvõimaluste võrdne kättesaadavus;
Calls on the European Commission and the Member States to guarantee the transferability of loans and grants, in particular merit and needs-based scholarships, between all European countries, in order to ensure equal access to mobility opportunities;
63. palub ELil toetada tema Bologna kohustuste täitmist poliitilises koostöös asjaomaste kolmandate riikidega; kutsub komisjoni ja Euroopa Parlamenti üles vastavaid pingutusi jõuliselt juhtima;
Asks the EU to support the implementation of its Bologna commitments in its policy cooperation with relevant non-EU countries; calls on the Commission and on the European Parliament to play a strong role in leading these efforts;
65. kutsub komisjoni ning ELi haridusministreid üles täielikult ära kasutama neile ühisel EHEAs osalemisel avanevaid võimalusi ja võtma juhtrolli Bologna eesmärkide täitmisel, ning kutsub ministreid ühendama nende Bologna protsessist tulenevaid kohustusi ELi tasandi ühiste kohustustega nõukogus, kasutades komisjoni toetust, nii et see vastastikune toetus leiaks jätku harmoonilise rakendamise näol;
Calls on the Commission and EU education ministers to fully utilise the opportunities of their joint participation in the EHEA to take a leading role in achieving the Bologna goals, and on Ministers to underpin their commitments in the Bologna Process with joint commitments at EU level in the Council, supported by the Commission, so that this mutually supportive process continues with an harmonious implementation;
Euroopa avatud kõrgharidusruumi loomine on oluline saavutus ning see kujutab endast laia institutsioonilist raamistikku Bologna protsessi elluviimiseks.
The creation of an open European Higher Education Area has been a major achievement and it represents the wide institutional framework for the implementation of the ambitious process set in motion by the Bologna Process.
Valitsustevaheline koostöö ja Euroopa institutsioonide koostatud strateegiad on andnud tõuke Euroopa kõrgharidussüsteemi ulatuslikuks struktuuriliseks reformiks.
Intergovernmental cooperation and the strategies set out by the European Institutions have been the stimulus for a wide, structural reform of the European higher education system.
Euroopa ülikoolid on Bologna protsessi raames kehtestatud kolmeastmelises raamistikus oma õpetustegevust põhjalikult muutnud ja ümber kujundanud ning ühtlasi tugevdanud oma ühiskondlikku rolli tegevusega, mis sobib paremini ülikoolisüsteemi nn kolmanda missiooni teostamiseks.
European universities have not only deeply revised and reorganised their teaching activities in the three level framework established by the Bologna Process, but they have also strengthened their social role with activities better suited to the so-called ‘Third Mission’ of the university system.
Tuleb märkida, et ülikoolisüsteemi ja tööturu seostamine ei ole alati olnud edukas.
It must be noted that the connection between this system and the labour market has not been always successful.
Seega kehtib endiselt Lissaboni dokumendi tõdemus, et suhteliselt heast õppetasemest hoolimata ei suuda Euroopa ülikoolid ikka veel kasutada kõiki oma võimalusi majanduskasvu, ühiskondliku sidususe ning töökohtade kvaliteedi ja kvantiteedi edendamiseks.
Thus, the statement in the Lisbon document (‘European universities, despite a reasonably good teaching quality, are unable to express their full potential in order to promote economic growth, social cohesion and the improvement in the quality and quantity of jobs ’ ) still holds.
See on praegusel majanduskriisi ajajärgul eriti murettekitav ning sellele tuleb pöörata rohkem tähelepanu, võttes arvesse ELi eesmärki „olla maailma kõige konkurentsivõimelisem ja dünaamilisem teadmistepõhine majandusjõud, mis suudab tagada säästva majanduskasvu, luua uusi ja paremaid töökohti ning suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust”.
This statement is particularly worrying in this period of global economic crisis and requires further attention in view of the EU goal, ‘ to be the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion ’ .
Seega vastab Bologna protsessi terviklik tugevdamine Euroopa 2020.aasta strateegias seatud majanduskasvu eesmärkidele – see on ELi siseturu täieliku integreerimise tingimus ning hädavajalik vahend majandus- ja finantskriisist põhjustatud probleemide lahendamiseks.
In this respect, the strengthening of the whole Bologna Process is functional to the growth objectives established in Europe 2020 strategy: it is a requirement for the full integration of the internal EU market and an indispensable tool for tackling the challenges provided by the economic and financial crisis.
Endiselt kehtib Bologna protsessi peamine eesmärk ja põhinõue: Euroopa ülikoolis õppival tudengil on õigus lõpetada kõrgkool ükskõik millises ELi liikmesriigis ja õigus oma kvalifikatsiooni tunnustamisele kõikjal ELis.
The first goal of the Bologna Process remains a fundamental requirement: a student enrolled in a European university has the right to graduate and to see his qualification recognised throughout the EU.
Üks tulemuste saavutamist pidurdav tegur on see, et protsess toimib ülalt alla.
One of the factors that have slowed down progress in terms of results is the top-down nature of the process.
Bologna protsess loodi valitsuste poliitilise tahte tulemusel; alles seejärel kaasati järk-järgult Euroopa Ülikoolide Assotsiatsiooni (EUA) kuuluvate teadusasutuste juhte ning tänini ei ole Euroopa ülikoolid, üliõpilased ja perekonnad sellesse protsessi täielikult kaasatud.
The process was first created by the political will of national governments; only in the second phase did it progressively involve leaders of academic institutions within the EUA, European University Association, and the process has yet to be fully integrated into European Universities, students and families.
Seetõttu on vaja põhjalikku muutust ja kõigi osaliste täielikku kaasamist protsessi eesmärkide täitmisse ja uute meetmete väljatöötamisse.
A radical change and more complete involvement of all the stakeholders in the management of its goals, and in identifying new measures to support it, are therefore required.
Teine asjaolu, mis annab tunnistust protsessi juhtimise läbimõtlematusest, on liikmesriikide tegevuse killustatus.
Another aspect of the ‘unfinished governance’ of the Process is the fragmented actions taken by individual Member States.
Probleemiks on ka eelarve väiksus – on tekitatud petlik mulje, et Bologna protsess ei maksa midagi.
The small budget provided for achieving the objectives is one reason for part of that same criticism: the illusion that the Bologna Process could be achieved at no cost.
Praeguse finantskriisi tulemusel vähendatakse kogu haridussektori jaoks ette nähtud rahalisi vahendeid ilmselt veelgi.
The current financial crisis is likely to entail a further reduction in financial resources available across the entire Education sector.
Majanduslik kontekst peaks meid õigupoolest sundima protsessi kiirendama ja uurima uusi vorme ja finantsraamistikke, mis võimaldaksid Euroopa ülikoolide kasvu ja tipptaseme eesmärke tulemuslikumalt rakendada.
The economic context, however, should compel us to encourage acceleration in the process, and to study new formats and financial frameworks which allow for a more effective implementation of the objectives of growth and excellence of European universities.
Liikmesriikide kõrval on Bologna protsessis oluline roll ka ELi institutsioonidel, eelkõige kvalifikatsiooni tunnustamise ja liikuvuspoliitika valdkonnas.
Alongside the Member States, the European Institutions also play an essential role in the process, especially in the recognition of qualification and mobility policies.
Praegu ei ole Euroopa kõrgharidusruum (EHEA) veel täielikult välja kujundatud ja oluline on selle võimalusi maksimaalselt ära kasutada ning lahendada rida lahtisi küsimusi, nagu valitsustepoolne reguleerimine, eelarvepiirangud, kvaliteedikontroll ja riiklik akrediteerimine.
At this stage the EHEA is not yet fully developed and it is essential to maximise its potential and address a number of open issues, including government regulation, budgetary constraints, quality control, and national accreditation.
Muudele Bologna protsessi osalistele (ülikoolid, üliõpilased, ametiühingud, ärisektor) langeb otsustav vastutus selle eest, et protsess oleks tõepoolest tihedalt akadeemiliste ringkondadega seotud.
The other actors in the Bologna Process (universities, students, teachers, trade unions, business sector) have a crucial responsibility to ensure the process is actually rooted in the social academic body.
Mõnede Euroopa ülikoolide raskused protsessi suuniste järgimisel näitavad samuti uute õpetamisstrateegiate rakendamise vajalikkust.
Poor compliance by some of the European universities with the process guidelines also demonstrates the need to implement new teaching strategies.
Suuremat tähelepanu tuleks pöörata üliõpilaskeskse õppesüsteemi loomisele, kus ülikoolid ja akadeemiline personal suunaksid tudengeid aktiivselt oma kõrghariduse omandamist juhtima.
Increasing attention should be paid to the establishment of a student-centred learning system, where universities and academic staff encourage the students to actively manage their higher education experience.
Liikuvus: erilist tähelepanu pööratakse liikuvusele kui EHEA põhiomadusele, nagu on öeldud komisjoni hiljutises teatises EHEA moderniseerimise kohta ning Euroopa Parlamendi 2008. aasta resolutsioonis Bologna protsessi ja üliõpilaste liikuvuse kohta
Mobility : Particular importance is attached to mobility as an essential characteristic of the EHEA, as defined in the recent Communication of the European Commission on the modernisation of the EHEA and in the last EP resolution of 2008 on the Bologna Process and student mobility
Mobiilsus ei ole üksnes territoriaalne (riigisisene ja riikidevaheline), vaid ka horisontaalne (kraadiõppe astmete vahel) ja vertikaalne (kraadiõppe astme piires).
Mobility is not only territorial (within and between countries), but also horizontal (between degree cycles) and vertical (within degree cycles).
Et üliõpilaste liikuvust suurendada, on vaja rohkem stiimuleid rahastamispoliitika tasandil ning tuleb eraldada rohkem rahalisi vahendeid, samuti vajatakse kvaliteedimeetmeid ainepunktide tunnustamiseks, suuremat läbipaistvust ja teavet liikuvusprogrammide kohta.
In order to enhance student mobility flows, we need more incentives at the level of funding policy, and the allocation of more financial resources, quality measures for the recognition of credits, and better transparency and information concerning mobility programmes.
Kvalifikatsiooni tunnustamine ja kvalifikatsioonivõrgustik: Bologna protsessiga käivitatud reformid hõlmavad rea vahendeid, mille eesmärk on edendada kvalifikatsiooni tunnustamist, näiteks Euroopa ainepunktide kogumise ja ülekandmise süsteemi.
Recognition of qualifications and qualifications framework : The reforms put in place by the Bologna Process comprise a set of tools intended to encourage the recognition of qualifications, such as the European Credit Transfer and Accumulation System.