natgillin/translations-raw huggingface dataset:
märgib, et viimastel kuudel on tehtud Euroopa riigiabi normide kohaldamisel palju ajutisi erandeid, mis võimaldas liikmesriikidel piirata kriisi mõju; märgib, et kasvuetapp, mille suunas me liigume, eeldab tugevat alust ning sellega seoses tuleb meil pöörduda järk-järgult tagasi normaalse riigiabi režiimi juurde, tagades seeläbi võrdsed tingimused Euroopas;
Notes that the last months have seen a number of temporary exceptions to the application of European state aid norms, thanks to which the Member States had the opportunity to contain the impact of the crisis; notes that the growth phase, towards which we are heading, requires solid foundations and it is in this context that we need to return gradually to the normal state aid regime, thus ensuring a level playing field in Europe;
nõuab tungivalt, et tugevdataks stabiilsuse ja kasvu pakti sätteid, eelkõige selle ennetavaid meetmeid, mille puhul teiste liikmesriikide surve on olemasolev tugevaim vahend, mille abil sundida liikmesriike nõukogu soovitusi järgima; nõuab, et komisjonile antakse suuremad volitused majanduse üle järelevalve teostamiseks; on seisukohal, et tuleks uurida võimalust luua stiimulid eelarve konsolideerimiseks;
Urges that the provisions of the Stability and Growth Pact be strengthened, especially its preventive arm, where the means of peer pressure is the strongest instrument presently available to make Member States comply with Council recommendations; calls for the economic surveillance carried out by the Commission to be given more teeth; considers that the possibility of creating incentives for fiscal consolidation has to be explored;
teeb ettepaneku luua stabiilsuse ja kasvu pakti rakendamise suhtes kohaldatav tulemuslik stiimulite ja karistuste mehhanism, mis aitaks hoida ära praeguse kriisi halvenemise ning tagaks uue kriisi ärahoidmise tulevikus;
Proposes the setting up of an effective incentive and penalty mechanism to be applied to the implementation of the Stability and Growth Pact, which would contribute to preventing any worsening of the current crisis and ensure the prevention of a new crisis in the future;
on arvamusel, et mitmepoolne järelevalve ja kohanduste tegemise nõuded peavad puudutama nii puudujääki kui ka ülejääki, võttes arvesse iga riigi eripära, näiteks demograafilist olukorda, samuti tuleb arvesse võtta eralaenude taset, palkade kujunemist tööjõu tootlikkusega võrreldes, tööhõivet, eelkõige noorte tööhõivet, ning jooksevkonto tasakaalu; on seisukohal, et nimetatud näitajaid – kui neid ei saa kasutada samal viisil kui praeguse stabiilsuspakti kriteeriume – tuleks käsitada ohumärkidena; on seisukohal, et riigi rahandust puudutavad andmed peavad olema läbipaistvamad, ning väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle, mis käsitleb statistiliste andmete kvaliteeti;
Believes that multilateral surveillance and requests for adjustment must be directed at situations of both deficit and surplus, taking account of each country's specific circumstances, in terms of demography for example, and that they must have regard to levels of private debt, trends in wages compared to labour productivity, employment – especially youth employment – and current-account balances; considers that these factors, if they cannot be employed in the same way as the current stability pact criteria, should be used as warning signals; believes more transparency is needed with respect to public finance data, and welcomes the Commission proposal on the quality of statistical data;
nõuab komisjonilt euroalal Euroopa sanktsioonide mehhanismi jõustamist, mis on komisjoni selges pädevuses, et sundida liikmesriike järgima stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirju;
Urges the Commission to put in place an enforced European sanctioning mechanism which is under its clear competence within the euro zone in order to force Member States to respect the rules of the Stability and Growth Pact;
on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu pakt ei osutunud piisavalt tõhusaks fiskaalpoliitika koordineerimisel ning selle tuginemine üksikute riikide poliitikale tõstatas probleeme jõustamise ja õiglase teabega, sellega ei suudetud seostada tööhõive taset ja töökohtade loomist selliselt, et luua nõuetekohaselt tasakaalustatud poliitika, ka ei suudetud lahendada tõelise lähenemise, konkurentsi ja euroala sünergiate küsimust; on seetõttu seisukohal, et liikmesriikide – eelkõige euroala riikide – majandused vajavad ulatuslikumat kooskõlastamist, et tugevdada euroala majanduslikku tasakaalu;
Takes the view that the Stability and Growth Pact proved not to be efficient enough in coordinating fiscal policies, that its reliance on individual countries' policies raised problems with enforcement and fairness of information, that it failed to make the link with employment levels and job creation in such a way as to generate a properly balanced economic policy mix, and that it also failed to address the issues of real convergence, competitiveness and creation of euro zone synergies; takes the view, therefore, that there is a need for further coordination among Member States, and the euro zone economies in particular, in order to strengthen the economic balance in the euro zone;
on seisukohal, et nii stabiilsust kui kasvu käsitlevad majanduspoliitika üldsuuniseid, mis on kehtestatud koos Euroopa Parlamendiga, tuleks kasutada raamistikuna euroala liikmesriikide eelarvete aruteludeks ja hindamiseks – enne nende esitamist vastavate riikide parlamentidele;
Considers that the broad economic policy guidelines both for stability and growth established jointly with Parliament should be used as a framework for discussion and evaluation of the Member States' budgets – before their presentation to the respective national parliaments;
usub, et lisaks ühisraha kasutamisele peaksid euroala riigid astuma veel ühe sammu ja kehtestama korra, mis võimaldaks osa liikmesriikide riigivõlast vastastikku emiteerida ja hallata, mis oleks kompleksse mitmepoolse järelevalve alus koos Euroopa Valuutafondi ja Euroopa finantsstabiilsusvahendi toetusega, selleks et tagada euroala turu kui terviku suurem atraktiivsus ja võla ühine haldamine;
Believes that, in addition to having a single currency, the euro zone countries should go a step further by making arrangements for a mutual issue and management of a proportion of Member States' sovereign debt providing a basis for more complex multilateral surveillance with assistance from the EMF and EFSF, in order to ensure that the euro zone market as a whole is more attractive and for joint debt management;
on seisukohal, et struktuurireformide teostamine, eriti sotsiaalsete jaotussüsteemide kohandamine ja ümberkorraldamine uutes liikmesriikides, eeldab liidu tugevamat toetust ja solidaarsust; vaatamata mis tahes ülemaailmsele finants-, majandus- ja sotsiaalkriisile peavad euroala ja ERM II edasi laienema uutesse liikmesriikidesse, kes on täitnud Maastrichti kriteeriumid; sellised otsused tõestaksid muu hulgas euroala enese stabiilsust ja jätkusuutlikkust;
Considers that the implementation of the structural reforms, especially the adaptation and restructuring of the social distribution systems in the new Member States, needs strong support and solidarity from the Union; regardless of any global financial, economic and social crisis situation, the euro zone and the ERM II have to be further enlarged by new Member States which have fulfilled the Maastricht criteria; such decisions, inter alia, would prove the stability and sustainability of the euro zone itself.
on seisukohal, et oluliste erinevuste vähendamine euroala riikide konkurentsivõimes, hoides palgatõusu kooskõlas tootlikkuse kasvu ja prognoositud inflatsiooniga, on väga tähtis euroalal lõhede ärahoidmise seisukohalt;
Considers that levelling out the existing major differences in competitiveness within the euro zone by keeping wage increases in line with productivity gains and inflation expectations is key to avoiding the emergence of rifts within the euro zone;
nõuab makromajandust käsitleva arutelu olulist parandamist, sest arutelu ei saa piirduda ainult sotsiaalpartnerite teavitamisega esitatud või vastuvõetud suunistest;
Calls for substantial improvement in the social dialogue on macro-economic issues, which must entail more than merely informing the social partners about guidelines proposed or adopted;
kutsub komisjoni ja nõukogu üles määratlema laiapõhjalised ELi suunised jätkusuutliku turumajanduse rakendamiseks; usub, et sellised suunised tuleks kindlaks määrata igal aastal, tuginedes hinnangule, milles nõuetekohase ühiskondliku arutelu käigus arvestatakse palkade/tootlikkuse arengut riigi ja Euroopa tasandil;
Calls on the Commission and the Council to define broad common guidelines for the EU to implement a sustainable market economy; believes that such guidelines should be defined annually on the basis of an assessment which includes wage/productivity evolution at national and European level through proper social dialogue;
112. nõuab ühist eelarvestrateegiat, et taastada ja kaitsta ELi kui pikaajalise majanduskasvu piirkonda; 113.
112.Calls for a common budgetary strategy in order to restore and safeguard the EU as a long-term economic growth area; 113.
on seisukohal, et tõhusalt kasutatud ja tulevikku silmas pidavad avaliku sektori kulutused (haridusele, koolitusele, infrastruktuurile, teadusuuringutele, keskkonnale jne) võivad majanduse stabiliseerida, kuna toetavad aja jooksul tugevat püsivat kasvu; on arvamusel, et kvaliteetsed ja vastutustundlikud avaliku sektori kulutused koos erasektori ettevõtlikkus- ja innovatsioonipotentsiaali edendamisega võivad anda tõuke majanduslikule ja sotsiaalsele progressile;
Considers that public expenditure used efficiently with a view to the future (on education, training, infrastructure, research, environment etc.) can stabilise the economy by nourishing healthy, sustained growth over time; takes the view that high-quality, responsible public spending combined with fostering the entrepreneurial and innovative potential of the private sector can drive economic and social progress;
toonitab, kui oluline on luua tugevam seos stabiilsuse ja kasvu pakti, makromajanduslike vahendite ning ELi 2020. aasta strateegia riiklike reformikavade vahel, esitades need sidusalt, parandades seejuures riikide eelarvete võrreldavust eri kategooriate kulutuste osas; usub, et liikmesriigid ei peaks oma vastavat majanduspoliitikat pidama mitte ainult riiklikuks huviks, vaid ka ühise huvi küsimuseks ja nad peaksid oma poliitika kujundama sellele vastavalt; tuletab liikmesriikidele meelde majanduspoliitika üldsuuniste suuremat rolli;
Stresses the importance of establishing a stronger link between the Stability and Growth Pact, macroeconomic instruments and the Europe 2020 National Reform Programmes by presenting them in a coherent way, thereby also making for enhanced comparability of national budgets in terms of spending in different categories; believes that Member States should view their respective economic policies not only as a matter of national interest, but also as a matter of common interest, and should formulate their policies accordingly; reminds the Member States of the enhanced role of the Broad Economic Policy Guidelines;
rõhutab, et ELi 2020. aasta strateegia usaldusväärsuseks on vaja suuremat ühilduvust ja täiendavust ELi 27 liikmesriigi riigieelarvete ja ELi eelarve vahel; rõhutab, et ELi eelarvel peaks olema suurem roll vahendite koondajana;
Insists that, if the Europe 2020 strategy is to be credible, greater compatibility and complementarity are needed between the national budgets of the 27 EU Member States and the EU budget; emphasises the greater role the EU budget should play in terms of pooling resources;
on seisukohal, et targalt suunatud avaliku sektori investeeringud võivad oluliselt soodustada pikaajalisi investeeringuid; teeb ettepaneku laiendada EKP volitusi, et pangal oleks võimalik emiteerida eurovõlakirju ja investeerida olulistesse struktuuriprojektidesse vastavalt ELi strateegilistele prioriteetidele;
Considers that public investment that is targeted smartly can have a major leverage effect on long-term investment; proposes extending the mandate of the EIB to include the ability to issue Eurobonds to invest in major structural projects in accordance with the EU strategic priorities;
juhib tähelepanu, et ühisraha saab toimida ainult siis, kui liikmesriigid kooskõlastavad oma eelarvepoliitika ja avavad üksteisele oma aruanded; tunnistab, et see eeldab tihedad koostööd liikmesriikide parlamentidega;
Points out that a common currency can only operate if Member States coordinate their budgetary policies and open their books to each other; recognises that this process requires close cooperation with national parliaments;
kutsub komisjoni ja nõukogu üles parandama Eurostati abiga riikide eelarvekulude võrreldavust, et teha kindlaks, kas rakendatud poliitikameetmed on teineteist täiendavad ja täidavad sama eesmärki;
Calls on the Commission and the Council, with Eurostat's support, to improve the comparability of spending under national budgets in order to identify policy complementarity or convergence;
on seisukohal, et liit ja liikmesriigid peaksid tegema jõupingutusi selliste fiskaalpoliitika põhimõtete kehtestamiseks, mis ei soodustaks enam laenamist avalikus ja erasektoris ega lühiajalisi hüvitisi erasektoris ning mis võiks hõlmata riskigrupi (bonus/malus) mehhanisme, mis tuginevad inimväärse töö ja keskkonnanõuetega seotud kriteeriumitele;
Believes that the Union and Member States must work towards the introduction of fiscal principles that will cease to encourage indebtedness in the public and private sectors and short-term remuneration in the private sector and which could possibly include bonus/malus mechanisms based on criteria relating to decent work and the environment;
märgib, et toibumine finants-, majandus- ja sotsiaalkriisist ning väljumine riigivõla kriisist on pikaajaline protsess, mis peab olema hästi kavandatud ning tagama tasakaalustatud ja jätkusuutliku arengu; tunnistab, et majanduskasvu, õigluse ja finantsstabiilsuse vahel võib olla vajalik teha kompromisse ning see eeldab poliitiliste otsuste tegemist; palub komisjonil esitada finantsarengut käsitlevaid ettepanekuid, milles võetakse arvesse neid eesmärke, eriti ELi 2020. aasta strateegiat, ning selgitada, millised kompromissid eeldavad poliitiliste valikute tegemist; loodab, et see annab liidule võimaluse korraldada arutelu ja võrrelda eri poliitilisi seisukohti pärast konsulteerimist kõigi finantsturu reformi sidusrühmadega (pangad, investorid, hoiustajad ja sotsiaalpartnerid); kutsub komisjoni ühtlasi üles kaasama Euroopa Parlamenti tihedamalt sellesse protsessi, eelkõige ELi 2020. aasta strateegia kujundamisse ja seejärel selle rakendamisse;
Notes that recovery from the financial, economic and social crisis and an exit from the sovereign debt crisis will require a long-term process which must be well designed and ensure balanced and sustainable development; acknowledges that compromises may have to be made between growth, fairness and financial stability and that such compromises must be the subject of political decision making; asks the Commission to present financial development proposals that take these aims into account, particularly with regard to the EU 2020 strategy, and to explain the types of compromise on which political choices may have to be made; hopes that this will provide a basis on which the Union can facilitate debate and permit policy comparisons, following consultation with all parties that have a stake in financial-market reform (banks, investors, savers and the social partners); calls on the Commission, furthermore, to involve the European Parliament more closely in this process, particularly when devising and then implementing the EU 2020 strategy;
nõuab, et liidul oleksid paremad antitsüklilised majanduspoliitika juhtimise vahendid;
Urges the Union to better equip itself with countercyclical economic policy management instruments;
on seisukohal, et Lissaboni lepinguga on antud kõik vahendid, mis on selles etapis vajalikud, et kujundada välja tegelik liidu majanduse juhtimine ning teostada paremat järelevalvet riigi rahanduse olukorra üle liikmesriikides;
Considers that the Lisbon Treaty provides all the instruments needed at this stage to put in place real economic governance of the Union and better surveillance of the state of public finances in the Member States;
rõhutab Euroopa Parlamendi poolt 20. mail 2010. aastal vastu võetud Mario Monti ja Louis Grechi raportites esitatud nõudmist käsitleda siseturgu terviklikumalt, seda nii strateegia kui ka hinnangu osas, et muuta siseturg tõhusamaks ja taastada inimeste usaldus; rõhutab ühtse turu akti algatuse seadusandlike ja mitteseadusandlike ettepanekute tähtsust, et tugevdada ja ajakohastada siseturgu, arendada välja digitaalne siseturg ning kaotada alles jäänud tõkked;
Highlights calls in the Mario Monti and Louis Grech reports, adopted by the European Parliament on 20 May 2010, for a more holistic approach to the internal market, in terms of both strategy and perception, with a view to making it more effective and restoring public confidence; underlines the importance of the ‘Single Market Act’ initiative of legislative and non-legislative proposals to strengthen and update the internal market, complete the Digital internal market and address and break down remaining barriers;
peab hädavajalikuks, et ühtse turu akt sisaldaks ambitsioonikat sotsiaal- ja tarbijakaitse tegevuskava, mis tähendab sotsiaalse klausli lisamist kõikidesse siseturuga seotud õigusaktidesse, üldist majanduslikku huvi pakkuvaid teenuseid käsitlevaid õigusakte, õigusloomekava töötajate õiguste suurendamiseks, ambitsioonikat tarbijakaitse õigusloomepaketti, mis mõjutaks kodanike igapäevaelu, ning paremat maksude koordineerimist ettevõtte tulumaksu baasi ja käibemaksumäärade ühtlustamise kaudu;
Considers it essential that the Single Market Act include an ambitious agenda for social and consumer protection in the form of the insertion of a social clause in all legislation related to the internal market, legislation on services of general economic interest, a legislative agenda to strengthen workers' rights, an ambitious legislative package for consumer protection that makes a difference to the daily lives of citizens and better tax coordination by means of harmonisation of the corporate tax base and VAT rates;
märgib, et siseturg kui Euroopa projekti nurgakivi ja ELis püsiva rikkuse loomise alus vajab kõigi toetust;
Notes that the internal market requires the support of all as a cornerstone of the European project and the foundation of sustainable wealth creation in the EU;
juhib tähelepanu asjaolule, et siseturg on üks peamisi Euroopa majanduskasvu mootoreid; rõhutab, et ELi 2020. aasta strateegia peaks olema konkreetne majanduskasvu ja tööhõive kava majanduskriisi vastu võitlemiseks ja siseturu tugevdamiseks;
Points out that the internal market is one of the main drivers of European growth; underlines that the EU 2020 strategy should serve as a concrete program for growth and employment with a view to facing the economic crisis and strengthening the internal market;
hoiatab arusaama eest, et Euroopa majandus võib areneda ja kasvada, ilma et tal oleksid vabad ja õiglased kaubandussuhted võimalikult paljude maailma riikidega, sh meie praeguse peamise kaubanduspartneri USAga ning kiiresti arenevate riikidega, nagu Hiina, India ja Brasiilia; on seisukohal, et Euroopa Liit peab lootma ka oma tugevusele, kasutades paremini ära siseturgu, seda enam, et majanduskasv on suuresti seotud ka sisenõudlusega;
Warns against the notion that the European economy can somehow develop and grow without free and fair trade with as many other countries in the world as possible, including our leading trade partner today, the US, and emerging economies like China, India and Brazil; considers that the European Union should also rely on its own strengths by making better use of its internal market, especially since the bulk of its growth is also linked to domestic demand;
rõhutab vajadust kasutada globaliseerumise ajastul ära siseturu ettevõtluspotentsiaali, et edendada töökohtade loomist ja tehnoloogilist innovatsiooni Euroopas;
Stresses the need to unleash the potential of the internal market for business in the era of globalisation, in order to boost job creation and innovation in new technologies in Europe;
usub, et tõhusa siseturu loomiseks peab komisjon koostama selge poliitiliste prioriteetide loetelu, võttes vastu ühtse turu akti, mis hõlmaks nii seadusandlikke kui ka mitteseadusandlikke algatusi, et luua suure konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus;
Believes that in order to establish an effective internal market, the Commission must produce a clear set of political priorities through the adoption of a ‘Single Market Act’, which should cover both legislative and non-legislative initiatives, with the aim of creating a highly competitive social market economy;
tunnistab, et kuna Euroopa Liidus ei ole siseturu kujundamisel makse ühtlustatud (eriti puudutab see ettevõtete maksustamist) ega sotsiaalkaitse norme kindlaks määratud, on tekkinud ülemäärane konkurents liikmesriikide vahel, kes püüavad maksumaksjaid teistest liikmesriikidest üle meelitada; märgib siiski, et siseturu üks suuri eeliseid on olnud liikuvuse tõkete kaotamine ning institutsiooniliste eeskirjade ühtlustamine, mis on edendanud kultuurilist arusaamist, integratsiooni, majanduskasvu ja Euroopa solidaarsust;
Recognises that within the European Union the construction of the internal market without some tax harmonisation, notably regarding corporate taxes and a definition of the components of social protection, have led to some extent to excessive competition between Member States seeking to attract taxpayers from other Member States; notes, nevertheless, that one of the great advantages of the internal market has been the removal of barriers to mobility and the harmonization of institutional regulations, fostering cultural understanding, integration, economic growth and European solidarity;
soovitab komisjonil korraldada sõltumatu uuringu, et kindlaks teha 20 kõige olulisemat ühtse turuga seotud rahulolematuse ja pettumuse allikat, millega kodanikud iga päev kokku puutuvad, eelkõige seoses e-kaubanduse, piiriülese arstiabi ja kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamisega;
Recommends that the Commission conduct an independent exercise to identify the top 20 single-market-related sources of dissatisfaction and frustration which citizens encounter every day, in particular in relation to e-commerce, cross-border medical care, and mutual recognition of professional qualifications;
kutsub liikmesriike üles aktsepteerima lõpuks vastavustabeleid, mis käsitlevad õigusaktide rakendamist, et muuta seadusandlikud puudujäägid nähtavamaks;
Calls on the Member States finally to accept correlation tables concerning the implementation of legislation in order to make legislation deficits more transparent;
rõhutab, et hästi toimiv riigihanketurg on siseturu jaoks väga tähtis; peab siiski murettekitavaks, et riigiasutustel on ikka veel suuri probleeme, et saavutada oma poliitilised eesmärgid keerukas eeskirjade rägastikus ning tagada VKEdele juurdepääs riigihanketurule;
Stresses that a well-functioning procurement market is essential to the internal market; remains concerned, however, that there are still significant problems for public authorities in achieving their policy objectives within a complex set of rules, as well as in ensuring SME access to the public procurement markets;
ergutab komisjoni esitama ettepanekut, millega kehtestatakse hilisema jõustumise klausel („sunrise clause”), mis tagab ELi siseturu õigusaktide automaatse jõustumise kindlaksmääratud kuupäeval, kui liikmesriik ei ole neid õigel ajal üle võtnud;
Encourages the Commission to come forward with a proposal introducing a ‘sunrise clause’, which would ensure that EU internal market laws automatically enter into force at a given time if Member States do not transpose them in time;