natgillin/translations-raw huggingface dataset:
toonitab vajadust luua Euroopa ja liikmesriikide tasandil sellised tingimused, et era- ja avalik sektor suurendaksid investeeringuid teadus- ja arendustegevusse; märgib, et ülikoolide rahastamine toimub peamiselt rahvuslike eelarvete kaudu, mida niigi survestab konsolideerimine; seetõttu ergutab liikmesriike kindlustama, et nende ülikoolide rahastamise süsteemid oleksid koostatud sihiga suurendada Euroopa tehnoloogilise arengu, innovatsiooni ja töökohtade loomise suutlikkust;
Stresses the need to create conditions, at European and national level, for the private and public sectors to increase R&D investment; notes that university funding takes place predominantly through national budgets, already under pressure of consolidation; consequently, encourages Member States to ensure that their respective systems of university funding are designed in such a way as to enhance Europe's capacity for technological development, innovation and job creation;
on arvamusel, et julgustamaks liikmesriike haridusvaldkonda rohkem investeerima, tuleks liikmesriikide keskpika perioodi eelarve-eesmärkide hindamisel pöörata erilist tähelepanu riiklikele kulutustele hariduse, teadustöö ja erialaõppe valdkonnas;
Considers that, in order to encourage Member States to invest more in the educational field, special consideration should be given to public spending on education, research and vocational training in the context of assessing Member States' medium-term budgetary objectives;
toetab Euroopa Ülikoolide Assotsiatsiooni üleskutset suurendada avaliku sektori investeeringuid kõrgharidusse 3%-ni SKPst; on arvamusel, et see eesmärk eeldab stabiilsuse ja kasvu pakti kontrollimisel kulutuste kvalitatiivset hindamist;
Supports the call by the European University Association (EUA) for public investment in higher education to be increased to 3% of GDP; believes that this target requires a qualitative evaluation of such expenditure in the context of assessing the SGP;
nõuab, et koolitust töökohtade tarvis, mis ei eelda ülikooliõpinguid, parandataks praktikasüsteemi arendamise kaudu;
Calls for the improvement of education for jobs not requiring university studies by the development of apprenticeship;
ELi ümberhindamine: mis saab Euroopa majandusjuhtimisest edasi
Re-thinking the EU: beyond European economic governance
rõhutab, et Euroopa Liit on jõudnud teelahkmele: liikmesriigid peavad otsustama ühendada jõud integratsiooni süvendamiseks või EL võib hajuda otsustustasandil valitseva seisaku ja majandustasandi lahkhelide tõttu;
Emphasises that the European Union is at a crossroads: either the Member States decide to join forces in deepening integration or, owing to stagnation at the decision-making level and divergences at the economic level, the EU could drift apart;
hoiatab, et killustumisel ohustab liitu protektsionism ja populism;
Warns of the risks of retreating into a fragmented Union vulnerable to protectionism and populism;
nõuab sügavamat demokraatlikku ja poliitilist liitu, mille raames ELi institutsioonidele antaks jõulisem roll ühtse poliitika kujundamisel ja elluviimisel; rõhutab liidu demokraatliku legitiimsuse ja kontrolli tugevdamise tähtsust;
Calls for a deeper democratic political Union in which the EU institutions are given a stronger role in both the design and the implementation of common policies; emphasises the importance of strengthening the democratic legitimacy and control of the Union;
rõhutab, kui tähtis on austada Euroopa projekti põhimõtteid – liikmesriikide võrdsust, solidaarsust, ühtekuuluvust ja koostööd; juhib tähelepanu vajadusele nendest põhimõtetest kinni pidada, lahendades tulemuslikult sisemised tasakaalunihked ja liikudes eurotsooni kuuluvate ja mittekuuluvate liikmesriikide kooskõlastamise kaudu tõelise lähenemise suunas;
Stresses the importance of respecting the principles underlying the European project, namely, equality of Member States, solidarity, cohesion and cooperation; draws attention to the need to stick to those principles by effectively addressing internal imbalances and moving towards substantial convergence through coordination between eurozone and non-eurozone Member States;
rõhutab, et vaja on tugevamat Euroopa Komisjoni, kellel on suurem vastutus Euroopa parlamendi ees ja tähtis roll kodanike seisukohtade peamise vahendajana, eelkõige avalike piiriüleste arutelude foorumina, võttes arvesse riiklike otsuste laiemat mõju näiteks majanduse juhtimise ja sotsiaalhalduse valdkonnas;
Underlines the need for a stronger European Commission, made more accountable to Parliament and playing a major role as the main voice of the citizens, especially when it comes to providing a forum for public cross-border debates, taking into account the spill-over effect of national decisions in fields such as economic and social governance;
toonitab, et majandusjuhtimist koos läheneva majandus-, fiskaal- ja sotsiaalpoliitikaga tuleb korraldada ühenduse meetodit kasutades ja liidu institutsioonide juhtimisel, kaasates täiel määral liikmesriikide parlamente;
Stresses that economic governance, with converging economic, fiscal and social policies, must be organised using the Community method and steered by the Union institutions, with national parliaments being fully involved;
on arvamusel, et uued õigusaktid, mis käsitlevad Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu ja kolme Euroopa järelevalveasutust, on esimene samm õiges suunas, kuid peab vajalikuks täiendavaid edusamme, et tagada eelkõige süsteemselt oluliste institutsioonide, näiteks suure finantsvõimendusega üksuste otsene järelevalve ELi tasandil; toonitab, et uutele asutustele tuleb anda nende kasvavatele kohustustele vastavad inim- ja rahalised ressursid;
Considers the new legislation on the European Systemic Risk Board (ESRB) and the three European Supervisory Authorities to be an initial step in the right direction, but believes that further progress is required in order, in particular, to ensure direct EU-level supervision of systemic institutions such as highly leveraged entities and enforcement of a single set of rules; stresses the need to provide the new authorities with human and financial resources commensurate with their adequate growing responsibilities;
on arvamusel, et üheaegselt finantsstabiilsuse tagamisele suunatud järelevalvega on vaja ka võimalike mullide ja kapitali optimaalse paigutuse järelevalve- ja ennetusmehhanismi, arvestades makromajanduslikke probleeme ja eesmärke, samuti on vaja investeerida reaalmajandusse; on ühtlasi seisukohal, et seejuures tuleks abivahendina kasutada ka maksupoliitikat;
Believes that, alongside surveillance aimed at ensuring financial stability, there is a need for mechanisms for the surveillance and prevention of potential bubbles, and for optimum allocation of capital in the light of the macroeconomic challenges and objectives, and also a need for investment in the real economy; considers, in addition, that taxation policy needs to be used as a tool for this purpose;
palub komisjonil esitada täiendavad ettepanekud selliste finantsturustruktuuride reguleerimise kohta, mille suurus, süsteemne integratsioon, keerukus või omavaheline seotus võib ohustada finantsstabiilsust ning reguleerivate asutuste suutlikkust nende nõudmistele vastu panna, lisades meetmed, mis võimaldavad järelevalveasutustel saada ülevaate nende tegevusest, kaasa arvatud varipangandussüsteemi ja finantsvõimenduse tase; palub komisjonil kaaluda reguleerimisvõimalusi, nagu piirmäärade kehtestamine või suuruse demotiveerimine, samuti ärimudelid;
Requests the Commission to put forward additional proposals for the regulation of financial market structures whose size, systemic integration, complexity or interconnectedness may jeopardise financial stability and the capacity of regulators to resist their demands, incorporating measures enabling supervisors to have an overview of their activities, including the shadow banking system and their level of leverage; calls on the Commission to consider regulatory options such as capping or disincentivising size as well as business models;
toonitab, et riigivõlakriisiga tegelemiseks ning ELi konkurentsivõime, lähenemise ja solidaarsuse suurendamiseks on vaja pädevuse ja kulutuste ülekandmist liidule, millega väheneks märkimisväärselt koormus riikide eelarvetele, ja toonitab, et tuleb luua oluline sünergia liikmesriikide eelarvete ja ELi eelarve vahel, mis võimaldaks olemasolevaid fiskaalvahendeid kõikidel tasanditel optimaalselt eraldada ja kasutada, austades samal ajal subsidiaarsuse põhimõtet, et toetada tugevaid piirkondi ja riike;
Stresses that tackling the public debt crisis and increasing the EU's competitiveness, convergence and solidarity require a shift of competences and spending towards the Union, whereby the burden on national budgets would be considerably eased, and stresses the need to create significant synergies between national budgets and the EU budget, allowing for optimal use and allocation of existing fiscal resources on all levels, while respecting the principle of subsidiarity to support strong regions and states;
järeldab, et saavutamaks demokraatlikku poliitilist liitu ja majanduse integreerumist, mis sobitub rahaliiduga, vastavalt nõukoguga kokku lepitud prioriteetidele, vajab EL piisavas suuruses eelarvet, et kirjendada euro jätkusuutlikult, võimaldades valuutale asjakohase rahastamise seda väljastava poliitilise organisatsiooni tasandil;
Concludes that, in order to achieve political union and economic integration commensurate with monetary union, in line with the priorities agreed by the European Council, the EU needs a budget of sufficient size to accommodate the euro in a sustainable way, providing the currency with a relevant budget space on the level of political organisation at which it is issued;
tuletab meelde, et rahaliidu moodustamisele eelnenud aruannetes – eelkõige McDougalli aruandes, milles analüüsiti Werneri kava teostamiseks vajalikke tingimusi – kinnitati, et niisuguse eelarve maht peaks olema 2,5–10 % liidu RKTst (olenevalt sellest, kas ja millised saavad olema liidu eelarve ümberjaotamise ülesanded), et eelarvet tuleks rahastada omavahenditest ja seda tuleks kasutada poliitikasuundade ning meetmete rahastamiseks välis- ja julgeoleku- ja kaitsepoliitika, energia- ja transpordisektori, arengukoostöö ning teadus- ja arendustegevuse valdkondades ning et liikmesriikide eelarveid vähendataks sellele vastavalt, et tagada kodanikele ja äriühingutele maksustamise erapooletus;
Recalls that reports preceding the realisation of monetary union – notably the McDougall report, which analysed the conditions necessary for the implementation of the Werner plan – affirmed that the volume of such a budget would have to be between 2,5 and 10 percent of Union GNI, depending on whether and which re-allocation functions would be assumed by the Union budget, that the budget would need to be financed on the basis of own resources, and that it should be used to finance policies and measures in the fields of foreign, security and defence policy, the energy and transport sectors, development cooperation and R&D, and that national budgets would be reduced correspondingly in order to achieve tax neutrality for citizens and businesses;
rõhutab, et tuleb leida parem tasakaal majandus- ja sotsiaalpoliitika vahel, sealhulgas makromajandusliku sotsiaalse dialoogi rolli tugevdamise ja institutsionaliseerimise abil;
Emphasises the need to strike a better balance between economic and social policies, including the reinforcement and institutionalisation of the macroeconomic social dialogue;
tuletab meelde, et Euroopa Liidu õiguspärasus tuleneb tema levitatavatest demokraatlikest väärtustest, tema seatud eesmärkidest ning tema volitustest, vahenditest ja institutsioonidest; on seisukohal, et Euroopa majandusintegratsiooni süvendamine on vajalik euroala ja kogu liidu kui terviku stabiilsuse tagamiseks ning selleks on vaja edasist tööd seoses euroala välisesindatusega, kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamist ettevõtete tulumaksu üle, maksudest kõrvalehoidumisega võitlemise meetmeid, võimalikku riigi- ja eurovõlakirjade vastastikust väljastamist eelarvedistsipliini ergutamiseks, ELi laenuvõtmise suutlikkust ning paremat tasakaalu majandus- ja sotsiaalpoliitika, ELi eelarve jaoks mõeldud omavahendite ning liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi rollide vahel;
Recalls that the European Union derives its legitimacy from the democratic values which it projects, the aims which it pursues and the powers, instruments and institutions which it possesses; takes the view that deepening European economic integration is necessary in order to ensure the stability of the eurozone and of the Union as a whole, and that this will require further developments regarding the external representation of the eurozone, qualified majority voting on a corporate tax base, measures to combat tax evasion and tax avoidance, possible mutual issuance of sovereign debt and Eurobonds to stimulate fiscal discipline, the EU's borrowing capacity, a better balance between economic and social policies, own resources for the EU budget and the roles of national parliaments and the European Parliament;
on veendunud, et poliitilised otsused majanduse juhtimise kohta ei tohiks ohustada ELi tasandil kokkulepitud kohustusi, mis kajastavad kõikide liikmesriikide eesmärke ja huvisid, ning kõnealused otsused peaksid tuginema aluslepingutele kinnitatud ja neid tuleks ellu viia Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi täieliku institutsionaalse kaasamise ja kontrolliga;
Believes that political decisions on economic governance should not endanger the commitments agreed at EU level reflecting the goals and interests of all Member States, and that such decisions should be anchored in the Treaty and be pursued with the full institutional involvement and scrutiny of the European Commission and of Parliament;
nõuab ELi ees seisvate ülesannete lahendamiseks terviklikku strateegiat, mille nurgakiviks oleks majanduse tugevdatud juhtimine; samuti kutsub üles säilitama otsusekindlust eelarve konsolideerimisel, säästva majanduskasvu tagamisel, struktuurireformide tõhustamisel ja pangandussektori korrastamisel; võtab teadmiseks nõukogu ettepaneku sõlmida euroala konkurentsivõime pakt (Euro Plus Pact), mis oleks parlamendi ja nõukogu vahel läbiräägitud majanduse juhtimise paketi üks koostisosa;
Calls for a comprehensive strategy in response to the challenges facing the Union, with reinforced economic governance forming the cornerstone of that response; also calls for the maintenance of resolve in pursuing fiscal consolidation, sustainable growth, the enhancement of structural reforms and the overhauling of the banking sector; takes note of the Euro Plus Pact proposed by the Council as one element of the economic governance package negotiated between Parliament and the Council;
nõuab, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asemel loodaks Euroopa Energiaühendus;
Calls for the Euratom Treaty to be superseded by a European Energy Community;
on arvamusel, et lisaks aluslepingu muudatustele, mida on vaja seoses stabiilsusmehhanismiga, tuleks neid omavahel seotud küsimusi käsitleda konvendi raames, mis kutsutakse kokku vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 48 lõikele 3;
Considers that, alongside the treaty changes required for the stability mechanism, these interconnected issues should be dealt with in a Convention to be convened in accordance with Article 48(3) of the Treaty on European Union;
on arvamusel, et kui seda ei tehta, tuleb sisse seada tõhustatud koostöö vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 329, et võimaldada euroalal toimida demokraatlikult ja tõhusalt;
Believes that, if they are not, it will be necessary to move to enhanced cooperation under Article 329 of the TFEU, in order to enable the eurozone to function in a democratic and efficient manner;
rõhutab, et Euroopa vastus kriisile peab põhinema Euroopa integratsiooni süvendamisel, ühenduse meetodi rakendamisel, parlamentide dialoogi tugevdamisel, sotsiaalse dialoogi edendamisel, heaoluriigi tugevdamisel sotsiaalse kaasamise, töökohtade loomise ning säästva arengu toetamise teel ning sotsiaalse turumajanduse ja selle väärtuste loomisel, et koondada kodanikke Euroopa projekti ümber, mis on rajatud aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väärtustele;
Recalls that a European response to the crisis must be based on deepening European integration, pursuit of the community method, the consolidation of interparliamentary dialogue, the promotion of social dialogue, the strengthening of the welfare state by supporting social inclusion, job creation and sustainable growth, and the further building of the social market economy and its values, as an essential goal of the European Union, so as to rally all citizens around the European project based on the values enshrined in the Treaties and in the European Charter of Fundamental Rights;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ülemkogu eesistujale, eurorühma esimehele, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning sotsiaalpartneritele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the President of the European Council, the President of the Eurogroup, the European Central Bank, the European Investment Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the governments and parliaments of the Member States and the social partners.
Euroopa Parlamendi 7. juuli 2011. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa aktiivsena vananemise aasta (2012) kohta ( KOM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD) )
European Parliament legislative resolution of 7 July 2011 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the European Year for Active Ageing (2012) ( COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD) )
võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule ( KOM(2010)0462 );
having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0462 ),
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku ( C7-0253/2010 );
having regard to Article 294(2) and Article 153(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Commission submitted the proposal to Parliament ( C7-0253/2010 ),
võttes arvesse eelarvekomisjoni arvamust ettepaneku finantsraamistikuga kokkusobivuse kohta;
having regard to the opinion of the Committee on Budgets on the proposal's financial compatibility,
võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 18. mai 2011. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;
having regard to the undertaking given by the Council representative by letter of 18 May 2011 to approve Parliament's position, in accordance with Article 294(4) of the Treaty on the Functioning of the European Union,
võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 38;
having regard to Rules 55 and 38 of its Rules of Procedure,
võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni ja kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi ( A7-0061/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Regional Development and the Committee on Culture and Education ( A7-0061/2011 ),
kiidab heaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;
Approves the joint declaration by Parliament, the Council and the Commission annexed to this resolution;
Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. juulil 2011. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2011/EL aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta (2012) kohta
Position of the European Parliament adopted at first reading on 7 July 2011 with a view to the adoption of Decision No.../2011/EU of the European Parliament and of the Council on the European Year for Active Ageing (2012) ( COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD) )
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 153 lõiget 2,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 153(2) thereof,
toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendi 7. juuli 2011. aasta seisukoht..
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure Position of the European Parliament of 7 July 2011.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 147 lõikele 1 tuleb liidul aidata kaasa kõrge tööhõivetaseme saavutamisele, soodustades koostööd liikmesriikide vahel ning toetades ja vajaduse korral täiendades nende meetmeid.
Pursuant to Article 147(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), the Union is to contribute to a high level of employment by encouraging cooperation between Member States and by supporting and, if necessary, complementing their action.
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 153 lõikele 1 tuleb liidul toetada ja täiendada liikmesriikide töötingimusi käsitlevaid meetmeid tööturult kõrvale jäänud inimeste kaasamiseks ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks.
Pursuant to Article 153(1) TFEU, the Union is to support and complement the activities of the Member States on working conditions, the integration of persons excluded from the labour market and the combating of social exclusion.
Vastavalt ELi lepingu artikli 3 lõikele 3 peab liit muu hulgas võitlema sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, naiste ja meeste võrdõiguslikkust ning põlvkondadevahelist solidaarsust.
Pursuant to Article 3(3) of the Treaty on European Union, the Union is, inter alia, to combat social exclusion and discrimination and is to promote social justice and protection, equality between women and men and solidarity between generations.
ELi toimimise lepingu artiklis 174 tunnistatakse, et mõnes liidu piirkonnas valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad demograafilised tingimused, mis võivad süvendada arengus mahajäämust ja nõuavad erilist tähelepanu, kui liit soovib saavutada majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärgi.
Article 174 TFEU recognises that some regions of the Union suffer from severe and permanent demographic handicaps that may adversely affect their level of development and require particular attention if the Union is to achieve the objective of economic, social and territorial cohesion.
Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 25 kohaselt tunnustab ja austab liit eakamate õigust elada inimväärset ja iseseisvat elu ning osaleda sotsiaal- ja kultuurielus.
Pursuant to Article 25 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, the Union recognises and respects the rights of the elderly to lead a life of dignity and independence and to participate in social and cultural life.
Vananemine on kahtlemata väljakutse kogu ühiskonnale ja kõikidele põlvkondadele Euroopas, ja samuti puudutab see põlvkondadevahelist solidaarsust ja perekonda.
Ageing is undoubtedly a challenge for the whole of society and for all generations in Europe, and it is also a matter for intergenerational solidarity and for the family.
See osa liidu elanikkonnast, mis koosneb 60-ndale eluaastale lähenevatest ja sellest vanematest inimestest, kasvab palju kiiremini kui kunagi varem.
The part of the population of the Union comprised of persons in their late 50s and over will increase at a much faster rate than ever before.
See kasv on väga positiivne, kuna see on tervishoiu ja elukvaliteedi paranemise loogiline tagajärg.
This is very positive as it is a logical consequence of the improvement in health and the quality of life.
Sellest hoolimata seisab liit demograafilistest muutustest tulenevalt silmitsi mitme probleemiga.
Nevertheless, due to this demographic change, the Union faces a number of challenges.