natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et Euroopa Liit seisab silmitsi suure majandus-, finants- ja sotsiaalse kriisiga, mis seab ebasoodsasse olukorda eelkõige naised nii tööturul kui ka eraelus, kuna neil on suurema tõenäosusega ebakindel töökoht, nende koondamine on tõenäolisem ja neil on väiksema tõenäosusega sotsiaalkindlustus; arvestades ühtlasi, et majandusseisaku ajal muutuvad juba vaesusse langemise ohus olevad inimesed, kes on enamikus naised, veelgi kaitsetumaks, eriti puudutab see mitmekordselt ebasoodsas olukorras olevaid rühmi;
whereas the European Union is confronted with a major economic, financial and social crisis that particularly handicaps women in the labour market and in their personal lives, since they are more likely to be in insecure jobs, more liable to be made redundant and less likely to have social security cover; whereas, moreover, in times of economic recession, people who are already at risk of falling into poverty, the majority of whom are women, become even more vulnerable, especially groups that already face numerous disadvantages,
arvestades, et üle kogu ELi rakendatavad kokkuhoiumeetmed avaldavad kahjulikku mõju eriti naistele, kes on avalikus sektoris ülekaalus nii töötajate kui teenuste saajatena;
whereas the austerity measures being implemented across the EU will have a particularly damaging impact on women, who dominate the public sector both as employees and as beneficiaries of services,
arvestades, et vaesuse vastu võitlemine on üks komisjoni viiest mõõdetavast eesmärgist, mille kohta tehti Euroopa 2020. aasta strateegias ettepanek; arvestades, et Euroopa 2020. aasta strateegia 10. suunis (sotsiaalse kaasatuse edendamine ja vaesusega võitlemine) motiveeriks võtma vastu riiklikku poliitikat eelkõige naiste kaitsmiseks vaesuse ohu eest, tagades ühe vanemaga peredele ja vanematele naistele sissetulekukindluse;
whereas combating poverty is one of the Commission's five measurable targets proposed for EU 2020; whereas Integrated Guideline 10 of the Europe 2020 Strategy (Promoting social inclusion and combating poverty) would encourage the adoption of national policies to protect women, in particular, from the risk of poverty, ensuring income security for one-parent families or elderly women,
arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on relv võitluseks naiste vaesuse vastu, kuna sellel on positiivne mõju tootlikkusele ja majanduskasvule ning see suurendab naiste osalemist tööturul, mis omakorda toob suurt sotsiaalset ja majanduslikku kasu;
whereas gender equality is a weapon for fighting poverty amongst women, as it has a positive impact on productivity and economic growth and leads to greater participation of women in the labour market, which in turn has many social and economic benefits,
arvestades, et naiste tööhõive määr on keskmiselt 59,1%; arvestades, et alates 2000. aastast on jäänud meeste ja naiste keskmine palgaerinevus märkimisväärselt kõrgeks (18% ELis tervikuna ja kuni üle 30% mõnes liikmesriigis 2010. aastal); arvestades, et soo alusel jaotunud tööturul on naistele otsesed tagajärjed;
whereas the female employment rate is 59.1% on average; whereas since 2000, the average gender pay gap has remained significant, reaching almost 18% in the EU as a whole and up to more than 30% in some Member States in 2010 and the principle of equal pay for men and women is one of the basic principles set out in the European treaties; whereas the gender-segregated labour market has direct consequences for women,
arvestades, et 16 liikmesriigis on äärmise vaesuse oht naiste hulgas palju suurem kui meeste hulgas;
whereas in 16 Member States the risk of extreme poverty amongst women greatly exceeds the risk of extreme poverty amongst men,
arvestades, et tööhõive iseenesest ei ole piisav kaitse äärmise vaesuse vastu; arvestades, et peamiselt tööalase segregatsiooni tulemusel töötab madalalt tasustatud töökohtadel rohkem naisi kui mehi, samas ei paku ka ainult sotsiaalabi tihti kaitset äärmise vaesuse vastu;
whereas employment itself does not constitute adequate protection against extreme poverty; whereas, mainly as a consequence of occupational segregation, more women than men work in lower-paid jobs, whilst it is often the case that social security payments alone offer no protection against extreme poverty either,
arvestades, et mida pikem on vaesuses elamise ja eriti madala sissetuleku saamise periood, seda suurem on oht sattuda alalise majandusliku puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse olukorda; arvestades, et seetõttu ei peaks vaesuse vastu võitlemise meetmed olema suunatud mitte ainult nende inimeste aitamisele, kes juba elavad äärmises majanduslikus puuduses, vaid nende meetmete abil tuleks viivitamatult püüda ära hoida ja tegelda teguritega, mis viivad kodanikud – eriti naised – äärmisse majanduslikku ja sotsiaalsesse puudusse;
whereas the longer the period of living in poverty with a particularly low income, the greater the risk of falling into a state of permanent economic privation and social exclusion; whereas, therefore, measures to combat poverty should not simply aim to help those who are already living in extreme economic deprivation but should also seek promptly to prevent and tackle factors which lead citizens and in particular women into extreme economic and social deprivation,
arvestades, et esineb oluline vanuseline ja sooline ebavõrdsuse aja osas, mis kulutatakse tasustamata tööle ning igapäevasele hooldamistegevusele; arvestades, et eelkõige naistel on suurim tasustamata töö koormus;
whereas there are considerable age and gender disparities in the amount of time spent on unpaid work and daily involvement in caring activities; whereas women in particular experience the greatest unpaid workload;
arvestades, et üldine juurdepääs mõistliku hinnaga kvaliteetsetele tugiteenustele, nagu lastehoiuasutused, hoolekandeasutused eakatele ja teistele ülalpeetavatele, on oluline naiste ja meeste võrdseks osalemiseks tööturul ning vaesuse ennetamise ja vähendamise vahendina;
whereas universal access and affordable, high quality support services such as childcare facilities, facilities for the elderly and other dependants is important for equal participation of women and men in the labour market and as a means to prevent and reduce poverty,
arvestades, et eakatel on üldise elanikkonnaga võrreldes suurem oht vaesuda – 2008. aastal ulatus vaesusrisk 65-aastaste ja vanemate puhul EL-27 riikides ligikaudu 19%-ni; arvestades, et vanemad naised on eriti ebakindlas olukorras, kuna nende õigus pensionitulule tuleneb sageli nende perekonnaseisust (lese- või toitjakaotuspensionid) ning neil endil on töökatkestuste, palgaeerinevuste või muude tegurite tõttu harva piisavad pensioniõigused ja seetõttu mõjutab järjepidev äärmine vaesus naisi meestest rohkem (22% naistest vanuses 65 ja üle selle on vaesusohus, kusjuures meeste hulgas on vastav näitaja 16%);
whereas elderly people face a higher risk of poverty than the general population, reaching a rate of around 19% of those aged 65 years and over in 2008 in the EU-27; whereas older women are in a particularly precarious position as their right to a pension income is often derived from their marital status (spousal or survivor benefits) and they rarely have adequate pension rights of their own due to career breaks, pay gap and other factors and as a result, women are more affected than men by persistent and extreme poverty (22% of women aged 65 and over are at risk of poverty compared to 16% of men),
arvestades, et naised, eriti maapiirkondades, osalevad meestest sagedamini varimajanduses, olles ametlikul tööturul registreerimata või olles sõlminud lühiajalised töölepingud, mis tekitavad eelkõige probleeme seoses naiste sotsiaalsete õigustega, sh õigustega raseduse, rasedus- ja sünnituspuhkuse ja rinnaga toitmise ajal, pensioniõiguste saamisel ning sotsiaalkaitsele juurdepääsul;
whereas women, in particular in rural areas, are more often part of the informal economy than men, not being registered on the official labour market, or have short-term working contracts, which generates particular problems as regards women's social rights, including rights during pregnancy, maternity leave and breastfeeding, the acquisition of pension rights and access to social security,
arvestades, et vaesus on suurema soolise vägivalla ohuga seotud tegur, mis on soolise võrdõiguslikkuse oluline takistus; arvestades, et kuna koduvägivald viib sageli töökoha kaotuse, halva tervise ja kodutuseni, võib see ühtlasi suruda naised vaesuse nõiaringi; arvestades ühtlasi, et inimkaubandus on orjanduse tänapäevane vorm, mis mõjutab suurt osa naisi ja tütarlapsi ning kujutab endast olulist nii vaesusest ajendatud kui vaesust soodustavat tegurit;
whereas poverty is a factor associated with an increased risk of gender-based violence, which is a major barrier to gender equality; whereas, since domestic violence frequently leads to job loss, poor health and homelessness, it can also push women into a cycle of poverty; whereas, in addition, trafficking in human beings is a modern form of slavery that affects women and girls on a large scale and constitutes a significant factor that is both driven by and contributes to poverty,
arvestades, et naiste vastu suunatud vägivald kõigis selle vormides on üks kõige levinumatest inimõiguste rikkumistest, mis ei tunne geograafilisi, majanduslikke ega sotsiaalsed piire; arvestades, et see on terav probleem Euroopa Liidus, kus ligikaudu 20-25% naisi kannatab täiskasvanueas füüsilise vägivalla all ja üle 10% naisi on olnud seksuaalse vägivalla ohvrid;
whereas violence against women, in all its forms, is one of the most widespread human rights violations, knowing no geographical, economic, or social limits; whereas it is a severe problem in the Union, where some 20-25% of women suffer physical violence, and more than 10% sexual violence, in the course of their adult lives,
arvestades, et puuetega naisi diskrimineeritakse perekonnas ja hariduses, nende tööhõivevõimalused on piiratud ja neile makstavad sotsiaaltoetused ei aita neid enamikul juhtudel vaesusest välja; arvestades, et seepärast peaksid liikmesriigid andma puuetega naistele just niisugust abi, mida nad vajavad, et kasutada oma õigusi, ning võtma meetmeid, et aidata kaasa nende naiste integreerimisele täiendavate tugiprogrammide abil;
whereas disabled women suffer discrimination within the family environment and in education, their employment opportunities are restricted and the social benefits they receive do not in most cases lift them out of poverty; whereas Member States should, therefore, provide disabled women with the specialised care they need in order to enjoy their rights and should propose measures to facilitate their integration through additional support programmes,
arvestades, et naised kannavad üha rohkem vaesuse koormat, on vaesuse suhtes kaitsetud, eriti erivajadustega naised, näiteks puuetega ja eakad naised ning naised, kes kasvatavad last ilma partnerita (eelkõige üksikemad ja lesed alaealiste lastega), samuti kõige haavatavamad rühmad, näiteks roma naised, kelle traditsioonide kohaselt on kodu- ja hooldustööd ainult naiste ülesanne, mis katkestab enneaegselt nende haridus- ja tööalase tegevuse, ning sisserändajatest naised; arvestades vajadust korralike töötingimuste järele, sealhulgas selliste õiguste kaitset nagu õigus inimväärsele palgale, rasedus- ja sünnituspuhkusele ning diskrimineerimisvabale töökeskkonnale, mis on nende naiste jaoks väga oluline;
whereas women are increasingly bearing the burden of poverty, being at risk of poverty, in particular categories of women with special needs, such as disabled women, elderly women and parents bringing up a child without a partner (especially single mothers and widows with dependent children) and groups most vulnerable to exclusion, such as Roma women, under whose traditions domestic and care work are assigned exclusively to women, removing them prematurely from education and employment, and immigrant women; whereas there is a need for proper working conditions, including the protection of rights such as a decent wage, maternity leave and a working environment free from discrimination, which are essential for these women,
arvestades, et programm Progress on mõeldud toetama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte tulemuslikku rakendamist ja selle peavoolustamise edendamist ELi poliitikavaldkondades; arvestades, et see programm on äärmiselt oluline vahend võitluses vaesuse feminiseerumise vastu;
whereas the Progress programme is intended to support the effective implementation of the principle of gender equality and promote gender mainstreaming in EU policies; whereas this programme is a tool of utmost importance in combating the feminisation of poverty,
arvestades, et naiste oodatav eluiga on umbes kuus aastat pikem kui meestel, sest 2007. aasta EL-27 statistika näitab, et mehed elavad 76-aastaseks ja naised 82-aastaseks; arvestades, et sellel on oluline mõju naiste vaesusele, eelkõige seetõttu, et sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemid on naistele palju raskemini kättesaadavad kui meestele;
whereas the life expectancy for women is about six years longer than for men, with statistics for the EU-27 in 2007 showing men living to 76 years old and women to 82 years old; whereas this has important implications for female poverty, particularly as women have greater difficulty than men in accessing social security and pension systems,
Vaesuse feminiseerumine
Feminisation of poverty
on seisukohal, et naiste vaesuse ennetamine ja vähendamine on oluline komponent sotsiaalse solidaarsuse aluspõhimõttes, mille Euroopa Liit on endale kohustuseks võtnud, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3, mis eeldab soolist võrdõiguslikkust, sotsiaalset õiglust ja kaitset ning võitlust sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu;
Considers that preventing and reducing women's poverty is an important component of the fundamental principle of social solidarity to which the European Union is committed as provided in Article 3 of the Treaty on European Union, implying equality between women and men, social justice and protection and combating social exclusion and discrimination;
tunnistab, et vaesuse nn feminiseerumine tähendab seda, et naiste hulgas esineb vaesust rohkem kui meeste hulgas, naiste vaesus on rängem kui meestel ja vaesus naiste hulgas sageneb;
Recognises that ‘the feminisation of poverty’ means that women have a higher incidence of poverty than men, that their poverty is more severe than that of men and that poverty among women is on the increase;
juhib tähelepanu asjaolule, et Eurostati vaesuse ohus elavate inimeste määra näitaja kohaselt elas 2008. aastal Euroopa Liidus ligikaudu 85 miljonit inimest vaesuse ohus ning materiaalse puuduse näitaja kohaselt prognoositakse, et vastav määr kasvab 120 miljoni inimeseni; on arvamusel, et nõukogu otsust vaesuse näitajate kohta võib mõista mitmeti seoses vaesuse vähendamise üldise eesmärgiga, mis näeb 2020. aastaks ette 20 miljoni inimese vaesusest ja tõrjutusest väljatoomist (vastavalt Eurostati vaesuse ohus elavate inimeste määra näitajale on vähenemine 23,5% , kuid vastavalt materiaalse puuduse näitajale kõigest 16,7%); rõhutab, et vaesuses elavatest inimestest on enamik naised, kusjuures sellise olukorra on tinginud tööpuudus, juhutööd, madalad palgad, elatusmiinimumile alla jäävad pensionid ja suured raskused saada kvaliteetseid avalikke teenuseid;
Points out that, according to the Eurostat ‘at-risk-of poverty’ indicator, nearly 85 million persons in the European Union were at risk of poverty in 2008, and that according to the ‘material deprivation’ indicator it is estimated that the figure would rise to 120 million; considers that the Council's decision on poverty indicators may give rise to ambiguities concerning the overall reduction target of lifting 20 million persons out of poverty and exclusion by 2020 (reduction of 23.5 % according to Eurostat's ‘at-risk-of poverty indicator’, but only 16.7 % according to the ‘material deprivation’ indicator); stresses that those living in poverty are for the most part women, a situation brought about by unemployment, casual labour, low wages, pensions below the minimum subsistence level, and the widespread difficulty of obtaining access to good public services;
rõhutab, et sooline ebavõrdsus pärsib vaesuse vähendamist ja seab ohtu majandus- ja inimarengu väljavaated;
Stresses that gender inequality hinders poverty reduction and endangers the prospects of economic and human development;
kutsub liikmesriike üles peavoolustama soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet kogu tööhõivepoliitikas ja võtma erimeetmeid, et parandada juurdepääsu tööhõivele, vältida naiste üleesindatust ebakindlatel töökohtadel, suurendada jätkusuutlikku osalemist ja edendada naiste tööhõivet, samuti vähendada soolist eraldamist tööturul, tegeledes selle otseste ja kaudsete põhjustega;
Calls on the Member States to mainstream the concept of gender equality in all employment policies and special measures so as to improve access to employment, avoid over-representation of women in precarious employment, increase sustainable participation and promote the progress of women in the employment sector, as well as to reduce gender segregation in the labour market by tackling the direct and indirect causes;
märgib, et naiste vaesus ei ole ainult praeguse majanduskriisi tulemus, vaid tuleneb mitmetest teguritest, sealhulgas stereotüüpidest, sugudevahelisest palgalõhest, raskustest töö- ja pereelu ühitamisel, naiste pikemast eeldatavast elueast ja üldiselt mitmesugusest soolisest diskrimineerimisest, mille ohvriks on peamiselt naised;
Indicates that female poverty is not only the result of the recent economic crisis but the consequence of various factors including stereotypes, existing gender pay gaps, barriers caused by the lack of reconciliation between family and work life, the longer life expectancy of women and, in general, the various types of gender discrimination, victimising mostly women;
tuletab meelde, et komisjon on nimetanud 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks, et kinnitada ja tugevdada ELi poliitilist kohustust saavutada otsustav edasiminek võitluses vaesuse vastu ning tunnistada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste põhiõigust elada inimväärset elu ja võtta ühiskonnast täiel määral osa;
Recalls that the Commission has designated 2010 as European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, in order to reaffirm and strengthen the Union's political commitment to achieving a decisive advance in the fight against poverty and recognise the fundamental right of those living in poverty and social exclusion to live a decent life and participate fully in society;
tuletab meelde, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta 2010 ei pidanud olema üksnes meediakampaania, vaid algatus, mis soodustaks täiendavalt mitmemõõtmelist vaesuse vastu võitlemise poliitikat ning kõrgemal tasemel vaesusnäitajate väljatöötamist; palub seetõttu komisjonil anda kriitiline hinnang uutele meetmetele, mida liikmesriigid on sellega seoses võtnud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise valdkonnas;
Recalls that the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion 2010 was supposed to be not only a media campaign, but an initiative to further stimulate multidimensional policies against poverty and more advanced poverty indicators; therefore asks the Commission to give a critical overview of new measures undertaken by Member States to overcome poverty and social exclusion in this context;
rõhutab, et nii Euroopa kui ka liikmesriikide tasandil on vaja säilitada kindel kohustus teha soolise võrdõiguslikkuse suunas liikumisel edasisi edusamme strateegiate kaudu, mis edendaksid komisjoni suuniseid naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta, Euroopa Nõukogu poolt vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti ning Euroopa sotsiaalpartnerite vahel sõlmitud soolise võrdõiguslikkuse tegevusraamistikku;
Suggests that it is necessary to maintain, at both European and national level, a firm commitment to making further progress towards gender equality, by means of strategies furthering the Commission's guidelines on parity between women and men, the European Pact for Gender Equality adopted by the Council of Europe, and the framework of action on gender equality concluded by the European social partners;
rõhutab, et sooline võrdõiguslikkus on jätkusuutliku arengu, tööhõive, konkurentsivõime ja sotsiaalse ühtekuuluvuse üks eeldustest;
Stresses that gender equality is one of the prerequisites for sustainable growth, employment, competitiveness and social cohesion;
, 6. mai 2009. aasta resolutsioonis tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0371 .
, of 6 May 2009 on the active inclusion of people excluded from the labour market Texts adopted, P6_TA(2009)0371 .
ning 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0375 .
and of 20 October 2010 on the role of minimum income in combating poverty and promoting an inclusive society in Europe Texts adopted, P7_TA(2010)0375 .
, kui nad töötavad välja poliitikat ja meetmeid avatud koordineerimismeetodi järgmise etapi rakendamiseks sotsiaalse kaasamise ja sotsiaalkaitse valdkonnas, sotsiaalse kaasamise strateegiat, ning Euroopa 2020. aasta strateegias ette nähtud olulisimat algatust võitlemiseks vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu, ning kaasavad sellesse kõik sidusrühmad;
when designing policies and measures for the next stage of the OMC on Social Inclusion and Social Protection, the Social Inclusion Strategy and the ‘Europe 2020’ flagship initiative on combating poverty and social exclusion, involving all stakeholders in a participatory process;
võtab teadmiseks komisjoni teatise „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015”; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles võtma soopõhine perspektiiv põhikomponendina üle kõigisse ühise poliitika valdkondadesse ning vaesuse kaotamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise riiklikesse kavadesse;
Takes note of the Commission Communication on the Strategy for equality between women and men 2010-2015; calls on the European Commission and Member States to adopt a gender-specific perspective as a key component of all common policies and national programmes to eradicate poverty and combat social exclusion;
tunneb heameelt komisjoni algatuse „Euroopa vaesusevastase võitluse platvorm” üle; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama selles platvormis soolist mõõdet;
Welcomes the Commission initiative on a ‘European platform against poverty’; calls on the Commission and Member States to promote the gender dimension in this platform;
kutsub komisjoni üles tugevdama sotsiaalse kaasamise ja kaitse Euroopa strateegiat kooskõlas eespool nimetatud Euroopa vaesusevastase võitluse platvormi algatusega ning tõhustama jõupingutusi eelkõige üksikvanemate olukorra parandamiseks, et nad saaksid elada väärikalt;
Calls on the Commission to strengthen the European strategy on social inclusion and protection, in accordance with the abovementioned ‘European platform against poverty’ initiative, and to step up efforts to improve the situation of single parents in particular, to allow them to live with dignity;