natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tunneb muret kasvavate piirkondlike erinevuste pärast seoses finantskriisi mõjuga, mis väljendub muu hulgas liikmesriikide krediidikõlblikkuse suurenenud vahes, mis teeb laenud madalama reitinguga liikmesriikide jaoks kallimaks; nõuab uute uuenduslike rahastamisvahendite väljatöötamist, et seda mõju leevendada ja värsket kapitali ligi tõmmata;
Is concerned by the increasing regional differences with regard to the effects of the financial crisis, reflected, inter alia, in the increasing spread between the creditworthiness of Member States, leading to higher costs for loans for those with lower ratings; calls for the development of new innovative financial instruments in order to mitigate these effects and to attract fresh capital;
rõhutab, et kriisil on väga negatiivsed majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed paljudes uutest liikmesriikidest ning see aeglustab oluliselt nende lähenemist EL-15 riikidele; kardab lisaks mõju levimist eurole ja euroala riikide majandusele; nõuab seetõttu tugevaid Euroopa solidaarsuse meetmeid, et kaitsta euroala ja tugevdada Euroopa Liidu sisemist ühtekuuluvust, eriti Kesk- ja Ida-Euroopa riikide majanduse tugevamaks toetamiseks eelkõige struktuurifondide ja globaliseerumise fondi nende riikide vajadustele kohandamise abil ning Euroopa Investeerimispanga eritoetuse abil seoses uute innovaatiliste rahastamisvahenditega; rõhutab Euroopa ühtsuse tähtsust majanduskriisi ajal, kui majanduslangus ähvardab ka Euroopa ühiseid väärtusi; nõuab seetõttu komisjonilt uutele liikmesriikidele suunatud tähelepanelikumaid ja hoolitsevamaid meetmeid;
Underlines that the crisis is having extremely negative economic and social consequences in many of the new Member States, substantially slowing their convergence with the EU-15; expects, furthermore, spill-over effects, affecting the euro and the economies of the euro-zone; calls, therefore, for strong European solidarity measures to protect the eurozone and strengthen the internal consistency of the European Union, in particular with a view to stronger support for the economies of Central and Eastern Europe, especially by adapting the structural funds and the Globalisation Fund for these countries, as well as special support from the EIB with regard to new innovative financial instruments; points to the importance of European unity in times of economic crisis when the economic downturn also threatens European common values; calls, therefore, for more attentive and careful action on the part of the Commission with regard to the new Member States;
märgib, et ELi rahastamisvahendeid tuleks kasutada avaliku sektori kulutuste toetamiseks; juhib tähelepanu, et selleks et aidata kaasa ELi majanduse taastumisele, tuleb nende rahastamisvahendite rakendamise määra ja kiirust suurendada; arvab, et ELi ühtekuuluvuspoliitika, eriti selle piiriülesed komponendid, on suurepärane territoriaalse solidaarsuse edendamise vahend; on väga rahul ühtekuuluvuspoliitika hiljutise "lissaboniseerimisega"; arvab, et meetmetega, millega regionaalvahendeid suunatakse rohkem ettevõtlusse, teadustegevusse, innovatsiooni, tööhõivesse ja uutesse oskustesse, peaksid rahalised vahendid muutuma märkimisväärses mahus kättesaadavaks kohalikul tasandil äripotentsiaali tugevdamiseks ja kõige nõrgemate toetamiseks;
Notes that EU funding instruments should be used to support public spending; points out that, in order to contribute to the economic recovery of the European Union, the implementation rate and speed of these funding instruments needs to be accelerated; considers that the European Union's cohesion policy is an excellent instrument of territorial solidarity, especially the trans-border components thereof; is very satisfied with the recent "Lisbonisation" of the cohesion policy; considers that, through steps to direct regional funds more towards entrepreneurship, research, innovation, employment and new skills, considerable funds should become available at local level to enhance business potential and support the most vulnerable;
juhib tähelepanu sellele, et ka üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T) ja üleeuroopalise energiavõrguga (TEN-E) seotud programmid peaksid aitama igakülgselt kaasa nii Euroopa majanduse taastamiskava kui Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisele; arvab, et koordinaatorite positiivsed jõupingutused ning ka Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti loomine koos rakendusaktidega koostalituse tõhususe parandamiseks on andnud tulemuseks mitu täielikult valminud TEN-T projekti kõikjal Euroopa Liidus jätkusuutliku majanduskasvu ja parema liikuvuse stimuleerimiseks;
Points out that the programmes relating to the Trans-European Transport Network (TENs-T) and the Trans-European Energy Networks (TENs-E) should also make their full contribution both to the European Economic Recovery Plan and to the Lisbon Strategy goals; considers that the positive efforts of the coordinators as well as the setting-up of the Trans-European Transport Network Executive Agency, together with the implementing legislation to improve the efficiency of co-modality, have resulted in a substantial number of fully completed TEN-T projects all over the European Union to boost sustainable growth and better mobility;
märgib Euroopa Investeerimispanga olulist rolli seoses Euroopa majanduse taastamiskavaga; tervitab Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamist liikmesriikide poolt, et väljastada VKEdele rohkem laene; rõhutab, et laenud on kõigi liikmesriikide VKEdele kättesaadavad läbipaistval moel ja võrdsetel alustel; nõuab Euroopa Investeerimispanga rolli edasist suurendamist seoses uute innovaatiliste rahastamisvahenditega;
Notes the essential role of the EIB with regard to the European Economic Recovery Plan; welcomes the increase in capital for the EIB from the Member States in order to issue more loans to SMEs; insists that loans are accessible to SMEs from all Member States, in a transparent and equitable manner; calls for a further strengthening of the role of the EIB with regard to new innovative financial instruments;
on majanduse juhtimise osas seisukohal, et praegune majanduskriis nõuab finantsturgude toetamiseks ja usalduse taastamiseks kindlat, kooskõlastatud ja õigeaegset valitsusepoolset sekkumist kõigis liikmesriikides ja reguleerivaid meetmeid; arvab, et uued õigusalased meetmed peaksid tuginema läbipaistvuse ja aruandekohustuse põhimõtetele ning tarbijate õiguste kaitsmiseks tuleb rakendada tõhusat kontrolli; arvab, et uued õigusaktid peaksid sisaldama ülemäärase finantsvõimenduse vastaseid ning pankade suuremate kapitalireservide nõudeid; osutab lisaks sellega seoses praegustele probleemidele seoses hindamiseeskirjade ja riskihinnanguga; arvab, et kontrollitegevuses tuleb pidada sammu finantsinnovatsiooniga ja EL peaks tõhustama selles osas oma reguleerivate organite oskusteavet; arvab, et suurem reguleerimine pole tingimata parem reguleerimine; arvab, et liikmesriigid peavad oma regulatiivset tegevust kooskõlastama; arvab, et tuleb tagada stabiliseerimisstandardid ja finantsjärelevalve reguleerimine eurotsoonis;
Considers, with regard to economic governance, that the current economic crisis requires firm, coordinated and timely government intervention by all Member States, as well as regulatory measures in order to shore up financial markets and restore confidence; considers that new legislative measures should be based on the principles of transparency and accountability and that effective monitoring needs to be implemented so as to safeguard consumer rights; considers that new regulation should include requirements against excessive leveraging and for higher capital reserves for banks; points, moreover, in this connection, to the present problems relating to valuation rules and risk assessment; considers that controls need to keep up with financial innovations and that the European Union should enhance the know-how of its regulatory bodies in this respect; considers that more regulation is not necessarily better regulation; considers that Member States must coordinate their regulatory actions; considers that stabilisation standards and regulation of the financial supervision in the euro area must be safeguarded;
tuletab meelde, et osa vastutusest finantskriisi eest lasub ka reitinguagentuuridel; tervitab Euroopa Ülemkogu üleskutset kiirendada tööd seoses komisjoni 12. novembri 2008. aasta ettepanekuga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reitinguagentuuride kohta ( KOM(2008)0704 ), et karmistada reitinguagentuure käsitlevaid eeskirju;
Recalls that credit rating agencies bear their share of responsibility for the financial crisis; welcomes the call by the European Council to speed up the adoption of the Commission proposal of 12 November 2008 for a regulation of the European Parliament and of the Council on Credit Rating Agencies ( COM(2008)0704 ) to tighten up the rules on rating agencies;
kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut, mis teeks nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid) ELT L 222, 14.8.1978, lk 11.
Calls on the Commission to bring forward a legislative proposal to exempt so-called micro-entities from the scope of the Fourth Council Directive 78/660/EEC of 25 July 1978 based on Article 54(3)(g) of the Treaty on the annual accounts of certain types of companies OJ L 222, 14.8.1978, p.
usub, et väga kiiresti on vaja tugevdada finantssektori ülemaailmset reguleerimist, mis peab hõlmama kaugelt enamat kui klassikaline pangandussektor, ja võtta julgeid meetmeid siduvate eeskirjade kehtestamiseks usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve, läbipaistvuse ja heade tavade kohta ning kohaldada sanktsioone kõigi riikide ja piirkondade suhtes, kes ei tee selles osas koostööd; kutsub komisjoni üles esitama selles osas asjakohaseid ettepanekuid ja nõuab tungivalt, et nõukogu valmistaks rahvusvahelistel läbirääkimistel ette poliitilist maastikku sellise lähenemisviisi kiireks omaksvõtmiseks; märgib, et ülemaailmne finantsstabiilsus on avalik hüve ja selle tagamise eest vastutavad poliitilised juhid;
Believes that it is very urgent to enhance global regulation of the financial sector, which has to reach far beyond the classic banking sector, to undertake bold measures to establish binding rules for prudential supervision, transparency and good practices, and to apply sanctions to all states and territories which do not cooperate; calls on the Commission to put forward appropriate proposals in this regard and urges the Council to prepare the political field in international negotiations for a swift acceptance of such an approach; notes that global financial stability is a public good, and that responsibility for safeguarding this lies with political leaders;
läbivaatamise, et näha ette vähendatud käibemaksumäärad tööjõu- ja personalimahukatele teenustele ja muud asjakohased meetmed sisemaise nõudluse ergutamiseks; kutsub sellega seoses liikmesriike üles kooskõlastatud tegevusele ja solidaarsusele, et võimaldada käibemaksudirektiivis sätestatud käibemaksu diferentseeritud vähendamist, mida liikmesriigid võivad vastavalt oma prioriteetidele otsustada rakendada või mitte rakendada; arvab, et valikulised maksusoodustused peaksid ergutama sisenõudlust ja majandust;
in order to allow for reduced VAT levels on labour-intensive and staff-intensive services and other appropriate measures to stimulate domestic demand; calls for coordinated action and solidarity by the Member States in this respect by allowing for the differentiated options in sectoral VAT reduction provided for in the VAT Directive which Member States may or may not choose to implement, according to their respective priorities; considers that selective tax incentives should stimulate domestic demand as well as the economy;
hindab väga kõrgelt asjaolu, et komisjon on nõudnud bürokraatia vähendamise kõrgetasemelise töörühma loomist, ja palub, et selle töörühma poolt kokku lepitud ettepanekuid rakendataks niipea kui võimalik; rõhutab, et Lissaboni strateegia peaks ette nägema äriühingute regulatiivse koormuse vähendamise, edendades tootlikkust ja ühes sellega kiiremat kasvutempot kõikides valdkondades; usub, et EL peaks uurima reguleerimise alternatiive, konsulteerima sidusrühmadega uute õigusaktide osas ning keskenduma reguleerimise tulude ja kulude suhtele;
Warmly welcomes the fact that the Commission has called for a High-Level Group on Debureaucratisation and asks that the proposals agreed by that Group be implemented as soon as possible; stresses that the Lisbon Strategy should provide for the reduction of regulatory burdens on companies, while furthering productivity and thus higher growth rates across the board; believes that the European Union must examine alternatives for regulation, consult with stakeholders on new regulation and focus on the ratios between the costs and benefits of regulation;
Lissaboni strateegia hindamine, järgmised sammud ja edasine suund
Lisbon Strategy evaluation, next steps and the way ahead
tervitab viimastel aastatel Lissaboni strateegiaga seoses tehtud edusamme, kuid märgib, et mitu tähtsat õigusloomega seotud algatust on endiselt pooleli ja tuleks esmajärjekorras vastu võtta; rõhutab tasakaalustamatut olukorda seoses erinevate Euroopa suuniste alusel tehtud algatuste kvaliteedi ja hulgaga; nõuab tasakaalustatumat lähenemisviisi tõelise mitmeid toetusi pakkuva ELi poliitika reformikava huvides: toetab Euroopa reformikava välismõõtme tugevdamist, nähes ette kõrged standardid, asjakohase õigusliku raamistiku ja koostöö meetodid, selleks et teha koostööd muude rahvusvaheliste majandusjõududega ja astuda vastu globaalsetele väljakutsetele; tervitab sellega seoses mitme komisjoni peadirektoraadi tehtud tööd uute kvalitatiivsete näitajate väljatöötamisel; nõuab tungivalt, et nõukogu paluks komisjonil tagada, et neid näitajaid kasutatakse edaspidi riiklike reformiprogrammide hindamisel ja integreerida need komisjoni järelevalvetegevusse, andes sellega kõikehõlmavama ja asjakohasema ülevaate Lissaboni-Göteborgi strateegia edusammudest;
Welcomes the progress made under the Lisbon Strategy during recent years but notes that a number of important legislative initiatives are still pending and should be adopted as a matter of priority; underlines the unbalanced situation regarding the quality and quantity of initiatives under the different European guidelines; calls for a more balanced approach in the interests of a real multi-supportive EU policy mix reform programme; supports the strengthening of the external dimension of the European reform agenda, providing for high standards, appropriate regulatory framework and cooperative working methods in order to collaborate with other international economic players and to meet global challenges; welcomes, in this context, the work undertaken by various Commission directorates-general in developing new qualitative indicators; urges the Council to ask the Commission to ensure that such indicators be used in the upcoming evaluations of the NRPs and be incorporated in the Commission's monitoring, thereby creating a more comprehensive and adequate picture of the successes of the Lisbon-Gothenburg Strategy;
juhib tähelepanu, et avatud kooskõlastusmeetod, millele Lissaboni strateegia on üheksa aastat tuginenud, on need piirangud ilmsiks toonud Euroopa Liidu ees seisvate uute sisemiste ja väliste raskuste taustal; nõuab seepärast tungivalt, et Lissaboni strateegia järgne periood põhineks ennetavamal, globaalsemal poliitikal, s.o olemasoleva ühise poliitika (kaubandus, siseturg, majandus- ja rahaliit jne) ajakohastamisel ja uuel ühisel välispoliitikal (energia, kliima, areng, ränne jne);
Points out that the open method of coordination, on which the Lisbon Strategy has been based for nine years, has revealed these limitations in the face of new internal and external challenges confronting the European Union; urges, therefore, that the post-Lisbon Strategy period be based on a more proactive, more global policy, i.e. on the updating of existing common policies (for trade, internal market, economic and monetary union, etc.) and on new common external policies (energy, climate, development, migration, etc.);
avaldab kahetsust, et olukorras, kus Lissaboni strateegia täitmise ajakava järgi on järel vaid üks aasta, pole selgelt määratletud eesmärke saavutatud ja edasiminek programmi eri valdkondades on olnud ebapiisav; on seisukohal, et liikmesriikidel on puudunud rakendusmeetmed Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamiseks; usub, et Lissaboni strateegias tuleb näha tuleviku kujundamise poliitika tähtsaid suuniseid, mille eesmärgiks on tugev, konkurentsivõimeline ja majanduskasvu soodustav EL; arvab seetõttu, et see strateegia väärib seda, et liikmesriigid seda tõsisemalt võtaksid ja selles ei tuleks näha pelgalt kaugete eesmärkide kogumit, vaid ELi edasise arengu tegevuskava;
Regrets that, with only one year left on the timescale of the Lisbon strategy, clearly defined goals have not been met and progress in programme areas has been insufficient; takes the view that Member States" efforts have been lacking in implementing measures to bring the goals of the Lisbon strategy closer; believes that the Lisbon Strategy must be seen as an important guideline for future-shaping policies, aimed at a strong, competitive and growth-fostering EU; considers, therefore, that it deserves to be taken more seriously by Member States and should not be seen merely as a set of distant goals, but as an action plan for the further development of Europe;
palub komisjonil esitada enne 2009. aasta lõppu põhjaliku hinnangu Lissaboni strateegia viimase üheksa aasta, liikmesriikide saavutuste ja Lissaboni strateegia eesmärkidele pühendumise kohta; palub komisjonil analüüsida Lissaboni-järgse strateegia kasulikkust seoses uute sihtide ja eesmärkidega ning hinnata eriti liikmesriikide valmisolekut sellise uue programmi rakendamiseks ja selle teostatavust; rõhutab vajadust kujundada ümber majanduskasvu ja töökohtade loomise poliitika koondsuunised majanduslanguse taustal ja nõuab tungivalt, et nõukogu lepiks kokku lühiajalistes meetmetes 2008. aasta tööhõive määra kindlustamiseks, investeeringute tegemiseks kliimamuutusega võitlemiseks ja piisavate sissetulekute tagamiseks, eriti ühiskonna kõige haavatavamaid rühmi silmas pidades; ootab, et komisjon käivitaks neid eesmärke silmas pidades algatused ja esitaks ettepanekud piisavalt vara enne 2010. aasta kevadel toimuvat Euroopa Ülemkogu;
Asks the Commission to analyse the usefulness of a post-Lisbon strategy with new aims and goals, and especially to assess the readiness of Member States to implement such a new programme, and its viability; stresses the need to refocus the IPGs against the background of the economic downturn and urges the Council to agree on short-term measures to safeguard the 2008 employment rate, to invest in the fight against climate change and to ensure sufficient incomes, especially with regard to the most vulnerable groups of society; expects the Commission to launch initiatives and present proposals with respect to these goals in good time for the Spring Lisbon Council in 2010;
rõhutab, et avaliku sektori kulutuste "lissaboniseerimine" kõikides liikmesriikides ja ELi eelarves peab saama reaalsuseks, sest see süvalaiendaks Lissaboni strateegiat ja suurendaks radikaalselt tõhusust majanduskasvu ja töökohtade loomise eesmärkide taotlemisel;
Stresses that the 'Lisbonisation' of public expenditure in all Member States and of the EU budget must become a reality, as it would mainstream the Lisbon Strategy itself and radically enhance effectiveness in the quest for achieving the goals of growth and job creation;
märgib, et vahendid, mida EL vajab Lissaboni strateegia eesmärkide edendamiseks, on põhiliselt kõikide asjaomaste poliitikate, kõikide rahastamisvahendite ja fondide ning ka ELi eelarve ühtlustamine selliselt, et oleks võimalik kiirendada ning süvendada pingutusi majanduskasvu edendamiseks ja töökohtade loomiseks; arvab, et lühiperspektiivis on kiireks toibumiseks majanduskriisist vaja tugevamaid maksustiimuleid, eeldusel et sellega suunatakse erakulutused ja käitumise ümber kooskõlas Lissaboni-Göteborgi strateegia eesmärkide ning kliima- ja energiapaketiga; hoiatab sellega seoses valimatute maksukärbete eest; on seisukohal, et maksustiimulid peavad olema suunatud sotsiaalsetele ja keskkonna alastele eesmärkidele; arvab, et võimalikud vahendid on käibemaksutaseme alandamine tööjõumahukate ja kohapeal osutatavatele teenuste osas, arvab ühtlasi, et rahastada võib nn rohelisi algatusi muu hulgas energiasektoris ja ka autotööstuses ning ehituses, eelkõige seetõttu, et nõudlus nende toodete järele on järsult vähenemas; arvab, et tarbijaid võib näiteks toetada maksuvabastustega nn rohelisemate autode ja keskkonnasõbraliku eluaseme ostmisel;
Notes that the tools needed by the European Union to foster the goals of the Lisbon Strategy are essentially the streamlining of all related policies, all financial instruments and funds, as well as the EU budget in such a way as to induce an acceleration and deepening of efforts for growth and job creation; considers that, in the short run, stronger fiscal stimuli are needed for swift recovery from the economic crisis provided that it reorientates private expenses and behaviour in consistency with the objectives set by the Lisbon-Gothenburg Strategy and the climate-energy package; warns, in this context, against indiscriminate tax cuts; takes the view that fiscal stimuli must be targeted towards social and environmental objectives; considers that possible means are reductions in value-added tax levels, for labour-intensive services and locally supplied services, considers also that funding can be provided for green initiatives in, inter alia, the energy sector, as well as the automobile and the construction sector, especially since those sectors are experiencing a collapse in demand for their products; considers that consumers can, for example, be supported in buying greener cars and environmentally friendly housing through tax exemptions;
tunneb kahetsust Lissaboni strateegia endiselt nõrga nähtavuse pärast paljude liikmesriikide sisepoliitikas; on seisukohal, et selle tulemuslikuks rakendamiseks tuleb kaasata kõik majanduses tegutsevad sidusrühmad; usub, et eelkõige tööturu osapoolte, liikmesriikide parlamentide, piirkondlike ja kohalike asutuste ning kodanikuühiskonna parem kaasamine parandab Lissaboni strateegia saavutusi ning edendab avalikku mõttevahetust asjakohaste reformide üle; usub, et kõigi sidusrühmade kaasamist on võimalik tagada mitmetasandilise halduse põhimõtte asjakohase rakendamise kaudu;
Regrets the still weak visibility of the Lisbon Strategy in the national policies of many Member States; takes the view that the mobilisation of all economic stakeholders is essential to ensure its effective implementation; believes, in particular, that the closer involvement of social partners, national parliaments, regional and local authorities as well as civil society will improve the achievements of the Lisbon Strategy and enhance the public debate on appropriate reforms; believes that the mobilisation of all stakeholders can be ensured through proper implementation of the principle of multi-level governance;