natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nõuab tungivalt, et komisjon esitaks õigusakti ettepaneku, mis käsitleb meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte kohaldamisega seotud õigusaktide läbivaatamist (eespool nimetatud direktiiv 75/117/EMÜ), mida Euroopa Parlament taotles juba 2008. aastal; väljendab heameelt komisjoni hiljutise algatuse üle parandada sätteid, mis puudutavad võrdse tasustamise õiguse rikkumise korral rakendatavaid sanktsioone, et tagada sanktsioonide mõjuvus ja proportsionaalsus (näiteks karmimad sanktsioonid korduvate rikkumiste korral);
Urges the Commission to submit a legislative proposal on the revision of the existing legislation relating to the application of the principle of equal pay for men and women (Directive 75/117/EEC mentioned above) as already requested by the Parliament in 2008; welcomes the Commission's recent initiative on improving the provisions on sanctions in case of a breach of the right to equal pay, to ensure that they are dissuasive and proportional (for instance, higher sanctions in cases of repeated offences);
juhib tähelepanu asjaolule, et riiklikud kulutused tervishoiu valdkonnas kuuluvad liikmesriikide ja nende parlamentide ja/või kohalike ametivõimude vastutusalasse;
Points out that public expenditure in the area of health is the responsibility of individual Member States and their national parliaments and/or local authorities;
rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et mõne uuringu kohaselt kasvaks SKP 30%, kui naiste tööhõivemäär, osalise tööajaga tööhõive ja tööviljakus oleksid meestega võrdsed;
Emphasises the positive effect that gender equality has for economic growth; points out in this respect that some studies estimate that if employment, part-time employment and productivity rates for women were similar to those for men, GDP would increase by 30%;
tunnistab, et hiljutine töökaotus on ajendanud paljusid naisi asutama oma ettevõtte; kutsub komisjoni üles esitama selle ettevõtlusvaimu edendamiseks VKEdele suunatud õigusakte, mille abil oleks võimalik täita eesmärki vähendada ettevõtete halduskoormust 25% võrra aastaks 2012;
Recognises that many women have been empowered by recent job losses to establish their own businesses; calls on the Commission to bring forward legislation specifically aimed at SMEs to fulfil its objective of reducing administrative burdens on business by 25% by 2012 to help foster this entrepreneurial spirit;
väljendab heameelt Eurostati sooliselt eristatud statistika üle; on siiski seisukohal, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata osalise tööajaga töötajate tööpuudusele (valdkond, mis jäetakse sageli tööpuuduse statistikast välja); juhib tähelepanu sellele, et tõenäoliselt mõjutavad pikaajaline töötus, madalamad palgad ja väiksem keskmine töötundide arv suuresti just naiste sissetulekut, sotsiaalkindlustust ja pikemas perspektiivis ka pensioni;
Welcomes Eurostat's gender-disaggregated statistics; believes, however, that more attention should be paid to part-time unemployment (an area often excluded from unemployment statistics); points out that long-time unemployment, lower wages and lower average working hours are likely to have profound consequences especially for women's earnings, social security allowances and, in the longer run, their pensions;
palub komisjonil läbi viia Euroopa Liidu tasandil uuringu juhatusse kuuluvate naiste arvu ja ettevõtete finantstulemuste seose kohta, võttes arvesse 2007. aastal Catalyst Inc. poolt teostatud uuringut, millest järeldus, et ettevõtted, mille juhatuses on kolm või rohkem naist, teenivad 83% võrra suuremat aktsiatulu ja 73% võrra suuremat müügitulu;
Calls on the Commission to draw up a study at Union level on the relation between the number of women on company boards and companies' financial performance, taking into account the study drawn up by Catalyst Inc. in 2007 which concluded that companies with three or more women on the board have an 83% higher return on shares and a 73% higher return on sales;
rõhutab asjaolu, et kõige enam mõjutab kriis kaitsetuid naisterühmasid: puuetega naised, sisserändajate ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised, madala kvalifikatsiooniga naised, pikaajaliselt töötud naised, elatusvahenditeta üksikud naised, ülalpeetavate eest hoolitsevad naised jne;
Emphasises that the crisis will have the worst effect on vulnerable groups of women: disabled women, immigrant women, women from ethnic minorities, women with few qualifications, women who are long-term unemployed, single women without means and women caring for dependents, etc.;
juhib tähelepanu asjaolule, et kriis mõjutab ka võõrtöötajaid ning nende perekondi kodumaal; viitab asjaolule, et sageli ei kajastu naiste rände ulatus piisavalt aruandluses ja seetõttu ka kriisi mõju perekondadele, kelle sissetulek sõltub naiste palgast, mistõttu võivad naised sattuda veelgi haavatavamasse olukorda, kui nad pöörduvad tagasi kodumaale, olles hüljatud oma kogukondade ja perede poolt;
Points out that migrant workers are likewise affected by the crisis, as are their families back home; refers to the fact that the scale of female migration is often under-reported and with it the impact on families dependent on their wages for survival, as a result of which women may find themselves in an even more vulnerable position when they return home, rejected by their communities and families;
rõhutab ja tervitab asjaolu, et sekkumiseks ja lahendusteni jõudmiseks tuleb mõista kriisi tausta ning tunnistada, et ei ole olemas ühte ainuõiget lahendust; rõhutab samas, et majanduslangust saab kasutada ainulaadse võimalusena muuta majandus- ja sotsiaalpoliitika sugupooli kaasavamaks ning liikuda sooliselt võrdõiguslikuma ühiskonna loomise suunas;
Underlines and welcomes the fact that interventions and solutions require a contextual understanding of the crisis and recognition that there is not a ‘one-size-fits-all’ response; stresses that, at the same time, the recession can be used as a unique opportunity to make economic and social policies more gender-inclusive and to move towards creating a more gender-equal society;
rõhutab vajadust võidelda stereotüüpide vastu kõikides eluvaldkondades ja -etappides, sest stereotüübid on üks püsivamaid meeste ja naiste ebavõrdsuse põhjustajaid, mõjutades valikuid hariduse, koolituse ja tööhõive alal, vastutuse jagunemist kodutöödes ja pereelus, osalemist avalikus elus, osalemist ja esindatust vastutavatel töökohtadel ning tööalaseid valikuid;
Stresses the need to combat stereotypes in all walks and at all stages of life, since these are one of the most persistent causes of inequality between men and women in affecting their choices in the field of education, training and employment, the distribution of domestic and family responsibilities, participation in public life and participation and representation in decision-making positions, and in their choices regarding the labour market;
märgib kahetsusega, et kriisile reageerimise poliitilistes meetmetes, sealhulgas majanduse elavdamise kavades, ei ole kriisi soolist mõju teadvustatud, analüüsitud ega ette nähtud selle vähendamist; avaldab kahetsust asjaolu üle, et Lissaboni strateegia järgselt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist praktiliselt ei käsitleta; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles lisama makromajanduse suunistesse ja ELi 2020. aasta strateegiasse soolise võrdõiguslikkuse küsimus koos konkreetsete eesmärkidega ning arvestama kõikide poliitikavaldkondade eelarvete koostamisel soolise võrdõiguslikkusega;
Notes with regret the fact that policy responses to the crisis, including recovery packages, have failed to acknowledge, analyse and rectify the gender impact of the crisis; regrets the fact that gender mainstreaming in the post-Lisbon strategy is basically non-existent; calls on the Council, the Commission and the Member States to integrate gender equality with specific targets into the employment and macro-economic guidelines and the EU 2020 Strategy, and to introduce gender budgeting in all policies;
on seisukohal, et kuigi eesmärk saavutada ELis 60%ne naiste tööhõive määr aastaks 2010 on peaaegu täidetud, tuleb seada ambitsioonikam eesmärk – 75% aastaks 2020; rõhutab samuti, et on vaja vähendada palgaerinevust sugude vahel;
Considers that although women's employment in the EU is close to meeting the target of 60% in 2010, there is a need to set a more ambitious target of 75% by 2020; also emphasises the need to reduce the pay gap;
palub komisjonil, nõukogul ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid selleks, et süvalaiendada soolist võrdõiguslikkust kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse ning vaadata läbi olemasolevad õigusaktid, et tagada soolise võrdõiguslikkuse õige kohaldamine ning võimaldada vajadusel kohaldada „positiivse diskrimineerimise” meetmeid;
Calls on the Commission, the Council and the Member States to take the necessary steps to mainstream the gender perspective into all EU policies and to review the existing legislation so as to ensure that gender equality is correctly applied and that positive discrimination measures can be applied where these are necessary;
palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel ning eelkõige Euroopa Parlamendi finants-, majandus- ja sotsiaalkriisi erikomisjonil (CRIS) tagada, et viiakse läbi majanduse elavdamise kavade ja struktuurilise kohandamise programmide soolise mõju hindamine (tagantjärele hindamine juhul, kui seda ei ole tehtud eelnevalt) ning lisatakse sooline aspekt, sealhulgas sooliselt eristatud andmed ja statistika;
Calls on the Council, the Commission, the Member States and especially Parliament's Special Committee on Financial, Economic and Social Crisis (CRIS) to ensure that recovery plans and structural adjustment programmes undergo a gender-impact assessment (ex-post assessment in cases where it has not been done ex-ante) and integrate a gender perspective including gender-disaggregated data and statistics;
nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et majanduslangus ja rahalised kärped ei mõjuta nii valitsus- kui ka valitsusvälise sektori kõigil tasanditel soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele suunatud poliitika ja struktuuride toimimist; väljendab kahetsust asjaolu üle, et mõnedes riikides on selliseid rahalisi kärpeid juba tehtud;
Urges the Council, the Commission and the Member States to ensure that regression and financial cuts do not affect the policies and the functioning of the structures aimed at achieving equality between women and men at all levels in the governmental and non-governmental sector; regrets that such financial cuts have already taken place in some countries;
kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles analüüsima ja võtma meetmeid, et võidelda avaliku sektori kulutuste ja sotsiaaltoetuste vähendamise negatiivsete mõjude vastu, eriti kohalikul tasandil tehtavate avaliku sektori kulutuste kärbete puhul, pidades silmas eesmärki tagada, et naistele ei jääks ebaproportsionaalselt suur hoolduskoormus (lapsed, eakad inimesed ja ülalpeetavad);
Calls on the Council, the Commission and the Member States to analyse and counteract the negative effects of reductions in public spending and social benefits, especially in the context of cuts in public spending at local level, in order to ensure that women are not left with a disproportionate burden of care (children, the elderly, and dependent persons);
juhib tähelepanu sellele, et puuduliku hoolduspoliitika ja infrastruktuuri tõttu töötab nende lünkade täitmiseks kodumajapidamistes rohkem naissoost võõrtöötajaid, kellel puudub sotsiaal-, töökaitse ja muud soodustused; kutsub liikmesriike üles viivitamatult võitlema ebaseadusliku tööhõivega ja kaasama seaduslikke võõrtöötajad sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemidesse;
Points out that the lack of care policies and infrastructure has led to an increase in female migrant domestic workers filling these gaps in private homes without access to social and work-related protection and benefits; calls on the Member States to urgently combat illegal employment and integrate legal migrant workers into social security and healthcare schemes;
kutsub liikmesriike üles arendama taskukohaseid, kättesaadavaid ja kvaliteetseid lastehoiu- ja ülalpeetavate hooldusteenuseid, mis oleksid kooskõlas üleeuroopaliste eesmärkidega, ning tagama, et kõnealuste teenuste kättesaadavus oleks ühildatav täistööajaga töötavate naiste ja meeste töögraafikutega; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid täiel määral struktuurifondide ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi võimalusi kvaliteetsete teenuste rahastamise kättesaadavamaks muutmiseks; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks ettepaneku võtta vastu direktiiv, mis käsitleb isapuhkust, lapsendaja puhkust ja puhkust ülalpeetava pereliikme hooldamiseks;
Calls on the Member States to develop affordable, accessible and quality care services for children and other dependants, in line with the European targets, and to ensure that the availability of those services is compatible with women and men's full-time working schedules; urges the Commission and the Member States to fully capitalise on the potential of the Structural Funds and of the European Agricultural Fund for Rural Development and to facilitate access to the financing of quality services; urges the Commission to propose a directive on paternity, adoption and filial leave;
juhib tähelepanu asjaolule, et muutuvas majandusolukorras kasvab vägivald naiste ja meeste vastu; seetõttu julgustab liikmesriike kasutama riiklikke õigusakte igasuguse soolise vägivalla vastu võitlemiseks, ning väljendab heameelt eesistujariigi Hispaania algatuse üle luua naistevastase vägivalla seirekeskus; väljendab samuti heameelt liikmesriikide rühma algatuse üle võtta vastu ohvrite kaitset käsitlev alusakt (Euroopa lähenemiskeeld);
Points out that violence against women and men increases in times of economic upheaval; therefore encourages the Member States to use national legislation to address all forms of gender-based violence and welcomes the Spanish Presidency's initiative to set up an Observatory on Violence against Women; likewise welcomes the initiative by a group of Member States regarding the overarching instrument on the protection of victims (European Protection Order);
kutsub liikmesriike üles soodustama, eriti avalike teabekampaaniate abil, naiste vastu suunatud vägivalla kollektiivset teadvustamist; tuletab meelde, et noorte harimine ja teadlikkuse tõstmine on niisuguste nähtuste vastu võitlemisel peamine;
Calls on Member States to promote collective awareness of the phenomenon of violence against women, particularly by means of public information campaigns; recalls that education and measures to raise young people's awareness are essential in order to combat this type of phenomenon;
rõhutab, et naised on alaesindatud finantsotsuste tegemisel ning et naised on tegelikult üks neist rühmadest, kes on praegusel ajal finantsotsuste tegemisest kõrvale jäetud ja kellele finantsriskid negatiivset mõju avaldavad; kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles suurendama naiste osalemist otsuste tegemise kõigil tasanditel, eriti kui on tegemist eelarve koostamise ja Euroopa finantssüsteemi, sealhulgas Euroopa Keskpanga juhtimise korraldusega; rõhutab seoses sellega vajadust edendada tütarlaste ja naiste finantsalaseid teadmisi;
Stresses that women are under-represented in financial decision-making - in fact women are one of the groups currently excluded from financial decision-making that are adversely affected by financial risk; calls on the Council, the Commission and the Member States to improve women's participation at all levels of decision-making, especially in the areas of budgeting and of governance arrangements for European financial systems, including the European Central Bank; in this context, stresses the need to promote financial literacy for girls and women;
väljendab heameelt Norra valitsuse otsuse üle suurendada naiste osakaalu aktsiaseltside juhatustes vähemalt 40%ni, kuna seeläbi on suudetud suurendada naiste osakaalu ettevõtete juhatustes praeguse 41% tasemeni; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma Norra algatusest positiivset eeskuju ja liikuma samas suunas börsil noteeritud äriühingute puhul;
Welcomes the Norwegian Government's decision to increase the number of women on the boards of public limited companies to at least 40 %, which has made it possible to raise the proportion of women on boards to the current figure of 41%; calls on the Commission and the Member States to take the Norwegian initiative as a positive example and move in the same direction for listed companies;
tervitab vajadust suurendada naiste arvu aktsiaseltside juhatustes, kuid rõhutab, et riikide valitsused peaksid võtma meetmeid, mis on nende vajadustest lähtuvalt asjakohased;
Welcomes the need for increasing the number of women on boards of public limited companies, but stresses that national governments should take action which is appropriate to their own needs;
juhib tähelepanu asjaolule, et sotsiaalsesse infrastruktuuri investeerimine on võimalus Euroopat moderniseerida ja edendada võrdõiguslikkust ning seda võib käsitleda kui paralleelset strateegiat rohelistesse tehnoloogiatesse investeerimisele, et moderniseerida füüsilist infrastruktuuri; on seisukohal, et sooline võrdõiguslikkus peaks seetõttu olema poliitika prioriteet ja oluline vahend;
Points out that investment in social infrastructure is an opportunity to modernise Europe and promote equality and can be seen as a parallel strategy to investment in green technologies modernising the physical infrastructure; considers that gender equality should therefore be a policy priority and an essential tool;
märgib, et „roheline majandus” on ELi 2020. aasta strateegia seisukohast ülimalt oluline; rõhutab asjaolu, et nn rohelistel töökohtadel on võimalus tulevikus muutuda Euroopa tööturul oluliseks kasvavaks segmendiks ja et juba praegu võib ELis rohkem kui 20 miljonit töökohta pidada „roheliseks” ning hiljutised andmed näitavad, et töökohtade arv ainuüksi taastuvenergiasektoris võib aastaks 2020 kahekordistuda, ulatudes 2,8 miljonini;
Notes that, in the light of the EU 2020 Strategy, the ‘green economy’ is crucial; underlines the fact that ‘green jobs’ have the potential to become a key growth segment of the future European labour market, that today more than 20 million jobs in the European Union can be considered as ‘green’ and that recent evidence shows that jobs in the renewable energy sector alone have a potential to double to 2.8 million by 2020;
juhib tähelepanu asjaolule, et majanduse keskkonnasõbralik ümberkujundamine ja üleminek vähem süsinikdioksiidiheiteid tekitavale majandusele suurendab oluliselt nõudlust oskustööliste järele; viitab tõsiasjale, et naissoost töötajad on tugevalt alaesindatud taastuvenergiasektoris ning eelkõige teaduse- ja tehnoloogiamahukates ametites; palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et naistöötajaid kaasatakse rohkem koolitusprojektidesse ja programmidesse, mis on seotud ökoloogilise ümberkujundamisega, s.t hõlmavad taastuvenergiasektorit ning teaduse- ja tehnoloogiamahukaid ameteid; kutsub liikmesriike üles edendama naiste kohaliku tasandi ettevõtlusalgatusi nendes valdkondades, parandades teabe levitamise ja koolitusseminaride korraldamise teel juurdepääsu Euroopa struktuurifondidele;
Points out that the ecological conversion of the economy and the transition to a low-carbon economy will create a huge demand for skilled workers; refers to the fact that female workers are strongly under-represented in the renewables sector and especially in science and technology-intensive jobs; asks the Council, the Commission and the Member States to make sure that female workers are included more in training projects and programmes on ecological transformation, i.e. in the renewable sector, science and technology-intensive jobs; calls on the Member States to encourage women in local entrepreneurial initiatives in these fields by facilitating access, through dissemination of data and training workshops, to available European Structural Funds;
kutsub liikmesriikide tööandjaid üles looma naistöötajatele uute tehnoloogiate valdkonnas rohkem võimalusi, et tugevdada kõrgtehnoloogiasektorit kooskõlas ELi 2020. aasta eesmärkidega;
Encourages employers in the Member States to create more opportunities for female workers in new technologies in order to strengthen the high-tech sector in accordance with the EU 2020 objectives;
artikli 16 ning Euroopa Sotsiaalfondi käsitleva määruse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1081/2006, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi (ELT L 210, 31.7.2006, lk 12).
and Article 6 of both Regulations on the European Social Fund Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund (OJ L 210, 31.07.2006, p.
nõuab, et muudetaks EAFRD määrust, võimaldades programmitöö perioodil 2014–2020 võtta naiste jaoks positiivseid meetmeid, mida oli võimalik teha varasematel perioodidel, aga mitte praegu, ning et sellistel meetmetel oleks eelkõige positiivne mõju naiste tööhõivele maapiirkondades;
Calls for the EAFRD Regulation to be amended to enable proactive measures to be taken in support of women in the 2014-2020 programming period, which was possible in previous periods but not in the current one, and which will have very beneficial effects on women's employment in rural areas;
kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles looma iga fondi raames rahalised reservid võrdsete võimaluste meetmete jaoks;
Calls on the Member States to develop mechanisms for equality governance to include gender expertise within governmental departments and other agencies that implement measures under the Cohesion and Structural Funds and promote women's organisations and networks;
ergutab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituuti koostama analüüsi majandus- ja finantskriisi soolise mõju kohta; on seisukohal, et see mõjuhindamine tuleks viia läbi täpsete näitajate abil, võttes arvesse kriisile omast konteksti; kutsub teisi Euroopa institutsioone (näiteks Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi) üles otsima oma töös lahendusi soolise võrdõiguslikkuse küsimustele;
Encourages the European Institute for Gender Equality to undertake a gender impact analysis of the economic and financial crisis; considers that this impact assessment should be performed with the aid of precise indicators taking account of the specific context of the crisis; calls on the other European institutions, such as the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions, to propose responses to gender issues in their ongoing work;
rõhutab vajadust arendada programme ja rahalisi soodustusi, et ergutada ja edendada naiste osalemist väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes;
Stresses the need to develop programmes and financial incentives to encourage and promote the participation of women in small and medium-sized enterprises;
kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles tunnustama ja toetama panust, mida kodanikuühiskond saab anda finants- ja majanduskriisiga toimetulekusse, eelkõige pidades silmas vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat;
Calls on the Council, the Commission and the Member States to recognise and provide support for the contribution that civil society can make in addressing the financial and economic crisis, particularly in the light of the European Year on Poverty and Social Exclusion;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele, sotsiaalpartneritele ja asjaomastele valitsusvälistele organisatsioonidele.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments of the Member States, the social partners and the relevant NGOs.
Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhiste 2006–2010 tulemuste hindamise kohta ja soovituste kohta tulevikuks ( 2009/2242(INI) )
European Parliament resolution of 17 June 2010 on assessment of the results of the 2006-2010 Roadmap for Equality between women and men, and forward-looking recommendations ( 2009/2242(INI) )