natgillin/translations-raw huggingface dataset:
See tähendab, et liikmesriigid küsivad teiste nõukogu liikmete arvamust iga sihtriigi kohta, millega võib tekkida probleeme või mille suhtes neil on kahtlusi.
Member States thus request the views of other Council members on any destination that might give rise to concern or on which they may have doubts.
Sellise teabevahetuse üldeesmärk on soodustada ühise arusaama kujundamist sihtriikide kohta, vähendades seega võimalikke liikmesriikidevahelisi erinevusi eksporditaotluste läbivaatamisel.
The overall aim of such information exchanges is to favour a common understanding on specific destinations, thereby reducing possible divergence between Member States when they review export applications.
2009. ja 2010. aastal hõlmasid liikmesriikidevahelised konsultatsioonid kokku 24 kolmandate riikide hulka kuuluvat sihtriiki.
In 2009 and 2010, consultations between Member States covered a total of 24 third country destinations.
Neil juhtudel andsid liikmesriigid ülevaate teguritest, mille alusel nad otsustasid kas anda kõnealustesse sihtriikidesse eksportimiseks litsentsi või sellest keelduda, sealhulgas sellest, kuidas nad hindasid ühises seisukohas sätestatud kaheksat kriteeriumi.
In these cases, Member States reported on elements which had led them to their decisions to either grant or deny export licences to those destinations, including how they had assessed the eight criteria of the common position.
Teistel liikmesriikidel oli võimalus esitada märkusi nende kriteeriumide hindamise kohta, mille alusel riiklik ekspordilitsents anti või andmata jäeti, ja tõstatada võimalikke probleeme, sealhulgas seoses mõjuga riigi julgeolekule.
Other Member States had the opportunity to comment on the assessment of criteria against which the national export licence was granted or denied, and to raise possible concerns, including impact on national security.
Parlamendi küsimuses nimetatud Mistrali sõjalaevade Venemaale ekspordi kohta on liikmesriigid tavarelvastuse ekspordi töörühmas vahetanud seisukohti ja teavet.
The transfer of the Mistral warship to Russia mentioned by the present parliamentary question was the object of an exchange of views and information between Member States in COARM.
Kirjalikult vastatav küsimus E-007865/2011
Question for written answer E-007865/2011
Marietje Schaake (ALDE) , Barbara Lochbihler (Verts/ALE) , Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Johannes Cornelis van Baalen (ALDE) , Tunne Kelam (PPE) ja Ivo Vajgl (ALDE)
Marietje Schaake (ALDE) , Barbara Lochbihler (Verts/ALE) , Baroness Sarah Ludford (ALDE) , Johannes Cornelis van Baalen (ALDE) , Tunne Kelam (PPE) and Ivo Vajgl (ALDE)
Teema: VP/HR - uurimine seoses Euroopa ettevõtete rolliga inimõiguste rikkumises (II osa) ning kahesuguse kasutusega tehnoloogiate ekspordis
Subject: VP/HR — Inquiry into role of European companies in human rights violations (part II) and the export of dual-use technologies
Me viitame teie 20. mai 2011. aasta vastusele, mille andsite 9. märtsil 2011. aastal esitatud kirjalikule küsimusele E-002212/2011 „Uurimine seoses Euroopa firmade rolliga inimõiguste rikkumises”, ning teie 1. juuni 2011. aasta kirjale.
We refer to your answer of 20 May 2011 to Written Question E‑002212/2011 —‘Inquiry into role of European companies in violation of human rights’, tabled on 9 March 2011, and your letter of 1 June 2011.
Ei ole kahtlust, et EList imporditud ja ELi ettevõtjate välja töötatud tehnoloogiaid http://www.nokiasiemensnetworks.com/news-events/press-room/statement-to-the-public-hearing-on-new-information-technologies-and-human-rights. kasutavad repressiivrežiimid.
It is undisputed that technologies imported from the EU and designed by European companies http://www.nokiasiemensnetworks.com/news-events/press-room/statement-to-the-public-hearing-on-new-information-technologies-and-human-rights are being used by repressive regimes.
Seoses Egiptuse juhtumiga on ajalehed ulatuslikult kajastanud http://online.wsj.com/article/SB10001424052748703652104576122044234987416.html.http://www.bloomberg.com/news/2011-02-03/vodafone-ordered-to-send-egyptian-government-messages-update1-.html. , kuidas Euroopa telefoniettevõtja Vodafone tegutseb endise Mubaraki režiimi otsese kontrolli all, sulgedes oma teenuseid ja saates samal ajal laiali valitsusmeelseid tekstisõnumeid.
Concerning the case of Egypt, newspapers have extensively reported http://online.wsj.com/article/SB10001424052748703652104576122044234987416.html;http://www.bloomberg.com/news/2011-02-03/vodafone-ordered-to-send-egyptian-government-messages-update1-.html about the European telephone company Vodafone conducting its business under the direct control of the former Mubarak regime, in shutting down its services whilst sending pro-government text messages.
Kas kõrge esindaja selgitaks, kas temal ja/või komisjonil on vastavad volitused, ja kui on, kas nad on siis valmis algatama uurimise selle kohta, kas Euroopa IKT, julgeoleku ja telekommunikatsiooni ettevõtjad ning nende tütarettevõtjad, st seaduslikult Euroopas registreeritud tegutsemiskohaga ettevõtjad, võivad olla kaasa aidanud inimõiguste rikkumisele eelkõige Tuneesias, Egiptuses, Süürias, Bahrainis ja Iraanis, või võivad seda teha edaspidi?
Can the High Representative explain whether she and/or the Commission has the power, and if so, is willing, to start an inquiry into whether the business operations and conduct of European ICT, security and telecom companies and their subsidiaries, i.e. those with a legally registered office in the EU, might have contributed to human rights violations, in particular in Tunisia, Egypt, Syria, Bahrain and Iran, or might do so in the future?
Kas kõrge esindaja nõustub, et IKT, nagu ka muude tehnoloogiliste kahesuguse kasutusega toodete ja tarkvara väljavedu repressiivse valitsusega riikidesse ja sellistele riikidele kuuluvatesse ettevõtetesse on muutunud inimõiguste rikkumise vahendiks?
Does the High Representative agree that the export of ICT, as well as other technological dual-use items and software, to states and state-owned companies with repressive governments has become instrumental in the violation of human rights?
Kas kõrge esindaja nõustub, et kahesuguse kasutusega tehnoloogiatele tuleks luua ja kehtestada ELi õigusaktides laiahaardelisem ELi väljaveo ja lubade andmise mehhanism, mille eesmärgiks on vältida Euroopa ettevõtjate ja tehnoloogiate muutumist inimõiguste rikkumise tööriistaks ja vahendiks?
Does the High Representative agree that a more comprehensive EU export and licensing mechanism for dual-use technologies should be established, and laid down in EC law, in order to prevent European companies and technologies from becoming an accessory to and instrumental in human rights violations?
Kui jah, siis kas kõrge esindaja suruks läbi uued komisjoni ja/või nõukogu õigusaktide algatused, sealhulgas perioodiliselt läbivaadatavad ja uuendatavad nimekirjad potentsiaalselt kahjustavatest tehnoloogiatest ning (ülemaailmse) varajase hoiatuse mehhanismi, mis hõlmab sõnavabaduse, ajakirjandusvabaduse ja internetivabaduse, kärpimisest ning Euroopa IKT tehnoloogia kuritarvitamisest teatamist inimeste üldiste inimõiguste rikkumise korral?
If so, is the High Representative willing to press for new legislative initiatives by the Commission and/or the Council, including continuously reviewed and updated ‘lists’ of potential harmful technologies, and a (global) early warning mechanism that includes the notification of the deterioration of freedom of expression, freedom of the press, Internet freedom and the misuse of European ICT technology in violating people's universal human rights?
Kas kõrge esindaja nõustub, et Euroopa ettevõtted peaksid olema kohustatud rakendama ettevõtjasiseseid meetmeid ja järgimise mehhanisme ELi kahesuguse kasutusega tehnoloogiate väljaveo piirangute järgimiseks ning peaksid vastutama kõnealuste sätete rikkumise eest?
Does the High Representative agree that European companies should be required to implement internal measures and compliance mechanisms to comply with EU export restrictions on dual-use technologies, and should face the consequences in case of breach of those provisions?
Kas kõrge esindaja nõustub, et nii EL kui ka Euroopa ettevõtted peaksid pingutama selle nimel, et suurendada nii ELi sees kui ka väljaspool teadlikkust kahesuguse kasutusega tehnoloogiate ohtudest ning sellest, kuidas lõppkasutajad saavad ennast kuritarvitamise vastu kaitsta, sealhulgas ELi tegevusjuhendite koostamine IKT ja telekommunikatsiooniettevõtjate jaoks?
Does the High Representative agree that both the EU and European companies should make efforts to raise awareness, both inside and outside the EU, of the double-edged sword technologies can represent and of how end-users can protect themselves against misuse, including the drafting of an EU code of conduct for ICTs and telcos?
Komisjoni nimel vastanud Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Ashton
Joint answer given by High Representative/Vice-President Ashton on behalf of the Commission
Kirjalikult vastatavad küsimused : E-007865/11 , E-007997/11
Written questions : E-007865/11 , E-007997/11
ELi aluslepingutega ei ole kõrgele esindajale antud ühtegi üldist volitust uurida inimõiguste väidetavaid rikkumisi, mis eraettevõtjad on toime pannud.
The EU Treaties do not confer any general power upon the High Representative to conduct enquiries into alleged human rights violations by private companies.
Aluslepingutes on siiski sätestatud, et inimõiguste kaitse on liidu välistegevuse üks eesmärk.
However, the Treaties provide that the protection of human rights is an objective of Union external action.
Selles valguses tunneb kõrge esindaja loomulikult muret kõikide väidete pärast, et ELi ettevõtjate käitumine võis kaasa aidata inimõiguste rikkumisele kolmandates riikides.
In this light, the High Representative is naturally concerned by any allegations that the behaviour of EU companies may have contributed to human rights violations in third countries.
Info- ja sidetehnoloogial on loomupäraselt kahetine olemus – selle abil saab tugevdada demokraatiat ja edendada inimõigusi ning samas võimaldab see repressiivsetel valitsustel panna toime rohkem inimõiguste rikkumisi.
Information and communication technologies (ICT) have an inherently dual nature, in that they have the potential both to foster democracy and to promote human rights or to enable repressive governments to increase violations of human rights.
EL on juba astunud samme, et kahesuguse kasutusega tehnoloogia, sealhulgas telekommunikatsiooni- ja infoturbetehnoloogia litsentseerimisel lähtutaks inimõigustega seotud kaalutlustest.
The EU has already taken steps to introduce human rights considerations into the licensing of dual-use technologies, including telecommunications and ‘information security’ technologies.
Määruses nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks, on sätestatud, et kahesuguse kasutusega kaupade eksportimise võib keelustada mitmel põhjusel, sealhulgas inimõigustega seotud kaalutlustel.
Regulation 428/2009 setting up a Community regime for the control of exports, transfer, brokering and transit of dual use items provides that authorisations for the export of dual use items may be refused on a variety of grounds, including for reasons of human rights considerations.
Komisjon hindab praegu võimalust, kuidas inimõigustega seotud kaalutlusi saaks kindlamalt lõimida kahesuguse kasutusega kaupade kontrollisüsteemi.
The Commission is currently assessing how human rights considerations could be integrated more strongly into the dual-use export control system.
Komisjon võttis 30. juunil 2011. aastal vastu rohelise raamatu Euroopa Liidu kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrollisüsteemi kohta.
On 30 June 2011, the Commission adopted a Green Paper on the EU dual-use export control system.
Roheline raamat käivitab ulatusliku avaliku arutelu süsteemi toimimise teemal.
The Green Paper launches a broad public consultation concerning the functioning of the system.
Roheline raamat on jagatud kolme ossa: esimeses osas kirjeldatakse ekspordikontrolli üldist tausta, teises käsitletakse kehtiva kahesuguse kasutusega kaupade määruse kohaseid eriküsimusi ning kolmandas arutletakse ELis tehtava ekspordikontrolli keskpikka ja pikaajalise visiooni üle.
The Green Paper is divided into three parts: the first setting out the overall context of export controls, the second dealing with specific issues under the current Dual-Use Regulation, and the third elaborating on a mid‑ to long-term vision of export controls in the EU.
Sidusrühmi kutsutakse esitama kommentaare kõikide dokumendis käsitletud teemade kohta.
Stakeholders are invited to provide responses on all of the issues set out in the document.
Kommentaaride esitamise tähtaeg on 31. oktoober 2011.
The deadline for comments is 31 October 2011.
Potentsiaalselt kahjustavate tehnoloogiate loetelude pidev läbivaatamine ja ajakohastamine ei ole kõrge esindaja pädevuses, kuna selle kohta peab tegema ettepaneku komisjon.
The continuous review and updating of lists of potential harmful technologies is not within the remit of the High Representative as they are the subject of a Commission proposal.
Tasub märkida, et nende loeteludega tegelikult teostatakse kahesuguse kasutusega kaupade rahvusvaheliselt kokkulepitud kontrolli, mida korrapäraselt ajakohastatakse ja teostatakse ELi õigusaktide kohaselt.
It is worth mentioning that these lists actually implement internationally agreed dual-use controls which are regularly updated and implemented in EU legislation.
Nn varajase hoiatamise mehhanismi võimalik kehtestamine ulatub kahesuguse kasutusega kaupade määruse rakendamisest kaugemale ning seda tuleks käsitleda laiemalt.
The possible establishment of an ‘early warning mechanism’ goes beyond the scope of the implementation of the Dual-Use Regulation and should be dealt with in a wider framework.
Euroopa ettevõtjatel on üldine kohustus täita kahesuguse kasutusega kaupade määruse sätteid ja kõiki riiklikke rakendussätteid ning tagada, et nad on sel eesmärgil kehtestanud asjakohased vastavusmehhanismid.
It is in general incumbent upon European companies to comply with the provisions of the Dual-Use Regulation and any implementing national legislation, and to ensure that they have put in place appropriate compliance mechanisms to this end.
Lisaks on määruse artiklis 20 eelkõige nõutud, et määruse täitmise eesmärgil peavad ettevõtjad ekspordi kohta üksikasjalikku registrit.
Moreover, Article 20 of the regulation, in particular, requires companies to establish records of their exports for the purpose of compliance.
Määruse artiklis 24 on nõutud, et rikkumiste eest kehtestavad liikmesriigid riiklikul tasandil asjakohased ja hoiatavad karistused.
Article 24 of the regulation requires the Member States to establish appropriate and dissuasive penalties at the national level in the event of breach.
EL toetab kindlalt ÜRO Inimõiguste Nõukogus 2011. aasta juunis kinnitatud ÜRO juhtpõhimõtteid kaubanduse ja inimõiguste valdkonnas.
The EU is a strong supporter of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights endorsed by the UN Human Rights Council in June 2011.
Kõrge esindaja loodab, et kõik Euroopa ettevõtjad täidavad neid põhimõtteid, ning eelkõige: —
The High Representative expects all European companies to comply with these principles and in particular that business: —
väldivad teiste isikute inimõiguste rikkumist ja hakkavad tegelema inimõigustele avalduva kahjuliku mõjuga, millega nad seotud on;
avoid infringing on the human rights of others and should address adverse human rights impacts with which they are involved;
püüavad vältida või leevendada inimõigustele avalduvat kahjulikku mõju, millega nende tegevus, tooted või teenused on nende ärisuhete kaudu otseselt seotud, isegi kui nad ise ei ole sellele kaasa aidanud;
seek to prevent or mitigate adverse human rights impacts that are directly linked to their operations, products or services by their business relationships, even if they have not contributed to those impacts;
kui ettevõtjad on kindlaks teinud, et nad on tekitanud kahjulikku mõju või sellele kaasa aidanud, püüavad nad olukorda leevendada või teha selles valdkonnas koostööd.
Where business enterprises identify that they have caused or contributed to adverse impacts, they should provide for, or cooperate in, their remediation.
Komisjon on lisaks teatanud, et ta võtab enne 2011. aasta lõppu vastu teatise ettevõtjate sotsiaalse vastutuse kohta, mis edendab veelgi ELi tegevust kaubanduse ja inimõiguste, sealhulgas ÜRO juhtpõhimõtete tõhusa rakendamise valdkonnas.
The Commission has also stated that it will adopt a communication on Corporate Social Responsibility by the end of 2011, which will further advance the EU’s actions on business and human rights, including on an effective implementation of the UN Guiding Principles.
Pidades silmas äärmiselt keerukaid küsimusi, mis on seotud nii info- ja sidetehnoloogia ekspordi õigusliku reguleerimise ja ka info- ja sidetehnoloogia tööstuse toimimisjuhendi väljatöötamisega ELis, uurivad Euroopa Liidu välisteenistus ja komisjon võimalust luua teema analüüsimiseks talitustevaheline töörühm koos asjaomaste teenistustega.
In the light of the extremely complex issues involved concerning either legal regulation of exports of ICT or the development of a code of conduct for the ICT industry in the EU, the possibility of establishing an inter-service group with the relevant services to study this issue will be explored by the EEAS and the Commission.
Lisaks arutab nõukogu inimõiguste töörühm (COHOM) enne 2011. aasta lõppu sõnavabaduse ning uue info- ja sidetehnoloogia kasutamise küsimust.
Moreover, the Council Working Party on Human Rights (COHOM) will discuss the issue of the freedom of expression and the use of new information and communication technologies before the end of 2011.
Kirjalikult vastatav küsimus E-009460/2011
Question for written answer E-009460/2011
(20. oktoober 2011)
(20 October 2011)
Teema: Töötajate õigused Gilgit-Baltistanis
Subject: Workers' rights in Gilgit-Baltistan
„Reedel, 23. aprillil 2011 kogunes Gilgitis asuva vee- ja kanalisatsiooniettevõtte (WASA) peakontori ette ligi 2000 meeleavaldajat, kes nõudsid oma palkade väljamaksmist.
‘On Friday, 23 April 2011 nearly 2 000 protestors gathered in front of the main offices of the Water and Sanitation Agency (WASA) in Gilgit demanding payment of their salaries.
Nende protestidega ühinesid ka ehitus- ja teedeosakonna (B&R) töötajad ning skandeeriti valitsusvastaseid loosungeid.”
Building and Road Department (B&R) employees also joined them in their protests and chanted slogans against the government’.
Selline uudis avaldati 24. aprillil 2011 ajalehes The Express Tribune The Express Tribune, 24. aprill 2011, http://tribune.com.pk/story/155421/unpaid-wasa-workers-go-on-strike/. .
The above news item was published in The Express Tribune newspaper on 24 April 2011 The Express Tribune , 24 April 2011, http://tribune.com.pk/story/155421/unpaid-wasa-workers-go-on-strike/. .
Seejärel otsustasid töölised kuulutada välja streigi, kuna neile oli maksmata viimase kuue kuu töötasu.
The workers subsequently decided to strike, as they had not been paid for the previous six months.
Kas komisjon on teadlik praegusest olukorrast Gilgit-Baltistanis?
Is the Commission aware of the current situation in Gilgit-Baltistan?
Kas komisjoni arvates saab aidata Gilgit-Baltistani inimeste õigusi taastada läbi mitme Pakistani valitsusvälise organisatsiooni tegevuse, mida ta toetab?
Does the Commission believe it can help restore the rights of the people of Gilgit- Baltistan through the work of the many Pakistani NGOs it supports?
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Ashtoni poolt komisjoni nimel antud vastus
Answer given by High Representative/Vice‑President Ashton on behalf of the Commission
(20. jaanuar 2012)
(20 January 2012)
Teadaoleva info põhjal tuleb probleemi lähtepunkti otsida föderaalselt tasandilt ning see on seotud vahendite provintsidele, sealhulgas Gilgit-Baltistanile, ülekandmise hilinemisega.
Based on available information the issue originates at the federal level due to delayed transfer of funds to the provinces including Gilgit-Baltistan.
Näiteks Pakistani raudtee, ettevõtja Karachi Electric Supply Corporation ning naistervishoiutöötajad on sarnastel põhjustel korraldanud streike terves Pakistanis.
For instance, employees of Pakistan Railways and Karachi Electric Supply Corporation as well as lady health workers all over Pakistan have organised strikes for similar reasons.
Vabaühendused tegelevad Gilgit-Baltistani inimeste õiguste küsimusega, kuid ei hõlma selle juures kõiki aspekte.
The non‑governmental organisations (NGOs) activities cover the question of the rights of the people of Gilgit-Baltistan but not in all aspects.
EL on oma Islamabadi delegatsiooni kaudu olnud dialoogi ja otsetoetuse abil kontaktis juhtiva kodanikuühiskonna organisatsiooniga Aga Khan Foundation ja Gilgit Baltistani mitme kogukonnaorganisatsiooniga.
The EU, through its Delegation in Islamabad has been in contact through dialogue and direct support with the Aga Khan Foundation — a leading civil society organisation — and several Community Based Organisations in Gilgit Baltistan.
Sellega on EL toetanud kogukonna aktiveerimist ja tugevdamist, et aidata suurendada elanike teadlikkust nende õigustest ning võimaldada nende tulemuslikumat osalemist poliitikas.
In doing so, the EU has contributed towards promoting community mobilisation and empowerment with the aim of contributing towards building awareness of their rights among the population and enabling them to participate more effectively in the political process.
Kirjalikult vastatav küsimus E-009998/2011
Question for written answer E-009998/2011
Teema: VP/HR - Kristlaste vastu suunatud vägivald Pakistanis
Subject: VP/HR — Violence against Christians in Pakistan
USA välisministeeriumi rahvusvahelises usuvabaduse aruandes väidetakse, et Pakistan ei suuda usuõigusi piisavalt kaitsta.
The US State Department’s ‘International Religious Freedom Report’ has cited Pakistan as ‘failing to sufficiently protect religious rights’.
Viimase aasta jooksul on Pakistanis sagenenud vägivald kristlaste ja teiste usuvähemuste vastu.
Violence against Christians and other religious minorities has intensified in Pakistan over the last year.
Kas komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võiks kirjeldada, milliseid praktilisi meetmeid ta võtab, et kaitsta Pakistanis elavaid kristlasi ja teisi usuvähemusi?
Can the VP/HR outline what practical steps she is taking to protect Christian and other religious minorities living in Pakistan?
Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi Ashtoni vastus
Answer given by High Representative/Vice-President Ashton on behalf of the Commission
(15. veebruar 2012)
(15 February 2012)
Euroopa Liit jälgib tähelepanelikult Pakistani usuvähemuste, sealhulgas kristlaste olukorda.
The European Union is closely following the situation of religious minorities, including the Christian community, in Pakistan.
Tuleks märkida, et Pakistani põhiseadusega on tagatud usuvabadus ja selles nõutakse, et riik kaitseks vähemuste õigusi.
It should be noted that Pakistan’s constitution provides for freedom of religion and requires the state to safeguard the rights of minorities.
EL on teadlik kristlastevastasest vägivallast, mida äärmuslased kasutavad, kuid seda mitte üksnes usuvähemuste, vaid ka tavapäraste sunnismi vormide vastu suunatud rünnakutes, nagu riigi peamistes sufi pühamutes toimunud enesetapurünnakud on kujukalt näidanud.
The EU is aware that violence against Christians is part of a wider assault by extremist elements, not just against religious minorities, but even against traditional forms of Sunni Islam, as suicide attacks on principal Sufi shrines in the country have amply demonstrated.