natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rõhutab, et tuleb vältida seda, et praegune finants- ja majanduskriis ja tulevased majandusprobleemid seavad ohtu soolise võrdõiguslikkuse alal saavutatu, ning et majandussurutist kasutatakse, nagu praegu mõnes liikmesriigis juba toimub, argumendina soolise võrdõiguslikkuse meetmete vähendamiseks, sest pikas perspektiivis takistab see ELi tööhõive määra kasvu, majanduskasvu, maksulaekumiste suurenemist, sündimuse kasvu ning naiste ja meeste võrdõiguslikkuse edendamist;
Stresses the need to prevent the current financial and economic crisis, and future economic issues, from endangering what has been achieved so far in the field of gender equality, and to avoid the recession being used, as is already the case in some Member States, as an argument for scaling back gender equality measures, as in the long term this would hinder growth in employment figures, economic growth in the EU, higher tax revenue, rising birth rates and the promotion of gender equality;
palub, et komisjon korraldaks koostöös liikmesriikide ja tööturu osapooltega pere- ja tööelu ühitamise poliitika läbivaatamise, tagamaks, et lapsevanemaks olemisega seotud kulusid ei kannaks mitte tööandja, vaid kogukond, et kõrvaldada ettevõtete diskrimineeriv käitumine ja toetada meie demograafilist tulevikku;
Calls on the Commission, in collaboration with the Member States and the social partners, to undertake a review of policies on work-life balance with a view to ensuring that the cost of parenthood is not borne by the employer, but by the community, so as to eradicate discriminatory behaviour in businesses and contribute to our demographic future;
tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde, et tuleb võtta naisi ja mehi toetavaid positiivseid meetmeid, et lihtsustada nende naasmist töökohale pärast perele pühendatud ajavahemikku (laste kasvatamine ja/või haige või puudega vanema eest hoolitsemine), edendades tööturule naasmise/sisenemise poliitikat, et võimaldada naistel ja meestel saada uuesti majanduslikult iseseisvaks;
Reminds the Commission and the Member States that it is necessary to adopt affirmative measures for the benefit of women and men in order to facilitate their return to employment after a period of carrying out family duties (bringing up children and/or caring for a sick or handicapped parent), by promoting policies of (re)integration into the employment market with a view to enabling them to regain financial independence;
palub komisjonil ja nõukogul jätkata algatuste teostamist, mille eesmärgiks on mitteametliku majandussektori tunnustamine ja nn elumajanduse väärtuse arvessevõtmine, lähtudes soospetsiifilistest seisukohtadest vastavalt komisjoni käivitatud projektile „SKP näitajast kaugemale vaatamine”;
Calls on the Commission to continue with initiatives aimed at recognising the informal economy and quantifying the ‘economics of life’, using gender-specific approaches in accordance with the ‘Beyond GDP’ project launched by the Commission;
kutsub liikmesriike üles tagama piisav sotsiaalkindlustus naistele ja meestele, kes hoolitsevad haigete, eakate või puuetega pereliikmete eest, ning eakatele naistele, kelle pension on eriti väike;
Calls on the Member States to provide appropriate social benefits for women and men who take care of elderly, sick or disabled relatives, and for elderly women, who receive particularly small pensions;
rõhutab vajadust jätkata Pekingi tegevusprogrammi (Peking+15) analüüsimist, mida alustas eesistujariik Rootsi, et sellest lähtuvalt välja arendada mitte ainult asjakohased näitajad, vaid ka seada eesmärgid ja võtta vajalikud poliitikameetmed 12 ettenähtud valdkonnas;
Points to the importance of building on the analysis of the Beijing Platform (Beijing + 15) undertaken by the Swedish Presidency, not just with a view to developing appropriate indicators, but also with a view to defining goals and adopting the necessary policies in the 12 areas covered;
kutsub komisjoni üles avaldama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise süsteemi kasutuselevõtmise mõjuanalüüsi, sh mõju eelarvele, et hinnata selle asjakohasust, tõhusust, jätkusuutlikkust ja kasu tasuvuse/lisandväärtuse suhte alusel, nagu on teatavasti reegliks muude ELi poliitikameetmete puhul;
Invites the Commission to publish an impact analysis of the consequences, including the budgetary consequences, of the introduction of the ‘gender mainstreaming’ system, with a view to evaluating its relevance, effectiveness, durability and usefulness in terms of cost-effectiveness/added value, as is the regular practice in the case of all other European policies;
juhib tähelepanu vajadusele parandada koostöösüsteeme, mille kaudu naisorganisatsioonid ja kodanikuühiskond üldiselt saaksid soolise mõõtme integreerimise protsessis osaleda ja koostööd teha;
Points to the need to improve the arrangements by which women's organisations and civil society in general collaborate with and take part in gender perspective integration processes;
on seisukohal, et üheks prioriteediks peaks olema vaesuse vastu võitlemine selle põhjuseks olevate makromajandus-, rahandus-, sotsiaal- ja tööpoliitika meetmete läbivaatamise kaudu, selleks et tagada naistele majanduslik ja sotsiaalne õiglus, vaadates läbi meetodid, mida on kasutatud vaesuse määra kindlakstegemiseks, ning arendades välja strateegiad, mis edendavad tulude õiglast jagunemist, tagavad miinimumsissetuleku, inimväärsed palgad ja pensionid, loovad rohkem kvaliteetseid töökohti, kus naistele on tagatud õigused, tagavad kõikidele naistele ja tütarlastele juurdepääsu kvaliteetsetele avalikele teenustele, parandavad sotsiaalhoolekannet ja asjaomaseid seotud teenuseid, nt lastesõimed, lasteaiad, lastepäevakodud, päevakeskused, kogukonna vabaajakeskused, nn kõigi põlvkondade keskused ja perede tugikeskused, muutes need teenused kättesaadavaks kõikidele naistele, lastele ja eakatele ning keskendudes eriti eakate üksi elavate naiste abistamisele;
Takes the view that one priority should be to fight poverty by reforming the macroeconomic, monetary, social and labour market policies that are its root causes, with a view to guaranteeing economic and social justice for women, by reconsidering the methods used to determine the poverty rate and by pursuing strategies to promote fair distribution of income, guarantee a minimum income and decent wages and pensions, create more high-quality jobs coupled with rights for women, enable women and girls to benefit from public services of a high standard, and improve welfare provision and neighbourhood services, including crèches, nursery schools, kindergartens, day centres, community leisure and family support centres and ‘intergenerational centres’, making these accessible to women, men, children and older people as a whole, with a particular focus on assistance for older women living alone;
rõhutab, et kõige vaesemad naised peavad olema esmased partnerid, kes kujundavad, viivad ellu ja hindavad võrdseid võimalusi tagavat poliitikat; kutsub seetõttu ELi üles pöörama sellele erilist tähelepanu vaesuse vastu võitlemise Euroopa aasta, vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta ja Euroopa 2020. aasta strateegia kavandamisel ning rakendamisel;
Stresses that the poorest women should be the leading partners in formulating, implementing and assessing equal opportunities policies; invites the Union, therefore, to pay particular attention to the planning and implementation of the European Year against Poverty, the European Year of Volunteering, and the Europe 2020 Strategy in general from this perspective;
rõhutab soolise võrdõiguslikkuse positiivset mõju majanduskasvule; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et mõned uuringud näitavad, et kui naiste tööhõivemäär, osalise tööajaga tööhõive ja tööviljakus oleksid samasugused nagu meestel, kasvaks SKP ligikaudu 30%;
Emphasises the positive effect of gender equality on economic growth; points out in this respect that some studies estimate that, if the employment, part-time employment and productivity rates for women were similar to those for men, GDP would increase by 30%;
kutsub liikmesriike üles analüüsima kriisimeetmete ja tulevaste kriisist väljumise strateegiate mõju soolise võrdõiguslikkuse seisukohast;
Calls on the Member States to analyse the effects of measures to combat the crisis and future exit strategies from the point of view of gender equality;
kutsub komisjoni üles kaotama soolist ebavõrdsust oma pädevusvaldkondades, et tagada soopõhise diskrimineerimise puhul samal tasemel õiguskaitse, kui on diskrimineerimisel rassi alusel, ja parandama mitmekordse diskrimineerimise ohvrite õiguskaitset ning juurdepääsu õiguskaitsevahenditele;
Calls on the Commission to eliminate gaps in the areas covered in order to ensure the same level of legal protection against gender-based discrimination as against discrimination on the basis of race, and to improve legal protection and access to legal remedies for victims of multiple discrimination;
jääb arvamusele, et palgaga seotud diskrimineerimise vastu võitlemiseks on vaja kiireloomulisi meetmeid ning et selleks tuleb kas vaadata läbi kehtiv direktiiv või töötada välja valdkonnapõhised järkjärgulised kavad konkreetsete eesmärkidega – nt palgavahe vähendamine 0–5%ni aastaks 2020, et lõpetada otsene ja kaudne diskrimineerimine, või stimuleerida kollektiivlepingute sõlmimist, võrdõiguslikkuse alaste nõustajate koolitamist, tegelemist tasustamata töö ebavõrdse osakaaluga meeste ja naiste vahel ning võrdõiguslikkuse kavade väljatöötamist ettevõtetes ja muudes töökohtades; on seisukohal, et töötasu komponentide läbipaistvus peaks olema üldine tava, et tugevdada naistöötajate seisukohta läbirääkimistel;
Maintains that measures need to be taken as a matter of urgency to combat wage discrimination, whether by revising the existing directive, by drawing up phased industry-wide plans with clear-cut goals – such as narrowing the pay gap to 0-5% by 2020 – aimed at doing away with direct and indirect forms of discrimination, or by encouraging collective bargaining and the training of equality advisers, addressing the unequal share of unpaid work between women and men and laying down equality plans for factories and other workplaces; takes the view that transparent wage composition should be standard practice with a view to strengthening the negotiating position of women workers;
tunneb heameelt asjaolu üle, et naiste tööhõive ELis on lähedane seatud eesmärgile 60% aastaks 2010, kuid jääb kindlaks seisukohale, et aastaks 2020 tuleb nüüd seada ambitsioonikam eesmärk 75%;
Welcomes the fact that female employment in the EU is close to the target of 60% by 2010, but is adamant that a more ambitious figure of 75% by 2020 now needs to be set;
nõuab, et nõukogu, komisjon ja ELi liikmesriigid võtaksid erimeetmed, et parandada eriti kaitsetute rühmade olukorda, näiteks tagada koduvägivalla all kannatavatele sisserändajatest naistele sõltumatus, anda individualiseeritud pensioniõigus ja muid toetusi nendele naistele, kes on tööturul osalenud vähe või üldse mitte, ja korraldada kampaania, et tõsta teadlikkust transseksuaalide diskrimineerimisest ning parandada nende juurdepääsu õiguskaitsele;
Demands that specific measures be taken by the Council, the Commission and the EU Member States to improve the position of especially vulnerable groups, such as an independent status for migrant women faced with domestic violence, individualised entitlements to pensions and other benefits for women with no or little labour market participation and a campaign to raise awareness of discrimination against transgender people and improve their access to legal remedies;
toonitab, kui oluline on pidada naiste diskrimineerimise vastu võitlemisel läbirääkimisi ja kollektiivläbirääkimisi, eelkõige töö saamise, palkade, töötingimuste, karjäärivõimaluste ja väljaõppe küsimustes;
Stresses the importance of negotiations and collective bargaining in fighting discrimination against women, especially as regards access to employment, wages, working conditions, career progress and training;
kutsub avalik-õiguslikke ja eraõiguslikke asutusi lisama soolise võrdõiguslikkuse kavasid oma sise-eeskirjadesse, kehtestama neis konkreetseid eesmärke lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis ning teostama igal aastal kokkuvõtet eesmärkide tegeliku täitmise kohta;
Calls on public and private bodies to incorporate these equality plans into their internal rules, to accompany them with precise short-, medium- and long-term objectives, and to carry out an annual assessment of the implementation of those objectives in practice;
avaldab kahetsust selle üle, et naised on alaesindatud otsuste tegemisel nii ärimaailmas kui ka demokraatlikes protsessides, ning rõhutab, et vaja on vastu võtta ambitsioonikamad meetmed, et suurendada naiste arvu ettevõtete juhtkondades ning kohalikes, piirkondlikes ja riiklikes valitsusasutustes ja ELi institutsioonides;
Deplores the fact that women are under-represented in decision-making in both the business world and democratic processes, and insists that more ambitious measures are needed to boost the number of women sitting on boards of directors of companies and in local, regional, national and European public institutions;
nõuab rohkem meetmeid, teadlikkuse tõstmist ja järelevalvet töökohtadel, et tagada naistele paremad töötingimused, pöörates tähelepanu tööajale, rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkusega kaasnevate õiguste täitmisele, töö- ja pereelu ühitamisele, ning nõudes rasedus- ja sünnituspuhkuse laiemat kasutamist, tasulise lapsehoolduspuhkuse ja tasulise isapuhkuse kehtestamist, tasulise perepuhkuse kehtestamist muu hulgas ülalpeetavate pereliikmete eest hoolitsemiseks, meetmeid võitlemaks sooliste stereotüüpidega töö ja hoolduskohustuste jagamisel ning õiguskaitsevahendeid ülalnimetatud õiguste rikkumiste puhuks;
Calls for greater action, awareness-raising and supervision in the workplace so as to create better working conditions for women by taking into account working hours, compliance with maternity and paternity rights, and work-life balance, and calling for wider uptake of maternity leave, the establishment of parental leave, the establishment of paid paternity leave, the establishment of paid family leave, inter alia for the purpose of caring for dependent relatives, measures to combat sexist stereotyping in the division of labour and care, and remedies in the event that the above rights are challenged;
toonitab sellega seoses, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse tava tuleb mõõta, tõendada ja premeerida, võttes aluseks selle, et nõuetes peab kindlasti sisalduma naiste ja meeste võrdõiguslikkus; on seisukohal, et see tuleks saavutada paindliku organisatsioonilise mudeli kasutuselevõtu abil, mille aluseks on tulemustele orienteeritud töö, mis ei ole seotud füüsilise kohalolekuga ning mis võimaldab kõikidel töötajatel, nii meestel kui ka naistel, arendada end peresõbralike teenuste ja töö korralduse raames edasi erialaselt ning teha karjääri ja saada palka vastavalt oma võimetele ja oskustele ja arvestades sotsiaalset paratamatust, mis on seotud vajadusega hoolitseda laste ja sugulaste eest;
Stresses, in this regard, the need to measure, certify and reward the practice of corporate social responsibility on the basis that the requirements must absolutely include gender equality; maintains that this should be achieved through the adoption of flexible organisational models based on target-oriented work and not linked to physical presence, and enabling all workers, whether men or women, to develop themselves professionally and evolve in career and salary terms, in line with their abilities and skills and taking account of the social imperatives arising from the need to care for children and relatives, in a context of family-friendly services and work organisation;
rõhutab vajadust tasakaalustada era- ja pereelu ning tööelu ning võtta ühtmoodi nii naistele kui meestele suunatud meetmeid, mis edendavad ülesannete jagamist võrdsetel alustel ning võtavad arvesse asjaolu, et seni on mehed vanemapuhkuse võimalusi ja eeliseid vähe kasutanud;
Insists on the need to balance personal and family life and work by putting into practice measures, aimed equally at men and women, which promote the sharing of tasks on an equal footing and take into account the fact that until now men have been less inclined to take advantage of parental leave or incentives;
toonitab, et tuleb soodustada stiimuleid soolise võrdõiguslikkuse edendamisele suunatud positiivsete tegevuskavade ja inimressursside poliitika arendamiseks ja rakendamiseks ettevõtete tasandil, rõhutades teadlikkuse tõstmist ja koolitustegevust edukate tavade edendamise, siirde ja kasutuselevõtu asjus organisatsioonides ja ettevõtluses;
Stresses the need to encourage incentives for the development and implementation at enterprise level of affirmative action programmes and human resource policies aimed at promoting gender equality, with the emphasis on awareness-raising and training activities for the promotion, transfer and incorporation of successful practices in organisations and businesses;
on arvamusel, et tuleb uurida lähemalt sellise metoodika väljatöötamise küsimust, mille abil saab analüüsida funktsioone, mis võivad tagada naiste õiguse võrdsele palgale, arendada üksikisikute ja ametite täielikku potentsiaali ning samal ajal suurendada inimväärikust kui struktuurset tegurit eesmärgiga suurendada ettevõtete tootlikkust, konkurentsivõimet ja kvaliteeti ning parandada nii mees- kui ka naistöötajate elutingimusi;
Believes it is important to look more closely into the issue of developing a methodology for the analysis of functions that can guarantee women's right to equal pay, develop the full potential of individuals and occupations, and, simultaneously, enhance the dignity of work as a structuring element, with a view to increasing the productivity, competitiveness and quality of enterprises and improving the living conditions of both men and women workers;
rõhutab vajadust parandada lastehoiu ja ülalpeetavate isikute hooldusteenuste kättesaadavust, kvaliteeti ja võimaldatavust, tagades selle, et kõnealused teenused on kättesaadavad nii naiste kui meeste täistööaja vältel;
Insists on the need for improvements in the availability, quality and accessibility of childcare and care services for dependent persons, ensuring that the availability of these services is compatible with the full-time working hours of men and women;
juhib tähelepanu sellele, et laste ja ülalpeetavate eest hoolitsemise ja nende hooldamise teenused on oluline tööhõive allikas vanematele naistele, kelle tööhõive määr praegu üks madalamaid;
Points out that care services for children and other dependants are potentially a major source of employment for older women, who currently have one of the lowest employment rates;
peab vajalikuks kindlustada taskukohased hooldusteenused vähemalt 50%le alla kolmeaastastele lastele ja muuta kasvatusteenus kättesaadavaks kõigile lastele alates kolmest aastast kuni koolieani;
Believes it is necessary to ensure that affordable quality care services are available for at least 50% of children under three years of age, and to make education available to all children between the age of three and the mandatory school age;
pooldab poliitikat ja meetmeid, mis kaotaksid naistevastase vägivalla kõigis valdkondades, edendades naiste inimõigusi, võideldes soostereotüüpide ja kõikide diskrimineerimisvormide vastu ühiskonnas ja perekonnas, sealhulgas hariduses, koolituses, meedias ja poliitikas; nõuab tungivalt võrdõiguslikkuse alase harimise poliitikat ja võrdõiguslikkuse edendamist, sh teadlikkuse tõstmise kampaaniate abil, ning elukestva õppe strateegiate ja erimeetmete edendamist naiste puhul;
Advocates policies and measures aimed at eradicating violence against women in every walk of life by promoting the human rights of women, combating gender stereotypes and all forms of discrimination in society and the family, not least in education, training, the media and politics; maintains that specific policies should be developed which promote gender equality, empower women, better educate individuals – including through awareness-raising campaigns – and promote lifelong learning strategies and specific measures for women;
toetab tööhõive ja sotsiaalpoliitika nõukogu järeldusi naistevastase vägivalla kaotamise kohta ning rõhutab, kui oluline on komisjoni võetud kohustus viia ellu aktiivsemat poliitikat võitemisel naistevastase vägivallaga; kutsub komisjoni üles alustama konsulteerimist direktiivi küsimuses, mis käsitleks võitlemist naiste vastu suunatud vägivalla vastu ning milles esitataks muu hulgas need jõupingutused, mida liikmesriigid peavad kohustuslikus korras tegema, et võidelda naistevastase vägivallaga;
Supports the conclusions of the Employment and Social Affairs Council on the eradication of violence against women, and highlights the importance of the Commission's ongoing commitment to pursuing a more active policy to prevent violence against women; calls on the Commission to initiate consultation on a directive to combat violence against women that will outline, among other things, the efforts the Member States are obliged to make to combat violence against women;
rõhutab vajadust viia läbi kõiki ELi liikmesriike hõlmav ühistel meetoditel põhinev ulatuslik uuring, et teha kindlaks probleemi tegelik ulatus; juhib tähelepanu olulisele tööle, mida kõnealuses valdkonnas teeb soolise vägivalla järelevalvekeskus, mis kogub kvaliteetset statistikat, mille alusel võtta poliitilisi meetmeid selle ühiskonna pahe vastu võitlemiseks;
Emphasises the need for a wide-ranging survey to be conducted, taking in all the EU countries and using a common methodology, to establish the real extent of the problem; draws attention to the important work that will be carried out in this field by the European Monitoring Centre on Gender-based Violence, which will provide high-quality statistics in support of political measures to fight this scab on society;
rõhutab vajadust pöörata täit tähelepanu nende naiste olukorrale, kes töötavad koos abikaasaga põllumajandus-, käsitöö-, kaubandus- või kalandussektoris, ja väikestele pereettevõtetele, kus naised on kaitsetumas olukorras kui mehed, nähes ette uued meetmed, mis kaitseksid emadust, kaotaksid kaudse diskrimineerimise, tagaksid sotsiaalkaitse ja -kindlustuse ning muud naiste õigused, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtja staatuses naiste jaoks; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et oluline on arendada ühisomandi õiguslikku mõistet, et tagada naiste õiguste täielik tunnustamine põllumajandussektoris, asjakohane kaitse sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja nende töö tunnustamine;
Maintains that every attention should be brought to bear on the situation of women working with their spouses in agriculture, craft industries, commerce or fisheries, and of small family businesses, in which women are in a more vulnerable position than men, with a view to taking new measures to protect mothers, eliminate indirect discrimination and safeguard welfare provision, social security and other entitlements accorded to women, including those working in a self-employed capacity; points in this regard to the importance of developing the legal construct of shared ownership with the aim of ensuring that women's rights in the agricultural sector are fully recognised, that they receive appropriate social security protection and that their work is recognised;
rõhutab stereotüüpide vastu võitlemise olulisust kõikides eluvaldkondades ja -etappides, sest stereotüübid on üks püsivaimaid meeste ja naiste ebavõrdsuse põhjusi, mõjutades nende valikuid hariduse, koolituse ja tööhõive alal, vastutuse jagunemist kodutöödes ja pereelus, osalemist avalikus elus, osalemist ja esindatust vastutavatel töökohtadel ning tööalaseid valikuid;
Emphasises the importance of combating stereotypes in all walks and at all stages of life, since these are one of the most persistent causes of inequality between men and women, affecting their choices in the field of education, training and employment, the distribution of domestic and family responsibilities, participation in public life and participation and representation in decision-making positions, and their choices regarding the labour market;