natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kordab oma veendumust, et integreeritud linnaarengukavu on mõttekas koostada ainult siis, kui on olemas piisavalt vahendeid konkreetsete linnameetmete jaoks, ning soovitab seepärast olemasolevad vahendid koondada konkreetsete meetmete tarvis; teeb ettepaneku kehtestada üheks programmitöö perioodiks ebasoodsas olukorras olevatele linnaosadele antava abi osatähtsuse miinimumtaseme;
Reiterates its belief that only if sufficient resources are available for specific urban actions will it be efficient to draw up integrated urban development plans, and therefore recommends that available resources be concentrated on specific actions; proposes the setting of a minimum level of aid intensity per programming period for deprived neighbourhoods of urban areas;
rõhutab, et vältimatud kokkuhoiumeetmed Euroopa Liidu kõigil valitsemistasanditel panevad enneolematu surve alla kõik avaliku sektori kulutuste liigid, kaasa arvatud strateegilised investeeringud majanduse arendamiseks; on arvamusel, et investeeringute suurema tõhususe huvides on vaja kõigi avalike vahendite (Euroopa, riiklike, piirkondlike, kohalike ja erasektori vahendite) paremat koordineerimist ja nende strateegilisemat eraldamist;
Stresses that unavoidable austerity measures at all levels of government in the European Union put unprecedented stress on all types of public spending, including strategic investment in economic development; is of the opinion that in the interests of improved efficiency of investment, better coordination of all available public resources (European, national, regional, local, private) and more strategic allocation thereof is needed;
toetab sellega seoses ulatuslikku finantsplaneerimist kohalikul tasandil kui integreeritud arenguplaneerimise lahutamatut osa ning palub kõigil avalike vahendite kasutajatel kooskõlas tulemuslikkuse printsiibiga järgida rangelt põhimõtet „raha projektide eest, mitte projektid raha eest”;
Advocates in this context comprehensive financial planning at local level as an indivisible component of integrated development planning, and calls on each user of public resources, in line with the concept of result orientation, to sign up strictly to the ‘money for projects, instead of projects for money’ principle;
rõhutab Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi ristfinantseerimisega kaasnevat Euroopa lisandväärtust seoses sotsiaalse kaasamise projektide ja linna integreeritud arengukavade/strateegiate paindlikkusega; kutsub komisjoni üles looma paindlikumaid tingimusi selliseks ristfinantseerimiseks, et julgustada selle kasutamist ning et vastavad eeskirjad ei tekitaks takistusi nende kavade/strateegiate koostamisel ja rakendamisel; juhib tähelepanu nende fondide täiendavale iseloomule; märgib, et iseäranis linnapiirkondades, mis on hädas sotsiaalse tõrjutuse või keskkonna saastusega, saaks Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid kasutada linnade, kolmanda sektori ja erasektori kohalike ühisprojektide toetamiseks, et tõrjutust ennetada; märgib, et olemasolevate Euroopa vahendite koondamine võiks oluliselt suurendada olemasolevat rahastamist;
Underlines the European added value of cross-financing between the ERDF and the ESF in terms of flexibility for social inclusion projects and integrated urban development plans/strategies; calls on the Commission to create more flexible conditions for such cross-financing so as to encourage its use and so that these rules do not create obstacles when designing and implementing these plans/strategies; draws attention to the complementary nature of these funds; notes that, particularly in urban areas suffering from social exclusion or environmental pollution, ESF funding could be used to support joint local projects by cities, the third sector and the private sector for the prevention of exclusion; points out that the pooling of existing European funds could substantially increase available financing;
usub, et linnapiirkondade dünaamikat saab ergutada erinevate Euroopa rahastamisvahendite tõhusa koostoime abil, pidades seejuures eriti silmas teadustegevust ja innovatsiooni;
Believes that the dynamism of urban areas can be stimulated by effective synergies between the various European funding instruments, particularly as regards research and innovation;
rõhutab, et paljutõotavad on käesoleval programmitöö perioodil kehtestatud uued finantskorraldusvahendid, mis rajanevad põhimõtetel „projektid raha eest” ja „raha projektide eest”; rõhutab vajadust luua astmestikulisi finantskorraldusvahendeid, mis oleksid rakendatavad ja teostatavad palju väiksemate linnapiirkondade jaoks; kutsub komisjoni üles hindama nende vahendite kasutamise kogemust ning neid vajaduse korral kohandama eesmärgiga parandada nende konkurentsivõimet finantsturul võrreldes teiste tavapäraste kommertstoodetega, et muuta nad kasutajasõbralikumaks, praktilisemaks, atraktiivsemaks ja seega tõhusamaks; on arvamusel, et Euroopa Investeerimispanga finantsvahendite intressimäärasid tuleks sel eesmärgil teiste kommertslaenudega võrreldes langetada; kutsub liikmesriike üles olemasolevate finantskorraldusvahendite kasutamisest saadud positiivseid tulemusi silmas pidades tagama alati selle, et nendest finantsvahenditest saadavat võimalikku tulu kasutatakse kõige tõhusamal viisil;
Stresses the promising role of new financial engineering instruments based on the principles of ‘projects for money’ and ‘money for projects’ put in place during the current programming period; stresses the need to create scalable financial engineering instruments that can be viable and feasible for much smaller urban areas; calls on the Commission to evaluate the experience with these tools and adapt them where necessary in order to improve their competitive position on the financial market in comparison with common commercial products with a view to making them more user-friendly, practical, attractive and, hence, effective; believes that the interest rates of EIB financial tools should be made lower in comparison with commercial loans to this end; calls on the Member States, in view of the positive results obtained from the use of existing financial engineering instruments, to ensure at all times that the most effective use is made of the potential benefits of these financial instruments;
on veendunud, et eriti algatus Jessica võib osutuda kõige tõhusamaks linnade tasandil rakendatuna, ning täheldab kahetsustundega, et mõned liikmesriigid kalduvad selle rakendamist tsentraliseerima;
Believes that the ‘Jessica’ initiative in particular can achieve its greatest effectiveness when implemented at the level of cities, and observes with regret, therefore, that some Member States tend to centralise its implementation;
kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa, riikliku ja piirkondliku tasandi vahelisi finantsvoogusid korraldataks tulevikus kõige tõhusamal ja paindlikumal viisil; väljendab muret projektide eelfinantseerimise praeguse madala taseme üle ning on veendunud, et tulevikus tuleks eeskirjade abil tagada, et liikmesriigid on selgemalt kohustatud kasutama eelfinantseerimist maksete tegemiseks avaliku sektori toetusesaajatele, nt linnavalitsustele;
Calls on the Commission to ensure that financial flows between the European, national and sub-national level are organised in the most efficient and flexible way in the future; expresses its concern about the current low level of pre-financing of projects, and believes that in the future it should be ensured by means of regulations that Member States are more clearly obliged to use pre-financing for payments to public beneficiaries such as urban authorities;
palub komisjonil püüelda selle poole, et võimalikult ühtlustataks teatud ELi fondide ja programmide eeskirju, mille alusel on linnaarengu ja kohaliku arengu projektid kõlblikud kaasfinantseerimiseks, et vähendada bürokraatiat ja võimalikke rakendusvigu;
Calls on the Commission to aim at the best possible harmonisation of rules for particular EU funds and programmes under which urban and local development projects are eligible for co-financing, in order to minimise red tape and potential errors in implementation;
kutsub Regioonide Komiteed välja töötama ideid, kuidas paremini kujundada tulevase ühtekuuluvuspoliitika linnamõõdet;
Invites the Committee of the Regions to elaborate on ideas about how to better shape the urban dimension of future cohesion policy;
Euroopa Parlamendi 23. juuni 2011. aasta resolutsioon, mis käsitleb eesmärki nr 3: Territoriaalse koostöö väljakutse ning piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tulevane tegevuskava ( 2010/2155(INI) )
European Parliament resolution of 23 June 2011 on Objective 3: a challenge for territorial cooperation – the future agenda for cross-border, transnational and interregional cooperation ( 2010/2155(INI) )
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle XVIII jaotist;
having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Title XVIII thereof,
võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Läänemere piirkonna strateegia ja makropiirkondade osa kohta tulevases ühtekuuluvuspoliitikas Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0254 .
having regard to its resolution of 6 July 2010 on the European Union Strategy for the Baltic Sea and the role of macro-regions in the future cohesion policy Texts adopted, P7_TA(2010)0254 .
võttes arvesse komisjoni 8. detsembri 2010. aasta teatist ELi Doonau piirkonna strateegia kohta ( KOM(2010)0715 ) ja strateegiaga kaasnevat soovituslikku tegevuskava ( SEK(2010)1489 );
having regard to the Commission Communication of 8 December 2010 entitled ‘European Union Strategy for Danube Region’ ( COM(2010)0715 ) and the indicative action plan that accompanied the strategy ( SEC(2010)1489 ),
võttes arvesse komisjoni 9. novembri 2010. aasta teatist „Majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva viienda aruande järeldused: ühtekuuluvuspoliitika tulevik” ( KOM(2010)0642 );
having regard to the Commission Communication of 9 November 2010 entitled ‘Conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion: the future of cohesion policy’ ( COM(2010)0642 ),
võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatist ELi eelarve läbivaatamise kohta ( KOM(2010)0700 ) ja selle tehnilisi lisasid ( SEK(2010)7000 );
having regard to the Commission Communication of 19 October 2010 entitled ‘The EU Budget Review’ ( COM(2010)0700 ) and the technical annexes thereto ( SEC(2010)7000 ),
võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2010. aasta teatist „Regionaalpoliitika panus aruka majanduskasvu saavutamisse Euroopa 2020. aasta strateegia raames” ( KOM(2010)0553 );
having regard to the Commission Communication of 6 October 2010 entitled ‘Regional Policy contributing to smart growth in Europe 2020’( COM(2010)0553 ),
võttes arvesse komisjoni 31. märtsi 2010. aasta teatist „Ühtekuuluvuspoliitika: 2010. aasta strateegiaaruanne 2007.–2013. aasta programmide rakendamise kohta” ( KOM(2010)0110 );
having regard to the Commission Communication of 31 March 2010 entitled ‘Cohesion policy: Strategic Report 2010 on the implementation of the programmes 2007-2013’ ( COM(2010)0110 ),
võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2009. aasta teatist, mis käsitleb ELi Läänemere piirkonna strateegiat ( KOM(2009)0248 ) ning strateegiaga kaasnevat soovituslikku tegevuskava ( SEK(2009)0712 /2);
having regard to the Commission Communication of 10 June 2009 entitled ‘European Union Strategy for the Baltic Sea Region’( COM(2009)0248 ) and the indicative action plan that accompanied the strategy ( SEC(2009)0712 /2),
võttes arvesse komisjoni 6. oktoobri 2008. aasta teatist pealkirjaga „Roheline raamat territoriaalse ühtekuuluvuse kohta: Territoriaalse mitmekesisuse muutmine Euroopa tugevaks küljeks” ( KOM(2008)0616 );
having regard to the Communication from the Commission of 6 October 2008 entitled ‘Global Europe: Green Paper on Territorial Cohesion: Turning territorial diversity into strength’ ( COM(2008)0616 ),
võttes arvesse Regioonide Komitee 27. jaanuari 2011. aasta omaalgatuslikku arvamust „Uued väljavaated ETKRi käsitleva määruse läbivaatamisel”;
having regard to the own-initiative opinion of 27 January 2011 of the Committee of the Regions on ‘New perspectives for the revision of the EGTC Regulation’,
võttes arvesse komisjoni taotlusel koostatud sõltumatut raportit „Ühenduse algatus Interreg III (2000–2006): järelhindamine (nr 2008.CE.16.0.AT.016);
having regard to the independent report, drawn up at the Commission's request, entitled ‘INTERREG III Community Initiative (2000-2006): Ex-Post Evaluation’ (No 2008.CE.16.0.AT.016),
võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ( A7-0110/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0110/2011 ),
arvestades, et Euroopa Liidu territoorium hõlmab 27 liikmesriiki ja 271 piirkonda;
whereas the European Union currently comprises 27 Member States and 271 regions,
arvestades, et piirialadel elab ligikaudu 37,5% Euroopa rahvastikust;
whereas around 37,5% of Europe's population lives in border regions,
arvestades, et mitteametlik koostöö, euroregioonid, Eurodistrict-piirkonnad, ETKRid, Euroopa Nõukogu algatused, järjestikused aluslepingud ja Euroopa Liidu teisesed õigusaktid on kõik kaasa aidanud territooriumide vahel tugevamate ja kestvamate sidemete loomisele;
whereas informal cooperation arrangements, the Euroregions, the Eurodistricts, the EGTCs, Council of Europe initiatives, the successive Treaties and the EU's secondary legislation have all contributed to establishing stronger and more sustainable links between territories,
arvestades, et ehkki territoriaalsele koostööle on alus pandud, on siiski veel palju probleeme ning nende probleemide olemus sõltub koostöösuhete ajaloost ja küpsusastmest;
whereas, although the foundations for territorial cooperation have been laid, many challenges still remain, the nature of which depends on the history and degree of maturity of cooperation arrangements,
arvestades, et pärast piiride kaotamist aluslepingutes on oluline neid vähendada meie kodanike igapäevases elus;
whereas, having ‘abolished’ borders in the Treaties, what matters is lessening their impact on our people's daily lives,
arvestades, et regionaalpoliitika eesmärk on edendada piirkondade ühtlast arengut, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa Liidus;
whereas regional policy aims to promote the harmonious development of regions by strengthening economic, social and territorial cohesion in the European Union,
arvestades, et territoriaalse koostöö eesmärk aitab ühtekuuluvuspoliitika osana luua „Euroopa rahvaste üha tihedamat liitu”, võimaldades vähendada takistusi territooriumide ja piirkondade vahel;
whereas the ‘Territorial Cooperation’ objective, one of the components of cohesion policy, contributes to ‘ever closer union among the peoples of Europe’ by reducing the barriers between territories and regions,
arvestades, et ELi välispiiridel on territoriaalse koostöö eesmärk osa ühinemiseelsest protsessist ja ka naabruspoliitika rakendamisest ning seetõttu tuleb tugevdada seda valdkonda puudutavate ühenduse mehhanismide koordineerimist;
whereas, at the EU's external borders, the territorial cooperation objective is one aspect of the pre-accession process and of the implementation of neighbourhood policy, and whereas, consequently, coordination of the relevant Community arrangements must be improved,
arvestades, et territoriaalne koostöö, mis ajendab eri piirkondade kodanikke koostööd tegema, on pidev õppimisprotsess, mis loob ühtekuuluvuse ja ühise tuleviku tunde;
whereas territorial cooperation, i.e. cooperation between the inhabitants of different regions, is an ongoing learning process which creates a feeling of community and of having a shared future,
arvestades, et territoriaalse koostöö prioriteetides tuleb kesksele kohale seada kodanik, mistõttu tuleks toetada asukohapõhist lähenemist;
whereas citizens must be placed at the centre of the priorities of territorial cooperation, and therefore a place-based approach should be advocated,
arvestades, et tihedam territoriaalne koostöö sõltub edusammudest, mida tehakse Euroopa integratsiooni ja kooskõlastamise alal kõikides valdkondades, mis aitavad kaasa Euroopa integratsioonile ja territoriaalsele ühtekuuluvusele, ja arvestades, et territoriaalne koostöö on iseenesest Euroopa integratsiooni katselabor;
whereas closer territorial cooperation is dependent on progress made with European integration and coordination in all fields that contributes to European integration and territorial cohesion, and whereas territorial cooperation in itself is a testbed for European integration,
arvestades, et piirialadel investeeritakse vähe riikidevahelistesse transpordivõrkudesse (TEN), kuigi just piiriülestes kokkupuutekohtades oleks moderniseerimine hädavajalik, ja et piiriüleste infrastruktuuritakistuste kõrvaldamises on tajutav traditsiooniline lisandväärtus Euroopa jaoks;
whereas only few investments take place in trans-European transport networks (TEN) in border regions, although it is precisely at the cross-border interfaces that modernisation is urgently required, and where it sees an instance of classic European added value in the removal of cross-border infrastructure barriers,
arvestades, et struktuurifondide üldmäärus ja Lissaboni lepingu jõustumine on märkimisväärselt tõstnud territoriaalse koostöö tähtsust;
whereas the basic regulation governing the Structural Funds and the entry into force of the Lisbon Treaty have considerably increased the importance accorded to territorial cooperation,
arvestades, et INTERREG III 2000.–2006. aasta programmitöö perioodi programmide järelhindamine tõendab selle eesmärgi lisandväärtust Euroopa projekti jaoks,
whereas the ex-post evaluation of the INTERREG III programmes for the 2000-2006 programming period offers conclusive proof of the added value of this objective for the European project,
tuletab meelde, et territoriaalse koostöö eesmärk on ergutada territooriume ja piirkondi tegema koostööd, et lahendada ühiseid ülesandeid, vähendada füüsilisi, kultuurilisi, halduslikke ja regulatiivseid takistusi, mis seda koostööd pidurdavad, ja leevendada nn piiriefekti;
Points out that territorial cooperation aims to help territories and regions to work together in tackling their common challenges, to reduce the physical, cultural, administrative and regulatory barriers to such cooperation and to lessen the ‘border effect’;
on veendunud territoriaalse koostöö Euroopa lisandväärtuses ning selle rolli tähtsuses siseturu süvendamisel ja Euroopa tihedamal integreerimisel mitme valdkondliku poliitika raames ning nõuab, et territoriaalne koostöö jääks üheks ühtekuuluvuspoliitika tugisambaks;
Is convinced of the European added value of territorial cooperation and the key role it plays in deepening the internal market and fostering closer European integration in several sectoral policies, and calls for territorial cooperation to remain one of the pillars of cohesion policy;
rõhutab, et majanduslikul, sotsiaalsel ja territoriaalsel ühtekuuluvusel rajanev territoriaalse koostöö eesmärk puudutab kõiki ELi piirkondi, sest see aitab edendada kogu Euroopa Liidu harmoonilist arengut;
Stresses that the objective of territorial cooperation, based on the principle of economic, social and territorial cohesion, concerns all the EU's regions in that it helps to promote the harmonious development of the Union as a whole;
on seisukohal, et territoriaalne koostöö on tõestanud oma tõhusust ning selle potentsiaali ja konkurentsivõime võimalusi ei ole piisavalt ära kasutatud, kuna territoriaalsele koostööle on eraldatud vähe vahendeid; nõuab, et territoriaalse koostöö eesmärgi eelarvet suurendataks praeguse programmitöö perioodi 2,5% suuruselt määralt vähemalt 7%ni järgmiseks programmitöö perioodiks ettenähtud ühtekuuluvuspoliitika üldeelarvest;
Believes that territorial cooperation has proved its effectiveness and that its potential as a source of competitiveness has so far been insufficiently tapped as a result of the inadequate resources allocated to it; calls for the budget for the ‘territorial cooperation’ objective to increase from 2,5% in the current programming period to at least 7% of the overall cohesion policy budget for the next programming period;
soovitab säilitada eesmärgi nr 3 praeguse ülesehituse, mis jaguneb kolmeks tegevussuunaks – piiriülene (tegevussuund A), riikidevaheline (tegevussuund B), piirkondadevaheline (tegevussuund C) – ja et piiriülene tegevussuund säilitaks oma valdava tähtsuse võrreldes teiste tegevussuundadega ning sellele eraldataks vähemalt 70% territoriaalse koostöö eelarvest; märgib, et programmi raames tuleb rahalisi vahendeid jaotada kõikide piirkondade vahel õiglaselt ja erapooletult;
Advocates retaining the current structure of Objective 3, which is divided into three components (cross-border (component A), transnational (component B) and interregional (component C)), and the current emphasis on the cross-border component, which receives at least 70% of the territorial cooperation budget; notes that there should be a fair and equitable distribution of funds under the programme for all regions;
on seisukohal, et kui edaspidi tuleb jätkuvalt eristada piiriülest tegevussuunda (tegevussuund A), mis vastab piiriüleste asustuskeskuste kohalikele vajadustele, ja riikidevahelist tegevussuunda (tegevussuund B), sealhulgas nn makroregionaalset mõõdet, mis võimaldab teha koostööd ulatuslikumates strateegilistes valdkondades, on vaja püüelda nende kahe tegevussuuna parema koordineerimise poole;
Considers that, if a distinction should continue to be made between the cross-border component (component A), which meets the local needs of cross-border population catchment areas, and the transnational component (component B), including the so-called macroregional scale, which facilitates cooperation over wider strategic areas, better coordination between the two components is needed;
nõuab lisaks territoriaalse tegevuse kooskõla ja järjepidevuse tagamiseks vastavalt projektide strateegilisele laadile paindlikumalt kasutada Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse artiklis 21 pakutud võimalusi seoses piiriülese ja riikidevahelise koostöö raames aset leidva tegevuse asukohaga, sealhulgas merepiirkondades; seepärast nõuab teatavat paindlikkust ranniku- ja merepiirkondade piiriülesele koostööle kehtestatud 150 km raadiuse piirmäära kohaldamisel;
Calls furthermore – with a view to ensuring the coherence and continuity of territorial cooperation measures and given the strategic nature of the projects in question – for greater flexibility in exploiting the scope offered by Article 21 of the ERDF Regulation with regard to the location of cross-border and transnational cooperation activities, incorporating maritime regions; to that end, calls for a certain flexibility in the application of the geographical limit of 150 km set for cross-border cooperation programmes for coastal and maritime regions;
on siiski arvamusel, et selliste piirkondade integratsiooni ELi geograafilistest piiridest väljapoole jäävate aladega ja avatust nende suhtes ei tohiks hinnata vaid tulenevalt nende piirkondade geograafiliselt kõrvalisest asukohast, sest rikkalikud ajaloolised, keelelised ja kultuurilised tegurid, mis ühendavad neid maailma eri aladega, annavad neile eelisseisundi nimetatud suhete süvendamiseks, tuues eelisena kaasa ELi ülemaailmse kohaoleku;
Considers, nonetheless, that the integration of such regions with and their opening up to geographical areas outside the EU is not and cannot be simply a function of their geographical remoteness, as the wealth of historical, linguistic and cultural bonds linking them to various parts of the world gives them a key role to play in the deepening of such relations, to the benefit of the EU's global presence;