natgillin/translations-raw huggingface dataset:
63. kutsub liikmesriike üles võtma arvesse tööturu nõudmisi ja võtma meetmeid kutsehariduse kvalifikatsioonide staatuse tõstmiseks, tugevdades samas kutseõppeasutuste ja ettevõtjate koostööd, et need paistaksid igasuguste võimetega õpilastele arvestatava valikuna;
Calls on Member States to take account of the requirements of the labour market and to take steps to raise the status of vocational qualifications, while also strengthening cooperation between vocational institutions and businesses, so that the former are seen as a viable option for students of all abilities;
69. kutsub liikmesriike üles leidma võimalusi, kuidas kooli pooleli jätnud õpilasi koolisüsteemi tagasi tuua kohandatud programmide kasutamise, näiteks „teise võimaluse” koolide kaudu, mis pakuvad kohandatud õpikeskkonda, aidates samas noortel taastada eneseusku ning õpisuutlikkust;
Calls on Member States to find ways of reintegrating early school leavers into the school system by implementing suitable programmes, such as ‘second-chance’ schools, which provide a suitable learning environment that enables young people to rediscover confidence in themselves and in their capacity to learn;
73. märgib, et liikmesriikides on viidud läbi väga vähe mitmesuguste taasintegreerimismeetmete hindamisi; palub seetõttu liikmesriikidel jälgida ja hinnata oma taasintegreerimiskavasid ja seada eesmärgid nende parandamiseks;
Notes that very few evaluations have been carried out of the various reintegration measures in Member States; calls, therefore, on Member States to monitor and assess their reintegration programmes and to set targets for improvement;
Haridussüsteem ja tööhõive
Education system and e mployment
77. on seisukohal, et kooli poolelijätmine tähendab noortele kaotatud võimalusi ning ELile tervikuna sotsiaalse ja majandusliku potentsiaali kadu; rõhutab tõsiasja, et lisaks praegustele demograafilistele muutustele ei saa Euroopa riigid endale lubada sellist annete tohutut raiskamist; rõhutab, et seda küsimust tuleb käsitleda tööturgu ja ELi konkurentsivõimet arvestades, mille mõlema puhul kipuvad olema eelistatud seisundis kõrgharidusega töötajad; märgib, et haridustaseme tõstmine aitab seda suundumust muuta, sest oskuste kõrgem tase aitab kaasa arukale majanduskasvule ning töötuse ja vaesuse kui ühe peamise ohuteguri vastu võitlemine soodustab kaasavat majanduskasvu;
Takes the view that ESL translates into missed opportunities for young people and a loss of social and economic potential for the EU as a whole; emphasises the fact that, in addition to the impact of current demographic changes, European countries cannot afford this enormous waste of talent, and stresses that this trend should be seen against the background of a labour market and a level of EU competitiveness that will both tend to favour holders of higher education qualifications; points out that improving educational attainment will thus help to reverse this trend in that higher skill levels will make for ‘smart growth’ and that tackling one of the main risk factors involved in unemployment and poverty will pave the way to ‘inclusive growth’;
82. kutsub tööandjaid üles ergutama, kus võimalik, keskkoolihariduseta noori töötajaid kooli lõpetama, rakendades sisemist halduspoliitikat õppimise ja töö sobitamiseks; tuletab sellega seoses meelde vajadust toetada õppurite osalemist Leonardo da Vinci programmis;
Calls on employers, where possible, to encourage young workers who have not gained higher secondary education qualifications to become qualified, by introducing in-house policies enabling staff to combine study with work; notes, in that connection, the need to promote the participation of learners in the Leonardo da Vinci programme;
89. palub komisjonil seda arvestades, et töö on ajutine ja ebakindel enamasti vähese haridusega inimestel, tagada, et kooli pooleli jätnute tööturule taasintegreerimisega kaasneksid alati täiendavad koolitusprogrammid, mis võimaldaksid neil oma tulevikuväljavaateid tööturul parandada;
Bearing in mind that instances of short-lived and insecure employment are higher among persons with little education, calls on the Commission to ensure that efforts to enable early school leavers to return to the labour market invariably go hand in hand with additional training programmes to improve their future employment prospects;
91. rõhutab, et tehnilises kutseõppes õpetatavaid oskusi tuleb kaasajastada ja kohandada pakutavad erialad tööturu nõuetega, kuna hariduse ja tööhõive omavaheline seotus on kooli poolelijätmise vähendamise lahutamatu osa;
Highlights the need to upgrade the skills provided in technical vocational training and more effectively to match the specialisations offered with labour market requirements, since linking education and employment is an integral part of tackling ESL;
93. soovitab, et uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning võõrkeelte õpe peaks algama varajases eas, kuivõrd tegemist on eriti vajalike suhtlusvahenditega ja noores eas omandatakse neid kiiresti;
Recommends that training in NITC (new information and communication technologies), as well as in language technologies, should begin at an early age, given that these are particularly useful means of communication which young people have the ability to master quickly;
ELi poliitika
EU policies
96. hoiatab negatiivsete tagajärgede eest, mis võivad kaasneda riiklike haridusinvesteeringute ja eelarve kärpimise poliitikaga, mida liikmesriikides võidakse majanduskriisi tõttu rakendada, sest see suurendab kooli poolelijätmise näitajaid Euroopa Liidus veelgi;
Warns that the possible public spending cuts in the education sector on account of the economic crisis and the budgetary austerity policies being implemented in Member States will have adverse effects, in that they will further increase the numbers of early school leavers in the EU;
98. pooldab ettepanekut võtta ELi 2012. aasta eelarvesse katseprojekt noorsoo kohta, mille eesmärk on anda garantii, et noored inimesed ja eriti koolist väljalangejad tuuakse edukalt tööturule;
Advocates, in the context of the 2012 EU budget, the proposed ‘Pilot Project on Youth’ with the objective of providing a guarantee to integrate young people, and in particular early school leavers, into the labour market;
Kooli poolelijätmine on keerukas nähtus ning Euroopa jaoks suur proovikivi.
Early school leaving (ESL) is a complex phenomenon and a huge challenge facing Europe.
Seetõttu on Euroopa Liit kasutusele võtnud mitmeid meetmeid ja vahendeid, et toetada liikmesriike tõhusa ja tulemusliku poliitika väljatöötamisel selle nähtusega toimetulekuks.
Consequently the EU has begun putting in place numerous measures and tools to better support Member States in developing efficient and effective national policies to tackle it.
Nende seas on komisjoni teatis kooli poolelijätmise kohta, uus nõukogu soovituse ettepanek kooli poolejätmise vähendamise poliitika kohta ning komisjoni strateegiline juhtalgatus „Noorte liikuvus”.
They include the Commission Communication on Tackling Early School Leaving, a new proposal for a Council Recommendation on policies to reduce early school leaving, and the Commission’s flagship initiative ‘Youth on the Move’.
Lisaks kirjeldab Euroopa 2020. aasta strateegia liikmesriikide kuut peaeesmärki, millest üks on kooli poolelijätmise vähendamine 10% võrra 2020. aastaks.
The Europe 2020 Strategy, in addition, outlines six headline targets for Member States, one of which is to reduce ESL to 10 % by 2020.
Selles 10% eesmärgis leppisid liikmesriigid kokku 2003. aastal, kuid ainult seitse neist suutsid näitaja saavutada.
This 10 % target was previously agreed by Member States in 2003, however only seven of them managed to reach the benchmark.
Aastal 2009 jättis 14,4% kõikidest Euroopa 18–24-aastastest noortest kooli pooleli.
In 2009 the rate of ESL for all 18 to 24-year-olds in Europe stood at 14.4 %.
Enamik ELi liikmesriikidest on noorte kooli poolelijätmise või koolist väheste oskustega lahkumise vähendamise suunas edusamme teinud; samuti on näha märgatavat positiivset muutust viisis, kuidas kooli poolejätmise probleemiga tegeldakse; siiski väidetakse käesolevas aruandes, et teha on veel väga palju.
Most EU countries have made at least some progress in reducing the number of young people leaving school early or with low qualifications, and there has been a noticeable and positive change in how they approach early school leaving; yet this report argues that far more needs to be done
Kes on kooli poolelijätjad?
Who are ‘ early school leavers ’ ?
Selleks et kindlaks teha need, kes juba kuuluvad kooli poolelijätjate kategooriasse ning need, kes on võimalikud kooli poolelijätjad, on väga tähtis selgelt määratleda kooli poolelijätmise mõiste.
In order to identify those who already fall into the category of ‘early school leavers’ and those who are potential school leavers, it is imperative to define early school leaving.
Kahjuks ei leidu sellele mõistele ühest tähendust, mida oleks võimalik rakendada eranditult kõikidele liikmesriikidele, organisatsioonidele ja üksikisikutele.
However, there is no single overarching definition of the term that can be easily applied to all EU Member States, organisations and individuals.
Teatises kooli poolelijätmise kohta nimetab komisjon kooli poolelijätjateks neid isikuid vanuses 18–24 eluaastat, kes on lahkunud haridussüsteemist üksnes teise taseme alumise astme või veelgi madalama haridusega.
The Commission, in its Communication on Tackling Early School Leaving, refers to early school leavers as individuals between the age of 18 and 24 who have left education and training with only lower secondary education or less.
Järjekindluse ja selguse tagamiseks rakendatakse käesolevas aruandes läbivalt komisjoni määratlust antud mõiste kohta.
For the purpose of consistency and clarity, the Commission’s definition of the term will be applied throughout this report.
Ei ole kindlat kooli poolelijätja tüüpi, samuti ei ole ka standardvalemit nende inimeste leidmiseks, kellel on suurem potentsiaal varem koolist lahkuda.
There is no such a thing as a typical early school leaver, nor is there a standard predictor for those people who are more likely to drop out early.
Kooli poolelijätjad on väga mitmekesine rühm ning mitte kõik haridustee poolelijätnud ei tee seda negatiivsetel põhjustel.
Early school leavers are a diverse group, and not all of them leave school early for negative reasons.
Siiski, käesolev aruanne märgib, et mõnel rühmal on selleks suurem soodumus kui teistel.
Nevertheless, this report notes that there are some groups that are considered to be more at risk than others.
Kehvad õpitulemused on üks kooli poolelijätmise ennustaja.
Low achievement is one predictor of ESL.
Esimeste haridusaastate jooksul on õpilaste õpitulemused vähem eristatavad.
In the early years of schooling, differences in the educational achievements of pupils are less pronounced.
Mida rohkem need erinevused aastatega õpilaste õpitulemustes välja tulevad, seda rohkem mõjutab see õpiraskustega õpilaste motivatsiooni koolis edasi käia.
However, as these differences become more marked in the later stages of their education, those who are struggling become in some cases increasingly less motivated to stay in school.
Heade õpitulemustega õpilased aga, vastupidi, tahavad koolis käia, hoolimata välistest teguritest ning asjaoludest.
Pupils with a strong academic record, by contrast, tend to stay in school regardless of outside factors or circumstances.
Edasijõudmatust ei saa võtta kui eraldiseisvat probleemi, sest see on lahutamatu teistest teguritest, nagu vaesus, väärkohtlemine ning perekonna taust.
Importantly, underachievement cannot be viewed in isolation, as it is inextricably linked to other factors such as poverty, abuse and family background.
Uuringute tulemused näitavad, et madalatasemelise haridusega või kehva töökohaga vanemate lastel on suurem soodumus kool pooleli jätta.
Studies have shown for instance that the students of parents who are low-qualified, or who have a low-skilled job, are more likely to become early school leavers.
Perekondades, kus lastel on stabiilsed tingimused kasvamiseks, õppimiseks ning arenemiseks, käivad lapsed parema meelega koolis edasi.
Where the family unit provides a stable environment in which children can grow, learn and develop, students have a far greater probability of continuing on in school.
Kuid nendes perekondades üles kasvanud laste seas, kus lapsi ei julgustata edasi õppima, esineb koolist väljalangemist rohkem.
Conversely, where families do not encourage young people and do not support their learning, ESL becomes more likely.
Kooli poolelijätjatel on ka teisi tajutavaid sarnasusi, nagu kooli poolelijätjate piirkondlike erinevuste määrad ning maapiirkondade ja linnade erinevused.
There are other discernable commonalities amongst early school leavers, such as regional disparities in rates of ESL and rural-urban divides.
Kooli poolelijätjate tase on palju kõrgem ka vähemusrahvuste ja sisserännanud elanike seas, eriti roma elanikkonnas.
ESL rates are also much higher among ethnic minority and immigrant populations, particularly the Roma.
Kooli poolelijätmise tagajärjed
The consequences of early school leaving
Kooli poolelijätmise kõrged määrad on tugevalt seotud sotsiaalsete ja majanduslike mõjudega.
The social and economic implications of high rates of ESL are stark.
See mõjub negatiivselt majanduskasvule ning tekitab majanduslikku ja sotsiaalset ebastabiilsust.
ESL negatively impacts on economic growth, driving economic and social instability.
Seetõttu on liikmesriikide edasise majandusliku ja sotsiaalse arengu jätkuks väga oluline probleemiga tegeleda ning noorte oskusi toetada ja arendada.
Interventions to harness the energy and develop the skills of young people are therefore crucial for the future economic and social development of Member States.
Arvatakse, et vähendades kooli poolelijätjate arvu kogu Euroopas vaid 1% võrra, lisanduks igal aastal ligi pool miljonit kvalifitseeritud noort.
It is thought that reducing the share of early school leavers across Europe by just 1 % would create nearly half a million additional qualified young people each year.
On tõestatud, et nende inimeste eluaegne sissetulek, kes lahkuvad koolist ilma keskhariduseta, on tunduvalt madalam kui nendel, kellel vastav haridus on olemas.
It has been shown that the lifetime earnings of those who leave school without an upper secondary education are considerably lower than those who leave school with one.
Haridustase (või selle puudumine) on vaesuse üks olulisemaid põhjuseid.
Educational qualifications (or a lack of them), are a notable predictor of poverty.
Kuna kooli pooleli jätnud õpilased lahkuvad koolist väiksemate oskustega kui need, kes edasi õpivad, on neil oluliselt vähem võimalusi tööturule siseneda ja tihti on nad sunnitud võtma vastu madalapalgalisi, ebakindlaid töökohti, kus on vähe võimalusi arenemiseks.
Since early school leavers finish school with fewer skills than those who stay on, they have considerably fewer options when it comes to entering the labour market and often end up taking low-paid, precarious jobs, with little possibility for development.
Seetõttu on kooli poolelijätmise vähendamisega võimalik peatada põlvkonnast põlvkonda kanduva vaesuse tsükkel ning parandada üldist majanduskasvu.
Therefore preventing ESL has the potential to break the cycle of intergenerational poverty, and to improve overall economic growth.
Kooli poolelijätmisel on ka vahetumaid omavahel seotud ühiskondlikke tagajärgi, sest see on seotud antisotsiaalse käitumise, teismeliste raseduse ja narkootikumide kuritarvitamise kõrgete määradega.
ESL also has more immediate interdependent societal consequences, as it is associated with higher rates of antisocial behaviour, teenage pregnancy and drug abuse.
Käesolev aruanne tunnistab, et kooli poolelijätmise probleemile ei ole lihtsat lahendust.
This report recognises that there is no simple ‘cure all’ solution to the problem of early school leaving.
See on keeruline küsimus, mis tuleb lahendada, rakendades erinevaid sekkumisi ja algatusi.
It is a complex issue which must be tackled by a range of interventions and initiatives.
Üks meede ei saa eraldiseisvana olla tõhus, kui seda ei täiendata teiste meetmetega.
No one single measure will be effective unless it is complemented by other measures.
Kooli poolelijätmise probleemiga võib tegelema suunata erinevaid esindajaid, kuid on tõenäoline, et õpilane, tema kooli õpetajad, lapsevanemad ja teised asjast huvitatud käsitavad seda erinevalt.
A variety of agents may be called upon or compelled to address ESL, but it is likely that it will be viewed differently by the student, their school teachers, their parents, and others who take an interest.
Käesolev aruanne rõhutab, et kooli poolelijätmise vähendamiseks rakendatavad meetmed peaksid lähtuma õpilase vaatenurgast ja arvestama õpilase parimaid huvisid silmas.
This report stresses that the perspective and best interest of the student should take priority when measures to combat ESL are determined.
Sekkumine peab olema isiku vajaduste suhtes tundlik.
Interventions must be sensitive to the complexity of an individual’s needs.
Paljud noored otsustavad loobuda tavaharidussüsteemist isiklikel põhjustel, milleks on näiteks koolikiusamine, samas kui teistel võib see olla tingitud sotsiaalsetest probleemidest, nagu narkomaania või kodutus.
Many youngsters choose to leave mainstream education for personal reasons such as bullying at school, whilst others may be suffering from social problems such as drug addiction or homelessness.
Käesolev aruanne soovitab luua igasse gümnaasiumisse nõustamisteenuse, mis võimaldab isiklike probleemidega õpilastel neid läbi arutada ja neile lahendusi leida.
This report recommends that every secondary school sets up a counselling service, to enable students with personal problems to talk them through and to find solutions.
Koolidel ei ole mitte ainult hariv roll, neil on ka kohustus tagada sotsiaalset tuge.
Schools not only have an educative role; they also have a duty to provide pastoral care.
Selle toetava funktsiooni tähtsuse tunnistamisest võib saada oluline samm kooli poolelijätmise vähendamiseks.
Recognising this supportive function can be a key step towards addressing ESL.
Lisaks isiklike raskustega hakkamasaamisele võib töömaailma sisenemine osutuda õpilastele heidutavaks väljavaateks.
In addition to coping with personal difficulties, the world of work can prove to be a daunting prospect for students.
Käesolev aruanne soovitab seetõttu, et moodustataks õpilastele keskendunud toetusvõrgustikke, et tagada karjäärinõustamine ja nõustamine, sealhulgas eesmärkide seadmise, tööalase koolituse ja karjäärinõustamise alal.
This report therefore recommends that student-centred support networks be set up to provide career guidance and advice, including goal setting, job training and career counselling.
See mitte ainult ei tutvusta õpilastele töömaailma, vaid püüab ka motiveerida neid endale eesmärke seadma ja tegema tööd nende eesmärkide saavutamiseks.
This will not only demystify the world of work for students, but will motivate them to set goals and to work towards achieving them.
Üks hea näide pärineb Ühendkuningriigist, kus 2001. aastal asutati väga edukas Connexions Service.
One good practice example comes from the UK, where the highly successful Connexions Service was set up in 2001.
Selle noorte- ja karjääriteenuseid ühendava organisatsiooni eesmärk on pakkuda noortele individuaalset nõu ja abi.
The aim of this organisation, which combines youth services and a careers service, is to provide personalised advice and support for young people.
Organisatsioon on noortega tegelemiseks võtnud kasutusele mitmeid uuendusi, eriti aga laialt levinud e-teenused.
It has introduced a range of innovations in its approach to young people, notably widespread use of online services.
Käesolev aruanne teeb selgeks, et pettekujutlustest vabanenud noorte inimeste haridusse taaslõimumise protsess peab algama võimalikult vara.
This report makes clear that the process of reintegrating disillusioned young people back into education must start as early as possible.
Põhjuseta puudumiste, käitumisprobleemide ja teiste küsimustega tuleb tegeleda kohe, kui need tekivad.
Truancy, behavioural problems and other issues have to be addressed as soon as they arise.
Selliseid raskusi ei tohi alahinnata ega tähelepanuta jätta.
Such difficulties cannot be underestimated or ignored.
Mõningatel juhtudel otsustavad noored haridussüsteemist lahkuda, sest nad arvavad, et õppekava ei ole nende eluga vastavuses ega sellega seotud.
In some cases, young people decide to withdraw from the education system because they do not consider the curriculum to be responsive or relevant to their lives.
Iga õpilane on ainulaadne ja kõik ei reageeri samadele õppemeetoditele ühtemoodi.
Every student is unique and not all respond to the same teaching methods.
Seega nõutakse käesolevas aruandes, et koolid eemalduksid traditsioonilisest testimisest, kus õpilase tulevikuväljavaated sõltuvad nende sooritusest ühel kindlal päeval, ning prooviksid leida võimalusi, kuidas õpilasi jooksvalt hinnata.
Consequently this report calls for schools to move away from traditional testing, where the future prospects of an individual depends on their performance on one day, and to try to find ways of assessing pupils on a continuous basis.
On selge, et kõiki noori ei ahvatle traditsioonilised õppeained ja kvalifikatsioon, ning neil, kellel puudub huvi traditsioonilise õppekava vastu, on suurem risk koolist välja langeda.
It is clear that not all young people are attracted by the more traditional academic subjects and qualifications, and those who lack an interest in the traditional school curriculum have been shown to be at greater risk of dropping out.
Sellega võitlemiseks peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et uuendada ja mitmekesistada riiklikku õppekava, laiendades hariduse valikuvõimalusi õpilaste tarbeks.
To combat this, Member States should take steps to innovate and diversify the national curriculum by extending the variety of educational options open to pupils.
Reformid on olulised, et anda noortele oskused ja väljaõpe, mida neil on vaja sujuvaks üleminekuks töömaailma.
Structural reforms are important for giving young people the skills and training that they need to make a smooth transition into the world of work.
Need hõlmavad probleemide lahendamist, andmete kriitilist hindamist ja tõhusat suhtlemist.
These include problem solving, critically evaluating information, and communicating effectively.
Üks võimalus, mida on Hispaanias ka juba katsetatud, on leida tugevamad seosed ja partnerlussuhted koolide ja kohalike ettevõtete vahel.
One option, which has already been piloted in Spain, is to encourage stronger links and partnership agreements between schools and local companies.
Sellised programmid, mis annavad õpilastele võimaluse töömaailma järele proovida, annavad neile ka suunataju ning motiveerivad neid rohkem tööd tegema.
Schemes like this, which offer students a taste of working life, can also give them a sense of direction and motivate them to work harder.
Väga oluline on see, et koolid julgustaksid õpilaste liikuvust eri haridustasemete vahel, olgu see siis akadeemiline, kutse- või mõni muu hariduse liik.
It is crucial that schools encourage students’ mobility between the different educational streams, be it academic, vocational and so on.
Õpilastele koolis rohkemate valikuvõimaluste pakkumine ei ole oluline mitte ainult nende motivatsiooni suurendamiseks, vaid ka selleks, et anda neile suur teadmistepagas ja vajalikud oskused hilisemas elus töö leidmiseks.
Offering students a wider choice at school is not only important for increasing their motivation to stay on, but also for providing them with the broad spectrum of knowledge and essential skills necessary for finding employment later.
Raportöör usub, et „õppida õppima” põhimõte peaks olema iga kooli poliitika ja õppekava kese.
The Rapporteur believes that the principle of ‘learning to learn’ should be at the heart of all school policies and curricula.