natgillin/translations-raw huggingface dataset:
tervitab ÜRO inimõiguste komisjoni 21. aprilli 2004. aasta resolutsiooni 2004/67 Genfi iga-aastasel komisjoni istungjärgul, mis kutsus kõiki surmanuhtlusest kinnipidavaid riike üles seda täielikult lõpetama ja samal ajal peatama hukkamised; tunnustab ELi ja kõikide liikmesriikide osa, kes resolutsiooni toetasid; soovitab tungivalt kõikidel riikidel austada ÜRO resolutsiooni ning hukkamised vähemalt peatada;
Welcomes Resolution 2004/67, adopted by the UN Commission on Human Rights on 21 April 2004 at the Commission's annual session in Geneva, which called upon all states that maintain the death penalty to abolish it completely, and in the meantime to establish a moratorium on executions; recognises the role played by the EU and all its Member States who backed the resolution; urges all states to respect the UN resolution and, at the very least, to introduce a moratorium on executions;
kutsub kõiki surmanuhtluse peatanud riike liikuma edasi surmanuhtluse täieliku kaotamise suunas;
Calls on all countries which have introduced a moratorium on the death penalty to move towards complete abolition;
on mures, et Aasia jätkab kontinendina, kus hukatakse kõige rohkem inimesi; hoiatab, et Hiina rakendab rohkem hukkamisi kui mis tahes muu maailma riik, oma tuhandete avaldatud hukkamistega 2004. aastal; kutsub Hiinat vabastama oma 2004. aasta hukkamise eest vastutavaid riigiametnikke;
Is concerned that Asia remains the continent that executes the highest number of people; is alarmed that China carries out more executions than any other country in the world, with thousands of reported executions in 2004; calls on China to release its official figures for executions in 2004;
on mures, et surmanuhtluse taasaktiveerimine Sri Lankal, mis lõpetas 27-aastase hukkamiste peatatuse, on vastuolus rahvusvahelise suundumusega surmanuhtluse kaotamise suunas ning seetõttu soovitab tungivalt Sri Lanka ametivõimudel otsida alternatiivseid lahendusi kuritegevuse ohjeldamiseks;
Is concerned that the reactivation of the death penalty by Sri Lanka, ending a 27-year moratorium on executions, runs counter to the international trend towards abolition of the death penalty, and therefore urges the Sri Lankan authorities to seek alternative solutions to address criminality;
märgib, et Venemaal on surmanuhtlus peatatud, kuid siiani pole surmanuhtlus ära kaotatud Vene seadusandlusest; kutsub Venemaad viivitamatult astuma samme Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 6 ratifitseerimiseks surmanuhtluse kaotamise kohta ja allkirjastama protokoll nr 13 surmanuhtluse kaotamise kohta kõikidel tingimustel;
Notes that there is a moratorium on the death penalty in Russia but that so far the death penalty has not been abolished in Russian legislation; calls on Russia to take immediate steps to ratify Protocol No 6 to the European Convention on Human Rights, on the abolition of the death penalty, and to sign Protocol No 13 on the abolition of the death penalty in all circumstances;
on ärevuses hukkamiste suurest arvust Iraanis, eriti vähemuslaste seas, ja Iraani keeldumisest ametliku statistika avaldamiseks surmanuhtluse kohta;
Is alarmed at the high number of executions in Iran, in particular of minors, and Iran's refusal to release official statistics on the death penalty;
kutsub komisjoni ja nõukogu oma inimõiguste dialoogi kontekstis Hiina ja Iraaniga avaldama survet surmanuhtluse peatamisele nendes riikides ning mida ka tegelikkuses hakataks rakendama ja mis viiks seadusandluse muutmiseni;
Calls on Commission and Council, in the context of its human rights dialogue with China and Iran, to exert pressure on those states for a moratorium on the death penalty which would be really implemented and lead to a change of legislation;
kutsub Iraagi uut valitsust mitte ennistama surmanuhtlust, eriti kuna esialgses konstitutsioonis ei olnud surmanuhtlust märgitud;
Calls on the new Iraqi government not to reinstate the death penalty, especially as there was no mention of capital punishment in the provisional constitution;
on mures, et Afganistanis toimus 2004. aasta aprillis esimene hukkamine pärast Talibani kukutamist; kutsub uut, hiljuti valitud Afganistani juhtkonda peatama surmanuhtlust;
Is concerned that Afghanistan in April 2004 carried out the first execution since the fall of the Taliban; calls on the new leadership recently elected in Afghanistan to introduce a moratorium on the death penalty;
tervitab Tadžikistani Parlamendi alamkoja 2004. aasta juuni otsust, mis hääletas surmanuhtluse kaotamise ajutise peatamise seaduse poolt;
Welcomes the decision of the lower house of Parliament in Tajikistan in June 2004, which voted in favour of a law suspending the death penalty;
on mures, et Vietnami valitsus peab nüüd aruannete ja statistika avalikustamist surmanuhtluse kasutamise kohta riigisaladuseks; on sügavalt mures Vietnamis möödunud aastal täideviidud hukkamiste suure arvu üle;
Is concerned that the Vietnamese government now views the reporting and release of statistics on the use of the death penalty as a state secret; remains deeply concerned by the high number of executions carried out in Vietnam last year;
peab julgustavaks, et Aafrika jätkab surmanuhtluse kasutamise vähendamist; eriti tervitab fakti, et Zambia on tellinud ülevaate surmanuhtlusega lõppevatest kohtuprotsesside otsustest ning on esitanud parlamendile surmanuhtluse kaotamise ettepaneku; tervitab sarnast otsust Malawil, kus president samuti 2004. aasta aprillis muutis ära 79 surmanuhtlust;
Is encouraged that Africa continues to reduce the use of capital punishment; in particular, welcomes the fact that Zambia has ordered a review of all capital trials that resulted in death verdicts and has proposed to parliament the abolition of the death penalty; welcomes a similar decision in Malawi, where the President also commuted 79 death sentences in April 2004;
kutsub Lääne-Aafrika riike võtma vastu ühist seisukohta ning täielikult kaotama surmanuhtlust, eriti Guineas, kus surmanuhtlusest kinni peetakse;
Calls on west African states to take a united stand and abolish the death penalty completely, in particular Guinea which is a retentionist country;
peab julgustavaks fakti, et surmanuhtlus on Euroopast peaaegu kadunud, ja kutsub Valgevenet seda tegelikkuseks muutma, samuti kutsub üles neid ELi liikmesriike (Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg ja Hispaania) ja Euroopa Nõukogu, kui seda pole veel tehtud, ratifitseerima Euroopa konventsiooni protokoll nr 13 inimõiguste kohta, mis käsitleb surmanuhtluse kaotamist kõikidel juhtudel;
Is encouraged by the fact that the death penalty has virtually ceased to exist in Europe, and calls on Belarus to make this a reality; also calls on those Member States of the EU (France, Italy, Luxembourg and Spain) and of the Council of Europe which have not already done so to ratify Protocol No 13 to the European Convention on Human Rights concerning the abolition of the death penalty in all circumstances;
mõistab veelkord hukka surmanuhtluse rakendamise Kuubal pärast aastaid kestnud surmanuhtluse peatamist;
Condemns once more the application of the death penalty in Cuba after a number of years of suspension of capital punishment;
tervitab Mehhiko presidendi ettepanekut surmanuhtluse täielikuks Mehhiko põhiseaduse artikkel 22 piirab surmanuhtluse kohaldamist, kuid ei välista seda täielikult.
Welcomes a proposal by the President of Mexico to abolish the death penalty completely Article 22 of the current Mexican Constitution restricts the scope of the death penalty, but does not outlaw it altogether.
Siiski pole üle 50 aasta hukkamisi rakendatud.
However, there have been no executions for more than 50 years.
kutsub Ameerika Ühendriike kaotama surmanuhtlust ja tervitab USA lootustandvat suundumust, kus surmaotsusele määratud isikute arv on vähenenud; tunnustab, et alates 1999. aastast on surmanuhtlusega kohtuotsuste arv vähenenud 54%, hukkamiste täideviimist on vähendatud 40% võrra ja surmamõistetute kambrite arv on vähenenud 6% Surmanuhtlus aastal 2004: aastaaruanne, surmanuhtluse infokeskus, detsember 2004.
Calls on the United States to abolish the death penalty and welcomes the encouraging trend in the USA where the number of persons sentenced to death has decreased; recognises that, since 1999, death sentences have diminished by 54%, executions have been reduced by 40%, and the numbers on death row have fallen by 6% The Death Penalty in 2004: Year End Report, Death Penalty Information Center, December 2004.
julgustab komisjoni säilitama oma
Encourages the Commission to maintain its amicus curiae (friend of the court) brief An
kohtuasjades enne USA ülemkohut, nagu 2001. aastal, mis käsitleb alaealisi ja vaimuhaigeid inimesi, keda oli karistatud surmanuhtlusega;
in cases before the US Supreme Court, as in 2001, concerning minors and persons with mental illness who had been sentenced to death;
soovitab ELil püsivalt levitada oma 1998. aastal vastu võetud surmanuhtlust käsitlevaid põhimõtteid ELi-väliste riikidega lävimisel;
Urges the EU to consistently promote its Guidelines on the Death Penalty, adopted in 1998, when dealing with non-EU countries;
soovitab tungivalt surmanuhtlusest kinnipidamise korral mitte määrata surmanuhtlust kuriteo toimepanemise ajal alla 18-aastasele isikutele, rasedatele naistele või vaimse puudega inimestele ja nõuab surmanuhtluse määramist ainult kõige raskemate kuritegude sooritajatele;
Urges states with a retentionist policy not to impose the death penalty on persons aged under 18 at the time the crime was committed, pregnant women or persons with mental disorders, and insists that capital punishment be imposed only for the most serious crimes;
Inimkaubitsemine ja kaubitsemine inimelunditega – seksiäri ja laste töö
Trafficking in humans and human organs – sex industry and child labour
tunnustab ÜRO inimkaubitsemise ennetamise, keelustamise ja karistamise protokolliga kehtestatud kaubitsemise mõistet, eriti naiste ja lastega kaubitsemine, mis täiendab 2000.
Recognises the definition of trafficking as laid down in the UN Protocol to Prevent, Suppress and Punish Trafficking in Persons, especially Women and Children, supplementing the UN Convention against Transnational Organized Crime, adopted by the UN General Assembly in November 2000
tunnistab, et naised ja lapsed on eriti kaitsetud selles osas, millest võib saada tänapäevane orjastamise vorm;
Recognises that women and children are particularly vulnerable to what can become a modern-day form of slavery;
juhib tähelepanu sellele, et orjastamine on keelatud ülemaailmse inimõiguste deklaratsiooni artikliga 4 Artikkel 4: "Kedagi ei hoita orjuses või orjaikkes; orjakauplemine kõikides vormides keelustatakse."
Points out that slavery is prohibited by Article 4 of the Universal Declaration of Human Rights Article 4: "No one shall be held in slavery or servitude; slavery and the slave trade shall be prohibited in all their forms."
rõhutab, et mis tahes vormis inimkaubitsemine on inimõiguste kuritarvitamine ja see on keelatud ELi põhiõiguste harta artikli 5 lõikega 3;
Stresses that trafficking in human beings in whatever form is an abuse of human rights, and prohibited by Article 5(3) of the EU Charter of Fundamental Rights;
tunnistab, et naiste ja lastega kaubitsemine seksuaalse ärakasutamise eesmärgil on rahvusvaheline, organiseeritud, kuritegelik nähtus, millel on tõsised tagajärjed ohvrite turvalisusele, heaolule ja inimõigustele;
Recognises that trafficking in women and children for sexual exploitation is an international, organised, criminal phenomenon that has grave consequences for the safety, welfare and human rights of its victims;
juhib tähelepanu, et naisi ja lapsi, kes on inimkaubitsemise ohvrid seksuaalse ekspluateerimise eesmärgil, on sageli seksuaalselt kuritarvitatud ning neilt on röövitud nende liikumisvabadus ja identiteet;
Points out that women and children who are the subject of trafficking for sexual exploitation are often sexually abused and robbed of their freedom of movement and identity;
rõhutab, et ebaseaduslik edasimüük ja sunnitud prostitutsioon on rahvusvaheliselt tunnistatud inimõiguste rikkumiseks koos ÜRO konventsiooniga naiste kõikide diskrimineerimisvormide kõrvaldamise kohta, eriti nõudes riike "keelustama kõikides vormides naistekaubitsemist ja naiste ekspluateerimist prostitutsiooniks" (artikkel 6);
Emphasises that trafficking and forced prostitution are internationally recognised as violations of human rights, with the Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women specifically requiring states to "suppress all forms of traffic in women and exploitation of prostitution of women" (Article 6);
on mures, et naised ja lapsed, kes on sisenenud riiki ilma dokumentideta või kes on olnud ebaseadusliku kaubitsemise ohvrid ja kellelt on röövitud dokumendid, on sageli võimetud leidma õigusabi üleelatud kuritarvitamise eest;
Is concerned that women and children who have entered the country without documentation, or who have been the victims of trafficking and robbed of their papers, are often unable to seek legal redress for the abuses they have suffered;
rõhutab, et naiste ja lastega kaubitsemine on ülemaailmne probleem, ja julgustab riike tegutsema kooskõlastatult, et parandada rahvusvahelise õiguskorra tagamist selle kuritegevusega võitlemisel;
Emphasises that trafficking in women and children is a global problem, and encourages states to act in a co-ordinated manner to improve international law enforcement to combat this crime;
rõhutab vajadust õpetada ELi tasemel välja õiguskorda tagavaid ametiisikuid ebaseadusliku kaubitsemisega tegelevate ringkondade uurimiseks ning piirivalvureid inimkaubitsejate ja nende ohvrite tuvastamiseks;
Stresses the need, at EU level, to train law enforcement officials on how to investigate trafficking rings, and border guards on how to identity traffickers and their victims;
tunnistab, et inimkaubitsemine ei piirdu seksiäriga, kuna laste ja naistega kaubitsetakse ja neid sunnitakse tööle ka sunnitöö korras;
Recognises that trafficking in human beings is not confined to the sex industry, as women and children are also subjected to trafficking and made to work as forced labour;
juhib tähelepanu, et vastavalt UNICEFi andmetele on Lääne- ja Kesk-Aafrikas üle 20 000 lapse orjastatud ülepiirilise salakaubaveoga tegelemiseks;
Points out that, according to UNICEF, more than 20,000 children are enslaved by cross-border smuggling in west and central Africa;
tunnistab, et inimorganitega kaubitsemine on organiseeritud kuritegelik, raskete ja kahjulike tagajärgedega rahvusvaheline tegevus; kutsub rahvusvahelist üldsust üles keskendunumalt reageerima sellise nuhtluse vastu võitlemiseks;
Recognises that trafficking in human organs is a highly organised criminal international activity with serious and harmful consequences; calls for a more focused response from the international community to combat this scourge;
soovitab riikidel tungivalt tugevdada kriminaalõiguse vastutoimet inimkaubitsemisele seadusandlusreformi, teadlikkuse tõstmise ja väljaõppe abil; rõhutab vajadust toetada ja kaitsta tunnistusi andvaid ohvreid;
Urges individual states to strengthen the criminal justice response to trafficking through legislative reform, awareness-raising and training; stresses the need to support and protect victims who give evidence;
tervitab jõuliselt Euroopa Nõukogu konventsiooni projekti inimkaubitsemise vastu tegutsemisel (jaanuar 2005); soovitab tungivalt komisjonil koos nõukogu toetusega tagada, et Euroopa Nõukogu konventsiooni projekt sätestaks kaubitsemise ohvriks sattunud isikute inimõiguste kaitseks kõrged standardid;
Strongly welcomes the draft Council of Europe Convention on action against trafficking in human beings (January 2005); urges the Commission, with the support of the Council, to ensure that the draft Council of Europe Convention lays down the highest standards of protection of the human rights of trafficked persons;
peab julgustavaks komisjoni kohustusest luua teabevahetus inimkaubitsemise ennetamise ja selle vastu võitlemise osas;
Is encouraged by the Commission's commitment to produce a communication on preventing and combating trafficking in human beings;
tunnistab komisjoni jõupingutusi arendada meetmeid inimkaubitsemisega võitlemiseks, eriti programmide TACIS ja CARDS kaudu, kuid rõhutab vajadust kiirendada oma tegevust transiitvõtmeriikides, nagu Valgevene, Moldova, Vene Föderatsioon ja Ukraina;
Recognises the Commission's efforts, especially through the TACIS and CARDS programmes, to develop measures to combat trafficking, but stresses the need to step up its actions in key transit countries such as Belarus, Moldova, the Russian Federation and Ukraine;
julgustab rahvusvahelisel tasandil tegutsevaid ettevõtteid pidama silmas inimõigusi kui poliitika suunda, võtma arvesse oma kohustusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuste järgi ning võtma vastu nendel normidel põhinevaid miinimumstandardeid; kutsub ettevõtteid resoluutselt looma selgepiirilist mehhanismi kõigi nende tegevuste tõhusaks järelevalveks vastavalt tegevuseeskirjade ja rahvusvaheliste inimõiguste standarditega;
Encourages companies operating at an international level to view human rights as a benchmark for policy, to take into account their duty under Corporate Social Responsibility obligations and to adopt minimum standards based on these norms; strongly invites companies to create clear mechanisms to monitor effectively all their operations in compliance with codes of conduct and international human rights standards;
tunnistab, et ettevõtlusel võib olla tugev asetus valitsuse otsuste mõjutamiseks ülemaailmsel turul; julgustab ettevõtteid parandama, kaitsma ja kindlustama enda ja oma tarnijate, alltöövõtjate ja äripartnerite tööle võetud töötajate õigusi, isegi siis, kui selliseid õigusi ei ole kaitstud vastava riigi seadusega;
Recognises that businesses may be in a strong position to influence government decisions in the global market; encourages businesses to promote, protect and secure the rights of their workers and of those employed by their suppliers, subcontractors and business partners even if such rights are not protected by a particular country's national law;
kutsub ettevõtjaid kindlustama, et nende toodangut ei kasutataks inimõiguste rikkumise eesmärgil;
Calls on businesses to ensure that their products are not used in violation of human rights;
tunnistab, et viimastel aastatel on ettevõtted olnud tarbijaaktsioonide ja inimõiguste kampaaniate sihtmärk, et muuta nad inimõigustega seotud küsimustes vastutavamaks ja et mõnikord on selliste kampaaniate mõju olnud laostav põhjendamatute nõudmiste tõttu; soovitab tungivalt ettevõtetel vastu võtta kindlad miinimumstandardid üldsuse murede leevendamiseks;
Recognises that in recent years businesses have been the target of consumer action and human rights campaigns to make them more responsive to human rights concerns, and that sometimes the effect of such campaigns has been destructive, due to unreasonable demands; urges companies to adopt certain minimum standards to ease public concerns;
tunnistab ÜRO ülemaailmse kokkuleppe esimest ja teist põhimõtet, mis sätestavad, et "ettevõtted peaksid toetama ja respekteerima rahvusvaheliselt välja kuulutatud inimõiguste kaitset" nende mõjuvaldkonnas ja et nad "peaksid veenduma, et ei ole kaasosalised inimõiguste kuritarvitamises", samuti põhimõtteid 3–6, milles palutakse maailma ettevõtetel toetada töötajate põhiõigusi;
Recognises the first and second principles of the United Nations Global Compact, which state that "businesses should support and respect the protection of internationally proclaimed human rights" within their sphere of influence and that they "should make sure they are not complicit in human rights abuses", as well as principles three to six, which ask world businesses to uphold fundamental workers' rights;
tervitab ÜRO inimõiguste komisjoni raportit ÜRO normatiivide kohta ja loodab, et ÜRO jätkab oma laiapõhjalisi nõupidamisi ÜRO normatiivide osas, võttes arvesse nende tähtsat staatust kui suunist ettevõtete kohustuste osas, arvestades seejuures inimõigustega ÜRO raport esitatati UNHCR-le 2005. aasta märtsis Genfis.
Welcomes the report of the UN Commission on Human Rights on the UN Norms and hopes that the UN will continue its broad-based consultations on the UN Norms, considering their important status as a benchmark for the responsibilities of businesses with regard to human rights The UN report was submitted to the UNHCR in March 2005 in Geneva.
julgustab ettevõtteid töötama vastavalt vajadusele koos valitsusväliste inimõiguste organisatsioonidega;
Encourages companies to work, where appropriate, with local human rights NGOs;
soovitab tungivalt ettevõtetel mitte tegutseda riikides, kus hulga inimõiguste küsimuste tõttu on kehtestatud mitmepoolsed ja piirkondlikud sanktsioonid ja kaubandusembargod;
Urges companies not to operate in a state where unilateral and regional sanctions or trade embargoes have been imposed on account of human rights concerns;
kutsub ELi vastu võtma rahvusvaheliselt tegutsevate Euroopa ettevõtete tegevusjuhendeid ja eriti tegutsemiseks arengumaades, sarnaselt Euroopa eetilise tootmise ja tarbimise initsiatiivile;
Calls on the EU to adopt a code of conduct for European companies operating internationally and in particular in developing countries, similar to the European Initiative for Ethical Production and Consumption;
kordab oma nõudmist komisjoni delegatsioonidele kolmandates riikides edendada Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni suuniseid hargmaistele ettevõtetele ning tegutseda nende suuniste osas kontaktpunktina;
Reiterates its call for Commission delegations in third countries to promote, and act as contact points concerning, the OECD Guidelines for Multinational Enterprises;
kutsub ELi soodustama rahvusvahelise äriseadustiku mõiste kasutamist inimõigusi puudutavates küsimustes;
Calls on the EU to promote the concept of an International Business Code of Conduct for issues relating to human rights;
Karistamatus ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osa
Impunity and the role of the ICC
on veendunud, et ei saa olla püsivat rahu ilma metsikuste eest vastutamiseta, ja usub, et karistamatuse õhkkonna lõpetamine sõja ja inimõiguste ränkade rikkumise poolt purustatud ühiskonnas on ülitähtis, taastamaks austust õigusnormide, rahu ja demokraatia suhtes;
Is convinced that there can be no sustainable peace without accountability for atrocities and believes that ending the climate of impunity in societies shattered by war and grave human rights violations is vital if respect for the rule of law, peace and democracy are to be re-established;
on veendunud, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) asutamine, mis on täienduseks riiklikule pädevusele, moodustab rahvusvahelise õigussüsteemi osa, milles nii riigi-, rahvusvahelised ja segakohtud kui ka Rahvusvaheline Kriminaalkohus töötavad koos tõsiste inimõiguste rikkumiste vastu karistamatuse tõhusa lõpetamise suunas ja seega selliste nähtuste kaotamise suunas;
Believes that the establishment of the ICC, which is complementary to national jurisdictions, forms part of a system of international justice in which national courts, international and mixed tribunals and the ICC work together towards effectively ending impunity for serious violations of human rights and thus deterring their occurrence;
soovitab tungivalt komisjonil ja ELi liikmesriikidel koostööabiprogrammide puhul sõjast väljunud riikidele toetada riigi õigusvõime suurendamist kohtulikule vastutusele võtmiseks tõsiste inimõiguste rikkumise eest;
Urges the Commission and EU Member States, when programming cooperation assistance to countries emerging from wars, to support the strengthening of national capacities to prosecute grave human rights violations;