natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Selles uues algatusraportis määratletakse probleemid põllumajandustootmisele eelnevates etappides, keskendudes ostetud põllumajanduslike sisendite – energeetika, masinate, segajõusööda, väetiste, pestitsiidide, seemnete ja vee kallinemisele viimase kümne aasta jooksul.
This new initiative report identifies problems upstream of farm production, focusing on rising costs of purchased farm inputs over the past decade in the fields of energy, machinery, compound feed, fertilisers, pesticides, seeds, and water.
Juhitakse tähelepanu mitmetele tootmissektoritele, märgitakse ära põllumajandusettevõtjate kasvav sõltuvus üha suuremast kontsentreerumisest sisendite tootmisel ja soovitatakse meetmeid, mida võtta eelseisva ühise põllumajanduspoliitika reformi raames.
It points at impact on several production sectors, highlights the growing dependence of farmers on an increasingly concentrated input industry, and suggests measures to be taken within the upcoming CAP reform.
Kuna ees seisab ühise põllumajanduspoliitika põhjalik reform, millelt oodatakse lahendusi mitmetele põllumajandustootjate suurtele probleemidele, on käesoleva raporti eesmärk analüüsida põllumajandustootmisele eelnevaid struktuure ja turgusid ning soovitada poliitilisi lahendusi, mis aitaksid põllumajandustootjatel vähendada sisendkulusid, et suurendada oma autonoomiat ja sissetulekut ning kasutada tootmisressursse tõhusamalt ja säästvamalt.
With a major CAP reform ahead of us, which will have to respond to a number of major challenges farmers are facing, the goal of this report is to analyse upstream structures and markets and to suggest policy options which can help farmers to reduce input costs, with a view to increase their autonomy and income, so as to move to a more efficient and sustainable use of production resources.
Raportöör soovitab paluda liikmesriikidel ja komisjonil esitada rohkem andmeid sisend- ja tootmiskulude kohta, mida tuleks siis analüüsida ja Euroopa hinnavaatlusameti poolt regulaarselt põllumajandustootjatele esitada.
Your rapporteur suggests calling upon Member States and Commission to deliver more data on input and production costs which should then be analysed and regularly provided to farmers by a European price monitoring agency.
Hinnaindeksid võiksid parandada ka konkurentsi sisendi sektoris, ning aitaks loodetavasti põllumajandustootjaid välja olukorrast, kus nad on surutud üha kontsentreerituma ja võimsama eelneva ja järgneva turu vahele.
Price indices might also improve competition in the input sector, and hopefully help farmers to move out of the "squeeze position" between an increasingly concentrated and powerful agro-industry upstream and downstream of primary production.
Lisaks vajavad põllumajandustootjad toetust, et parandada oma näitajaid põllumajanduse ja keskkonna osas, et tulla toime ees ootavate klimaatiliste, keskkonna- ja majandusprobleemidega.
Furthermore, farmers need support in improving agronomic and environmental performance to respond to new climatic, environmental and economic challenges ahead.
Uue põllumajanduspoliitikaga ette nähtud keskkonnahoidlike meetmete raames tuleb põllumajandustootjatel reintegreerida bioloogilise mitmekesisuse, vee ja pinnase toitainete parema haldamisega seotud välised tootmiskulud, ning sellist tegevust tuleb toetada.
As part of "greening measures" as foreseen in the new CAP, farmers will have to reintegrate externalised costs of production involved in better management of biodiversity, water and soil nutrients and should be supported to do so.
Sellised algsed kulud toovad põllumajandustootjatele pikemas perspektiivis niisugust kasu nagu suurem paindlikkus kliima muutlikkuse suhtes, pinnase parem seisund ja viljakus ning väiksem vastuvõtlikkus haigustele.
Of course, those initial outlay costs will provide farmers benefits in the long term, such as resilience to climatic instability, increased soil health and fertility and lower susceptibility to diseases.
Kui põllumajandustootjad suudavad paremini kasutada ettevõtte sisendi potentsiaali, on nad ka vähem haavatavad hindade volatiilsuse suhtes.
Once farmers can make better use of on farm input potential they will also become less vulnerable to price volatility.
Komisjon peaks ka soovitama meetmeid, mis julgustaksid põllumajandustootjaid organiseerima kollektiivselt sisendite ostu ja säilitamist, et tugevdada oma positsiooni kauplemisel, nii nagu luuakse tootjate organisatsioone põllumajandustootmisele järgnevates etappides.
The Commission should also suggest measures which can encourage farmers to collectively organise the preservation and purchase of inputs, so as to increase their bargaining power, in line with the creation of producer organisation downstream of farming.
Põllumajandustootjaid tuleks ka julgustada organiseeruma ressursside paremaks kasutamiseks ja säästvate tavade rakendamiseks, mis vähendaks tundlikkust hindade volatiilsuse suhtes, ning neid tuleks sellise tegevuse eest tunnustada.
Farmers should also be encouraged and rewarded if they organise themselves for better resource management and sustainable practices which reduce vulnerability to price volatility.
Raportöör soovib selles kontekstis rõhutada, et paljudes riikides on põllumajandustootjad juba teinud tublit tööd selle nimel, et parandada põllumajanduslikke tavasid ja suurendada majanduslikku sõltumatust ostetud sisendist.
Your rapporteur wishes to stress in this context that famers in many countries have already worked hard to improve agronomic practices and to increase economic autonomy from purchased inputs.
Niisugust algatust ja tegevust tuleks täielikult tunnustada, edendades koostööd teadusasutuste ja põllumajanduse ning maaelu arengu organisatsioonide vahel, ning seda tuleks arvesse võtta edasistes põllumajanduse tugiteenistustes ja koolitusprogrammides.
This initiative and engagement should be fully recognised by enhancing collaboration between research entities and the farming and rural development organisations and should be taken into account for future farm extension services and training programs.
Raportöör teeb ettepaneku liigendada resolutsioon vastavalt järgmistele põllumajandusliku sisendi teguritele:
Your rapporteur suggests structuring the resolution according to the following key agricultural input factors:
Eurostati andmed ja komisjoni analüüs näitavad, et lõhe sisendi maksumuse ja tootmiskulude ning põllumajandustootjahinna vahel ei ole paljudes sektorites majanduslikult elujõuline.
EUROSTAT data and Commission analysis indicate that the opening gap between input and production costs and farm gate prices is not economically viable in many sectors.
Põllumajandusliku tootmise energiakulud on aastatel 2000–2010 suurenenud umbkaudu 60%, samas kui tootjahinnad on kasvanud ainult 25%.
Energy costs of farming have increased by roughly 60% between 2000 and 2010, while farm gate prices have increased only by 25%.
See hõlmab üldist kütuse, gaasi ja elektri kulude kasvu.
These include general increases for carburant, gas and electricity.
Raportöör soovitab meetmeid, millega suurendada energiatõhususprogrammide abil põllumajandustootjate võimalusi säästa energiat hoonetes, põllumajandustegevuses ja transpordis ning investeerida taastuvenergia tootmisse põllumajandusettevõttes või kohalikul tasandil (tuule-, päikese-, biogaasi, maasoojusenergia jne).
Your rapporteur proposes measures to increase the ability of farms to save energy in buildings, farming practices, transport through energy efficiency programmes and to invest into the production of renewable energy on-farm or local (wind, solar, biogas, geothermal, etc.).
Selles kontekstis soovitab raportöör ka analüüsida ja hinnata energia hulka ja maksumust olemasolevates põllumajandussüsteemides ja nendega seotud sisendipakkujates, töötlemis- ja jaotussüsteemides.
In this context he also recommends to analyse and evaluate the amount and costs of energy in existing farm systems and related providers of inputs, processing and distribution systems.
Eelseisva ühise põllumajanduspoliitika reformi käigus on oluline võtta arvesse energiatõhusust ja säästvate energiaallikate kasutamist, et tulla toime uute proovikividega.
In the imminent CAP reform it is important to take into account energy efficiency and use of sustainable energy sources, so as to respond to the new challenges.
Selleks tuleb muu hulgas ka viia taime- ja loomakasvatus uuesti tasakaalu olemasolevate energiaallikatega ning madala sisendiga tootmissüsteemidega, nagu rohutoiduline ja ekstensiivne karjakasvatus.
This includes a rebalancing of crop and animal production in relation to available energy resources and low input production systems, such as grass-fed and extensive livestock production.
Väetised ja mullaparandusained
Fertilisers and soil improvers
Kulutused väetistele ja mullaparandusainetele on viimase kümne aasta jooksul keskmiselt kahekordistunud.
Costs for fertilisers and soil improvers have on average doubled in the past decade.
Nitraatide ja fosfaatide kasutamine sisendina toob kaasa spetsiifilisi probleeme, peamiselt äravoolu kohtades, kus pinnas ja kultuurid ei suuda toitaineid piisavalt säilitada ja absorbeerida.
Application of nitrate and phosphate inputs carries specific problems, notably run-off where soils and crops cannot sufficiently store and absorb nutrients.
Lahendused on olemas: tuleb parandada toitainete analüüsi ja juhtimist põllumajandusettevõttes; vähendada kulutusi väetistele, analüüsides ja juhtides paremini mulla viljakust, eeskätt parandades mulla kobedust ja orgaanilise huumuse taset (see võimaldab paremini säilitada vett ja toitaineid) sõnnikuga väetamise teel, parandades virtsa kvaliteeti, rakendades paremini külvikorra tava, kasutades vedela väetise pihustamist haakeseadmelt koos järgneva mulla kobestamisega (mõnede uuringute kohaselt on Põhja- ja Lääne-Euroopas võimalik vähendada põllumajanduses 50 kilogrammi lämmastikku hektari kohta aastas – ehk kuni 70% praegusest kasutusest – ilma, et saagikus väheneks).
Solutions exist: improving analysis and management of nutrients on farm; cutting back fertiliser expenditure through better soil fertility analysis and management, specifically improving soil crumb structure and organic humus levels (allowing better water and nutrient retention) through manuring, improving the quality of liquid manure, better crop rotation practices, trail hose application in combination with immediate shallow incorporation (according to some research, a reduction of 50kg N / ha in agriculture -or up to 70% of current inputs - is possible in North & West Europe without loss in yields).
Toitainete väljauhtumist, mis põhjustab nitraatide sattumist veekeskkonda ja NO 2 -heiteid atmosfääri, saaks vähendada teatud energiakultuuride kasvatamisega puhvrina veekaitsealade ja jõgede ääres.
Nutrient leaching, a major source of nitrate losses to aquatic environments and NO 2 (nitrous oxide) losses to the atmosphere, could be reduced by using certain energy crops as buffer to water protection areas and along open streams.
Tuleks kaaluda ka külade ja linnade kanalisatsioonisüsteemide kasutamist võimaliku toitainete allikana (biogaas), tingimusel, et potentsiaalselt ohtlikke aineid on võimalik piisaval määral eraldada.
Also sewage systems of villages and towns should be considered as potential sources of nutrients (biogas), if sufficient separation of potentially harmful substances can be guaranteed.
Kulud seemnetele ja istutusmaterjalile on alates 2000. aastast kasvanud ligi 30%.
Costs for seeds and planting stock are up nearly 30% on average since 2000.
Selle põhjuseks on osaliselt sertifitseeritud seemnete ostmise kulukus ja põllumajandusettevõttes kohapeal kasvavatud seemnete kasutamise vähenemine.
This is partly due to high costs for the purchase of certified seeds and the reduced use of farm saved seeds.
Kohapeal kasvatatud seemnetel on mitmeid eeliseid nii majanduslikust kui keskkonna aspektist: nad maksavad põllumajandustootjale keskmiselt 40% vähem kui sertifitseeritud seemned, nad võimaldavad põllumajandustootjatel kasvatada taimi, mis on kohandunud piirkonna spetsiifiliste agronoomiliste tingimustega, sageli vajavad nad vähem väetisi ja taimekaitsevahendeid, säilitades kultuuride bioloogilist mitmekesisust.
Farm saved seeds carry many economic and environmental advantages: they cost farmers 40% less on average than certified seeds, they allow farmers to grow plants which are adapted to the specific agronomic conditions in their regions, often require less fertilisers and plant protection products, while maintaining crop biodiversity.
Lisaks sellele saavad põllumajandustootjad valida oma ettevõtte tingimustele sobiva külviperioodi ega sõltu seemne-ettevõtete tarnetest.
Furthermore, farmers can choose sowing periods that are adapted to their farming conditions, without having to rely on deliveries from seed companies.
Üle poole teraviljade külvipinnast Euroopas on külvatud põllumajandusettevõttes kohapeal kasvatatud seemnetega (Poolas näiteks on see protsent ligi 90), kuid teistes sektorites, näiteks puuvilja- ja köögiviljakasvatuses on nende kasutamine takistatud, muu hulgas ka selle tõttu, et vastavalt määrusele 2100/94 tohivad põllumajandustootjad kasutada kohapeal kasvatatud seemneid ainult 21 sordi kasvatamiseks.
More than half of the cereals acreage in Europe is planted with farm-saved seed - and around 90% in a country like Poland - but their development in other sectors such as fruits and vegetables is hindered, amongst others, by the fact that, under Regulation 2100/94, farmers are allowed to plant only 21 plant varieties of farm-saved seeds.
Teisest küljest leiab seemnekasvatussektor, et õigus kasutada kohapeal kasvatatud seemneid on erand, mis tuleks määruse eelseisva läbivaatamise kontekstis tühistada.
On the other hand, the seed industry considers the right to use farm-saved seed as an exemption which should be abolished in the context of the forthcoming revision of the regulation.
Taimekaitsevahendid ja muud pestitsiidid
Plant protection products and other pesticides
Taimekaitsevahendid ja muud pestitsiidid on viimase kümnendi jooksul kallinenud keskmiselt ligi 13%.
Plant protection products and other pesticides are up nearly 13% on average in the past decade.
Lahenduseks oleks näiteks tasakaalustatud süsiniku/lämmastiku suhe pinnases ja mulla struktuuri parandamine (ja sellest tulenevalt väiksem vajadust pestitsiidide ja herbitsiidide järele, kuna taimede haigused ja umbrohu pealetung vähenevad).
Solutions include the creation of a balanced Carbon/Nitrogen ratio in the soil and improvement of the soil structure (and as consequence, reduced need to apply pesticides and herbicides, due to reduced plant disease and weed invasion).
Loomasööt ja veterinaarkulud
Animal feedstuffs and veterinary expenses
Intensiivse loomakasvatuse süsteemides kasutatakse dieeti, kus on suur osa kontsentreeritud segajõusöödal, kasutatavad õliseemnekultuurid ja valk imporditakse peamiselt ülemeremaadest.
Intensive animal production systems apply diets with high shares of compound feed concentrates; the oilseed and protein used are mainly imported from overseas.
Keskmiselt on sisendhinnad selles sektoris kasvanud viimase kümne aastaga üle 30%.
On average, input prices in this sector rose more than 30% in the past decade.
Oma 2011. aasta märtsi resolutsioonis proteiini nappuse kohta nõudis Euroopa Parlament, et loodaks vajalik raamistik valgurikaste kultuuride ja kaunviljade kasvatamiseks ELis, et vähendada 70% valgu puudujääki liidusiseselt toodetud söödaga.
In its resolution of March 2011 on the EU protein deficit, EP called for setting up the necessary framework for developing protein crop and leguminous production in the EU, so as to reduce the protein deficit of 70% with feed produced from domestic production.
Selleks sobivad mitmed kaunviljad, näiteks herned, põldoad ja lupiinid.
There are several leguminous crops eligible for this purpose, in particular peas, field beans and lupins.
Lisaks võib valgurikkaid taimi sisaldav külvikord vähendada pinnase töötlemiseks kuluva kütuse hulka, sest huumusesisaldus ja niiskus säilivad paremini ja maaharimise vajadus väheneb.
Furthermore, crop rotation including leguminous protein crops can reduce fuel consumption in soil treatment, as the content of humus and soil moisture is better preserved and requires less tilling.
Põllumajandushooned ja taastuvenergia
Farm buildings and renewable energy
Kulud põllumajandushoonetele (mitte-eluruumidele) on kasvanud keskmiselt 20%, kuna kallinenud on ehitusmaterjalid ja ehitajate töö.
Costs for non-residential farm buildings are up 20% on average, due to increased costs of building material and construction work.
Eeskätt just loomakasvatussektoris tõusevad kulud ka hügieeni ja toiduohutuse nõuete tõttu.
Particularly in the livestock sector, costs are also rising due to hygiene and food security requirements.
Mõnedes liikmesriikides julgustatakse põllumajandustootjaid investeerima kohapealsesse taastuvenergia tootmisse, nagu tuule-, päikese- ja biogaasienergia.
In some Member States, farmers were encouraged to invest into on-farm renewable energy production like wind, solar energy and biogas.
Näiteks Saksamaal on väga levinud päikesepaneelide kasutamine põllumajandushoonete katustel, hoonete soojustust on parandatud ja biogaasi tootmiseks kasutatakse virtsa.
For example, in Germany roofs of farm buildings are extensively used to install solar panels, the insulation of buildings is improved and liquid manure is used for biogas.
Samas on mõnedel juhtudel riiklikud toetused biogaasi tootmiseks toonud kaasa maisi ja teraviljapõhiste biogaasitehaste rajamise, mis on suurendanud maa rendihindu ja meelitanud ligi investoreid, mis omakorda vähendab põllumajandustootjate kasumit.
However, national subsidies in the field of biogas have in some cases also led to maize and cereal based biogas plants which have increased land rent and attracted investors which draw profit away from farmers.
Maa rendihinnad on paljudes põllumajandussektorites ja liikmesriikides peamiseks kuluteguriks ning neid tuleks pidada sisendkuludeks.
Land leasing costs are a major cost factor in many farming sectors and Member States and should be considered as input costs.
Suuremas osas Lääne-Euroopast on maa müügi- ja rendihinnad jõudnud tasemeni, mis ei ole jätkusuutlik, ja selle tõttu on kadunud seos tootmismahtude, maale juurdepääsu ja põllumajandusliku kasutusväärtuse vahel.
In most of Western Europe, agricultural land sales and rent prices have reached unsustainable levels which have provoked severe disconnection between production capacities, access to land and agricultural use value.
Mõnedel juhtudel on selle põhjuseks valglinnastumine, põllumajanduskorporatsioonide surve ja maa omandi kontsentreerumine väheste omanike kätte.
In some cases, this is due to urban sprawl, pressure of corporate agriculture and concentration of land property in a few hands.
Raportöör soovitab luua süsteemi järelevalveks maa hindade ja maale juurdepääsu üle, eriti noortele põllumajandustootjatele.
Your rapporteur recommends a monitoring system on land prices and access to land, especially for young farmers.
Muud kaubad ja teenused, sealhulgas vesi
Other goods and services including Water
Arvestades vee suurt tähtsust põllumajanduslikus tootmises, peaks EL toetama liikmesriike paremate veehoiusüsteemide loomisel põllumajanduse jaoks, sealhulgas tuleks parandada veehoidlate mahtu pinnases ja vee kogumist kuivades piirkondades, et valmistuda muutusteks sademete hulgas kliimamuutuse tõttu.
Given the high importance of water in agricultural production, the EU should support Member States in providing improved water storage systems for agriculture, including improvement of water storage capacities in soils, water harvesting in dry areas as precaution against changes in rainfall patterns due to climate change.
Lisaks sellele on hädasti vaja veeõigusi paremini hallata ja jaotada, säilitada ja luua multifunktsionaalseid põllumajandus-ökosüsteeme ja agrometsandussüsteeme, et suurendada vee säilitamise võimet.
Furthermore there is urgent need for better management and reallocation of water rights; the preservation and creation of multifunctional agro-ecosystems and agro-forestry systems so as to improve water retention capacities.
Ettepanek nimetada Juan-Francisco Corona Ramón kontrollikoja liikmeks
on the nomination of Juan-Francisco Corona Ramón as a Member of the Court of Auditors
LISA 1: Juan-Francisco Corona RamónI ELULOOKIRJELDUS
ANNEX 1: CURRICULUM VITÆ OF Juan-Francisco Corona Ramón
LISA 2: Juan-Francisco Corona RamónI VASTUSED KÜSIMUSTIKULE
ANNEX 2: ANSWERS BY Juan-Francisco Corona Ramón TO THE QUESTIONNAIRE
ettepaneku kohta nimetada Juan-Francisco Corona Ramón kontrollikoja liikmeks
on the nomination of Juan-Francisco Corona Ramón as a Member of the Court of Auditors
– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga ( C7-0343/2011 ),
– having regard to Article 286(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C7-0343/2011 ),
– võttes arvesse asjaolu, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 23. novembri 2011. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi,
– having regard to the fact that at its meeting of 23 November 2011 the Committee on Budgetary Control heard the Council’s nominee for membership of the Court of Auditors,
– võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ( A7-0422/2011 ),
– having regard to the report of the Committee on Budgetary Control ( A7-0422/2011 ),
A. arvestades, et Juan-Francisco Corona Ramón vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 sätestatud tingimustele;
A. whereas Juan-Francisco Corona Ramón fulfils the conditions laid down in Article 286(1) of the Treaty on the Functioning of the EU;
LISA 1: Juan-Francisco Corona RamónI ELULOOKIRJELDUS
ANNEX 1 : CURRICULUM VITÆ OF Juan-Francisco Corona Ramón
Sündinud 2. juulil 1959. aastal Hispaanias Barcelonas.
Born in Barcelona (Spain) on 2 July 1959.
Majanduse ja ärijuhtimise magister, Barcelona Ülikool, 1982.
Degree in economics and business studies from the University of Barcelona, 1982.
Majanduse ja ärijuhtimise doktor, Barcelona Ülikool, 1984.
Doctorate in economics and business studies from the University of Barcelona, 1984.
Ökonomist, Kataloonia ökonomistide liit (Colegio de Economistas de Catalunya), 1985.
Economist, Colegio de Economistas de Catalunya, 1985.
Finantsanalüütik, Hispaania finantsanalüütikute instituut (Instituto Español de Analistas Financieros), 1986.
Financial analyst, Instituto Español de Analistas Financieros, 1986.
Maksunõustaja, majandusteadlaste ja maksunõustajate register (Registro de Economistas y Asesores Fiscales), 1987.
Tax consultant, Registro de Economistas y Asesores Fiscales, 1987.
Audiitor, ametlik audiitorite register (Registro Oficial de Auditores de Cuentas), 1988.
Chartered accountant, Registro Oficial de Auditores de Cuentas, 1988.
Tiitlid ja aunimetused
Titles and awards
Magistritöö eripreemia, Barcelona Ülikool, 1982.
Special prize on graduation, University of Barcelona, 1982.
Doktoritöö eripreemia, Barcelona Ülikool, 1984.
Special prize for doctorate, University of Barcelona, 1984.
Kuningliku doktorite akadeemia (Real Academia de Doctores) liige, 2003.
Permanent academician of the Real Academia de Doctores, 2003.
Akadeemilised ametikohad
Academic posts
Rakendusmajanduse osakonna juhataja, Baleaaride Ülikool, 1993–1997.
Head, Department of Applied Economics, Universidad de las Islas Baleares, 1993-1997.
Majandus- ja sotsiaalteaduskonna dekaan, Kataloonia Rahvusvaheline Ülikool (Universitat Internacional de Catalunya), 1997–2001.
Dean, Faculty of Economic and Social Sciences, Universitat Internacional de Catalunya, 1997-2001.
Barcelona Ülikooli perekonnaettevõtluse kateedri juhataja, 2001–2005.
Director of the family-owned business chair at Barcelona University, 2001-2005
Abat Oliba-CEU Ülikooli rektor, 2001–2005.
Vice-chancellor of Abat Oliba University-CEU, 2001-2005.
Tegevus dotsendi ja teadurina
Teaching and research activity