natgillin/translations-raw huggingface dataset:
avaldab heameelt institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimist käsitleva komisjoni aruande ( KOM(2010)0185 ) avaldamise üle ja tuletab sellega seoses meelde, et oodatakse ettepanekut eelarve põhjalikuks läbivaatamiseks ning et eelmiste eelarvemenetluste käigus kogetud raskused reageerida nõuetekohaselt ja rahuldavalt tõusetunud eri väljakutsetele teevad praeguse mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise vältimatuks; tuletab meelde, et parlament ootab komisjonilt mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist käsitlevate konkreetsete ettepanekute esitamist 2010. aasta esimesel poolel;
Welcomes the publication by the Commission of the report on the functioning of the IIA ( COM(2010)0185 ) and recalls, in this respect, that a proposal for substantial revision is awaited and that the difficulties encountered during previous budgetary procedures in reacting properly and satisfactorily to various challenges that have arisen render the revision of the current MFF unavoidable; recalls that it expects the Commission to make concrete proposals for a revision of the MFF before the end the first half of 2010;
juhib tähelepanu eelarvele kaugeleulatuvat mõju avaldavatele arvukatele pooleliolevatele menetlustele, mille kaks eelarvepädevat institutsiooni peavad 2011. aastal lõpule viima (eelarve läbivaatamine, Euroopa välisteenistuse loomine, paranduseelarved, institutsioonidevahelise kokkuleppe läbivaatamine, finantsmääruse läbivaatamine jne);
Draws attention to the large number of outstanding procedures with far-reaching budgetary consequences that will need to be concluded by the two branches of the budgetary authority in 2011 (budget review, setting up of the European External Action Service (EEAS), amending budgets, revision of the IIA, revision of the Financial Regulation, etc.);
võtab teadmiseks komisjoni kehtestatud prioriteedid (nimelt ELi majanduse toetamine kriisijärgselt ja uute nõudmistega kohanemine, s.t Lissaboni lepingu rakendamine, uued finantsjärelevalveasutused, ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire (GMES) algatuse rahastamine, Stockholmi programmi rakendamine jne) ning tõstatab küsimuse, kas kulukohustuste assigneeringute tagasihoidlik kasv 2010. aasta eelarvega võrreldes on piisav nende küsimustega tegelemiseks;
Takes note of the priorities set out by the Commission (namely supporting the EU economy post-crisis and adapting to new requirements, i.e. implementation of the Lisbon Treaty, new financial supervision authorities, financing of the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) initiative, implementation of the Stockholm Programme, etc.) and questions whether the modest increase in CA compared to the 2010 budget is enough to address them;
toonitab, et on väga oluline, et EL reageeriks kriisile ja finantsturgude ebastabiilsusele jõuliste meetmetega, sest selle tulemusel peaks suurenema finantssuutlikkus ning ELi eelarve paindlikkus; nõuab sellega seoses nõukogult ja komisjonilt täiendavat ja üksikasjalikumat teavet selle kohta, millist mõju võiks ELi eelarvele avaldada Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, mille kohta tehti otsus majandus- ja rahandusministrite nõukogu erakorralisel kohtumisel 9.–10. mail 2010; nõuab lisaks, et tulevaste kriiside vältimiseks loodaks tõhus järelevalvesüsteem, mis hõlmab teabe edastamist otse Euroopa Parlamendile;
Underlines the importance of a strong reaction to the crisis and to the instability of financial markets that should involve greater funding capacity and flexibility for the EU budget; requests, in this regard, the Council and Commission to provide further detailed information on the impact that the European Financial Stabilisation Mechanism decided on at the extraordinary Ecofin Council meeting of 9 and 10 May 2010 might have on the budget of the EU; requests furthermore, in order to avoid future crises, the setting up of an efficient monitoring system including the direct provision of information to Parliament;
taunib asjaolu, et eelarve seisukohalt ei ole selliste ELi 2020. aasta strateegia juhtalgatuste nagu Innovatiivne Liit, ’Noorte liikuvus’, ’Ressursitõhus Euroopa’, ’Uute töökohtade jaoks uued oskused’ ja ’Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika’ finantsmõju 2011. aasta eelarveprojektile võimalik selgelt kindlaks määrata, ja avaldab tugevat kahtlust suutlikkuse suhtes tagada nende tähtsate algatuste asjakohane rahastamine praegu kehtiva finantsraamistiku piires;
Deplores the impossibility to clearly identify, from a budgetary point of view, the financial implications in the 2011 DB of the EU 2020 Strategy flagship initiatives, such as ’Innovation Union’, ’Youth on the Move’, ’Resource efficient Europe’, ’New skills and jobs’ and ’Industrial policy for the globalisation era’, and expresses strong doubts regarding the capacity to ensure, in the context of the present financial framework, adequate funding for these key initiatives;
tuletab meelde, et nii nagu parlament oma 25. märtsi 2010. aasta resolutsioonis 2011. aasta eelarve prioriteetide kohta märkis, on noored üks 2011. aasta eelarve olulisemaid prioriteete, mida tuleks ELi läbiva teemana edendada, töötades välja sünergiad noortega seotud eri poliitikavaldkondade vahel, eelkõige seoses hariduse, tööhõive, ettevõtluse ja tervishoiuga, kergendades ja soodustades seejuures noorte sotsiaalset kaasatust, mõjuvõimu, oskuste arendamist ja nende liikuvust; rõhutab, et ’noori’ tuleks käsitleda laia mõistena, mis hõlmaks üksikisikute võimalust vahetada mitu korda elu jooksul töökohta ja staatust ning samuti osaleda piiranguteta vahelduvalt väljaõppes, akadeemilises või töökeskkonnas ja kutseõppes ning et sellest tulenevalt peaks üks eesmärke olema hõlbustada üleminekut haridussüsteemist tööturule;
Recalls that, as stated in its resolution of 25 March 2010 on priorities for the 2011 budget, youth is one of the key priorities for the 2011 budget, which should be promoted as an EU cross-cutting theme, developing synergies between different policy areas relating to youth, notably education, employment, entrepreneurship and health, while facilitating and encouraging social inclusion, empowerment, skills development and mobility for young people; points out that ’youth’ should be seen as a broad concept encompassing the ability of individuals to change positions and status several times throughout their lives, switching without restriction between settings such as apprenticeships, academic or professional environments and vocational training, and that, to this end, one of the objectives should be to facilitate transition from the education system to the labour market;
peab kahetsusväärseks, et vaatamata äärmisele olulisusele ja väga kõrgele täitmismäärale (mis küündis aastatel 2007–2009 igal aastal 95−100%-ni), on noortega seotud olulistele vahenditele ja programmidele (nagu elukestev õpe, programm ’Aktiivsed noored’ ja Erasmus Mundus) eelarveprojektis kavandatud assigneeringute kasv üsna sümboolne; on seisukohal, et see kasv ei võimalda ELil selle prioriteediga piisavalt tegelda ning kavatseb seetõttu nende programmide toetust suurendada; tuletab sellega seoses meelde nende programmide vaieldamatut lisandväärtust Euroopale ja seda, et need programmid annavad suure panuse tugeva Euroopa kodanikuühiskonna loomisse, kuigi neile tehtavad rahalised eraldised on tagasihoidlikud;
Deplores the fact that, in spite of an extremely high profile and a very high implementation rate – reaching between 95-100% every year over the period 2007-2009 – the increase in appropriations proposed in the DB for the key youth instruments and programmes, such as Lifelong Learning, Youth in Action and Erasmus Mundus, is rather symbolic; considers that this increase does not allow the EU to adequately address this priority and therefore intends to provide further support for these programmes; recalls, in this context, that these programmes have an indisputable European added value and greatly contribute to the creation of a strong European civil society, despite the modest financial allocation that they receive;
nõuab tegevus- ja halduskulude jagunemise täiendavat selgitamist, tunnustades samas rubriigi 5 väliste halduskulude esitamisel tehtud pingutusi; märgib, et olulist osa kuludest, mis on tegelikult halduskulud, rahastatakse tegevuskulude assigneeringutest;
Calls for further clarification in the breakdown between operational and administrative expenditure, while acknowledging the efforts made as regards the presentation of administrative expenditure outside heading 5; notes that an already substantial amount of what is, in reality, administrative expenditure is financed from operational appropriations;
tahab kindlasti pidada 2011. aasta eelarvet käsitlevaid läbirääkimisi konstruktiivselt ja avatult tõhususe ja Euroopa lisandväärtuse eesmärke silmas pidades; ootab omakorda teiselt eelarvepädevalt institutsioonilt tõelist poliitilist dialoogi tagavat koostööaldist lähenemist ja seda, et loobutakse nn raamatupidamisloogikast, mille puhul säästmisele ja liikmesriikide osamaksetele antakse läbirääkimistel liiga oluline koht; tuletab meelde, et aluslepinguga ei muudetud mitte ainult eelarvemenetluse õiguslikku raamistikku, vaid kehtestati ka läbirääkimisteks ja kompromisside leidmiseks uus meetod ning uued tähtajad;
Is determined to tackle the negotiations on the budget for the financial year 2011 in a constructive and open-minded manner, bearing in mind the goals of efficiency and European added value; expects in return that the other branch of the budgetary authority will adopt a cooperative approach ensuring genuine political dialogue and will depart from an ’accounting exercise’ in which savings and contributions from Member States are given an excessively prominent place in the negotiations; recalls that the Treaty has not only modified the legal framework for the budgetary procedure, but has also introduced a new method and new deadlines for negotiating and reaching compromises;
rõhutab asjaolu, et ELi eelarve on riikide eelarvetega võrreldes väga piiratud; tuletab sellega seoses meelde, et ELi ühiste strateegiate rakendamiseks tuleb luua sünergia ELi eelarve ja riikide eelarvete vahel; rõhutab, et sidusus suurendab ELi meetmete mõju, loob tõelise Euroopa lisandväärtuse ja toetab samas pikaajalisi poliitilisi eesmärke; on veendunud, et ELi eelarvel võib olla olulistes valdkondades otsustav mõju pikaajaliste investeeringute ja töökohtade toetamisel; loodab, et nõukogu võtab seda asjaolu ELi eelarve üle otsustamisel asjakohaselt arvesse ja hoidub üldistest kärbetest, kuigi riikide rahanduse olukord on äärmiselt raske;
Underlines the fact that the EU budget is very limited compared to national budgets; recalls therefore the need to create synergies between the EU budget and national budgets in order to implement common EU strategies; stresses that coherence gives European policies greater impact, achieving true European added value while supporting long-term policy objectives; is convinced that the EU budget can be instrumental, in key areas, in supporting long-term investment and jobs; expects the Council to take this duly into consideration when deciding on the EU budget and to refrain from making across-the-board cuts, even if the context for national public finances is extremely difficult;
tuletab meelde eespool nimetatud 25. märtsi 2010. aasta resolutsioonis sõnastatud parlamendi prioriteete;
Recalls its priorities as expressed in the above-mentioned resolution of 25 March 2010;
võtab teadmiseks kulukohustuste assigneeringute 4,4%-lise kasvu (13,437 miljardi euroni) ja maksete assigneeringute 7%-lise kasvu (11,035 miljardi euroni Välja arvatud Euroopa majanduse elavdamise kava energiaprojektid.
Notes an increase of 4.4% in CA (to EUR 13 437 million) and of 7% in PA (to EUR 11 035 million Excluding the EERP energy projects.
) koos 50,1 miljoni euro suuruse varuga (finantsplaneeringus sisalduva 37 miljoni euroga võrreldes), mis tuleneb haldus- ja tehnilise toe kulude assigneeringute (endised BA read) ning detsentraliseeritud ja rakendusasutuste assigneeringute vähendamisest, samuti mitme programmi (nt ’Toll 2013’ ja ’Konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi – Ettevõtlus ja uuendustegevus’) assigneeringute vähendamisest;
), together with a margin of EUR 50.1 million (compared to EUR 37 million in the financial programming), stemming from decreases in appropriations for administrative and technical support expenditure (former ’BA lines’) and for decentralised and executive agencies, and from decreases in appropriations for a number of programmes, such as Customs 2013 and CIP-Entrepreneurship and Innovation;
tuletab meelde, et VKEdel on ELi majanduse elavdamisel ja tugevdamisel oluline roll; nõuab suuremat toetust kõikidele programmidele ja vahenditele, mille eesmärk on edendada VKEsid, ning tunneb sellega seoses muret artikli ’Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm – Ettevõtlus ja uuendustegevuse programm’ jaoks kavandatud maksete assigneeringute vähendamise üle;
Recalls the important role played by SMEs in ensuring recovery and boosting the EU economy; calls for enhanced support for all programmes and instruments aimed at fostering SMEs, and is concerned, in this regard, by the decrease in payment appropriations proposed for CIP-Entrepreneurship and Innovation;
tuletab meelde, et sellest rubriigist rahastatavaid uusi vajadusi (Kozloduy sulgemisprogramm, Euroopa finantsjärelevalveasutused, rahvusvaheline katsetermotuumareaktor (ITER) ja GMES, sealhulgas parlamendi taotlus suurendada tegevusetapis selle assigneeringuid) ei olnud praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisel ette nähtud; rõhutab, et nende vajaduste rahastamine ei tohiks kahjustada Euroopa majanduse kriisijärgse taastumise seisukohalt ülioluliste muude rubriigi 1a programmide ja meetmete rahastamist;
Recalls that the new needs to be financed under this heading (Kozloduy decommissioning programme, European financial supervision authorities, ITER, and GMES, including Parliament's request for increased appropriations for its operational phase) were not provided for when the current MFF was adopted; stresses that the financing of these needs should not be detrimental to the financing of other heading 1a programmes and actions which are crucial to the European post-crisis recovery effort;
tuletab meelde, et sellest rubriigist rahastatakse osaliselt Euroopa majanduse elavdamise kava, samuti paljusid mitmeaastaseid programme (konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm, Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm, üleeuroopalised võrgud, Galileo/Egnos, Marco Polo II ja programm Progress), mis on 2011. aastal teostamisetapis; kordab sellest tulenevalt üleskutset komisjonile, et ta esitaks järelaruande Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamise, sealhulgas Euroopa Investeerimispangale volitatud meetmete täitmise kohta;
Recalls that the European Economic Recovery Plan (EERP) is partly financed under this heading, as are a large number of multiannual programmes (CIP, FP7, TENs, Galileo/Egnos, Marco Polo II and the Progress programme) which will have reached maturity in 2011; reiterates, therefore, its request to the Commission to present the follow-up report on the implementation of the EERP, including measures entrusted to the EIB;
avaldab heameelt peamiste programmide assigneeringute suurendamise üle (Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm 13,8%, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm 4,4%; elukestva õppe programm 2,6%; üleeuroopalised võrgud 16,8%) ja rõhutab, et nendel programmidel on väga oluline võimendav mõju ELi kriisivastasele majandusstrateegiale;
Welcomes the increases in appropriations for the main programmes (FP7, 13.8%; CIP, 4.4%; Lifelong Learning, 2.6%; TEN 16.8%), and stresses that these programmes provide essential leverage in the EU counter-crisis economic strategy;
rõhutab, et rubriik 1a sisaldab paljusid suuri ELi 2020. aasta strateegia algatusi, nagu Innovatiivne Liit, ’Noorte liikuvus’, ’Ressursitõhus Euroopa’, ’Uute töökohtade jaoks uued oskused’ ja ’Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika’; taunib asjaolu, et eelarve seisukohalt ei ole ELi 2020. aasta strateegia finantsmõju võimalik selgelt kindlaks määrata, ja avaldab kahtlust suutlikkuse suhtes tagada nende algatuste asjakohane rahastamine praegu kehtiva finantsraamistiku piires;
Stresses that heading 1a includes many EU2020 strategy flagship initiatives, such as Innovation Union, Youth on the Move, Resource-efficient Europe, New Skills and Jobs, and Industrial Policy for the Globalisation Era; deplores the fact that it is impossible to identify clearly, from a budgetary point of view, the financial implications of the EU2020 strategy and expresses its doubts regarding the capacity to ensure, in the context of the current financial framework, adequate funding for these initiatives;
tuletab meelde, et ELi 2020. aasta strateegiaga seotud 2011. aasta prioriteete rahastatakse peamiselt sellest rubriigist ja et aluslepingu jõustumisest tulenevatel ELi pädevustel on tõenäoliselt mõju eelarvele; rõhutab, et kosmosepoliitika, mis on konkreetne näide Euroopa tööstuspoliitikast, millega edendatakse Euroopa edusamme teaduse, tehnoloogia ja keskkonna valdkonnas, tugevdades samas tööstuse konkurentsivõimet, vajab täiendavat rahalist toetust nii ELilt kui ka liikmesriikidelt GMESi raames;
Recalls that the priorities for 2011, with a view to the EU2020 strategy, will be financed mainly from this heading, and that the EU competences stemming from the entry into force of the Treaty are likely to have budgetary implications; emphasises that space policy, which constitutes a concrete example of an European industrial policy promoting European scientific, technological and environmental progress whilst reinforcing industrial competitiveness, requires both the EU and the Member States to make a further financial effort within the context of the GMES;
avaldab heameelt komisjoni algatuse ’Noorte liikuvus’ üle, mille eesmärk on edendada Euroopa kõrgkoolide tulemuslikkust ja rahvusvahelist külgetõmmet ning tõsta hariduse ja koolituse üldist taset ELis; toetab igati seda, et noortele oleks sõltumata haridusalasest taustast tagatud võrdsed võimalused; soovib rõhutada, et oluline on tagada ELi 2020. aasta strateegias väga olulise haridus- ja koolitusvaldkonna, sh kutseõppe ambitsioonika poliitika piisav rahastamine; rõhutab, et EL kasutab kõiki vahendeid selle ambitsioonika eesmärgi saavutamiseks, kuna see annab enneolematu võimaluse kõikehõlmava ELi noorsoopoliitika väljatöötamiseks; rõhutab siiski, et sellise üldise, paljusid erinevaid ja sissetöötatud ELi programme hõlmava juhtalgatuse esitamine selles valdkonnas ei tohiks vähendada konkreetsete programmide tähtsust;
Welcomes the Commission's Youth on the Move initiative seeking to enhance the performance and international attractiveness of Europe's higher education institutions and raise the overall standard of education and training in the EU; strongly supports the promotion of equal opportunities for all young people, no matter their educational background; wishes to stress the importance of ensuring sufficient funding for an ambitious policy in the area of education and training, including vocational training, which plays a crucial role in the EU2020 strategy; stresses that the EU bring all its resources to bear in meeting this ambitious challenge, which creates an unprecedented momentum for the development of a comprehensive EU youth policy; stresses, nevertheless, that the launch of such an over-arching flagship initiative covering a number of distinct and well-established EU programmes in this area should not lower the profile of the individual programmes;
rõhutab, et tulevikus sellistele vahenditele nagu elukestva õppe programm ja valdkonnaülesed oskused (nt e-oskused, rahvusvahelised oskused, ettevõtlusalased oskused ja mitmekeelsus) eraldatavad eelarvevahendid peaksid peegeldama suurt lisandväärtust, mille need vahendid Euroopale annavad, ning seetõttu tuleks neile anda 2011. aasta eelarves esmatähtis koht;
Stresses that the budgetary resources made available in the future for instruments such as the Lifelong Learning programme and cross-cutting skills, such as e-skills, international skills, entrepreneurial skills and multilingualism, should reflect the high European added value brought by those instruments and hence should be given priority in the 2011 budget;
on pettunud selles, et 2011. aasta eelarveprojektis ei ole selgelt välja toodud turismi valdkonda, mis annab kaudselt üle 10% ELi SKPst ja mis läks pärast Lissaboni lepingu ratifitseerimist täielikult ELi pädevusse;
Is disappointed that tourism, which indirectly generates more than 10% of the EU's GDP and which has become a full competence of the EU following the ratification of the Lisbon Treaty, is not clearly identified in the 2011 DB;
võtab teadmiseks, et esmakordselt sisalduvad eelarves Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi maksete assigneeringud, ja peab seda selle fondi juhtimise ja nähtavuse seisukohalt oluliseks; on siiski seisukohal, et need maksete assigneeringud ei pruugi olla piisavad Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi taotlustes esitatud summade katmiseks 2011. aastal; kordab seetõttu nõudmist, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi taotlusi ei rahastataks ainult ümberpaigutustega Euroopa Sotsiaalfondi eelarveridadelt, ning kutsub komisjoni üles määrama kindlaks ja kasutama edasise viivituseta selleks eri eelarveridasid; rõhutab, et fondi kasutuselevõtmiseks on vaja lihtsamat ja kiiremat menetlust
Notes the inclusion, for the first time, of payment appropriations for the European Globalisation Fund, and considers this an important element in the overall reflection on the management and visibility of this fund; considers, however, that these payment appropriations might not be sufficient to cover the amounts necessary for EGF applications in 2011; reiterates therefore its demand not to finance EGF applications exclusively through transfers from ESF lines and calls on the Commission to identify and use without further delay different budget lines for this purpose; stresses the need for a simplified and speedier procedure for the mobilisation of the fund
Nagu on öeldud komisjoni aruandes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe toimimise kohta ( KOM(2010)0185 ).
As mentioned in the Commission report on the functioning of the IIA on budgetary discipline and sound financial management ( COM(2010)0185 ).
võtab teadmiseks Euroopa tööturuasutuste võrgustiku (EURES) ja töösuhteid ning sotsiaalset dialoogi toetava kolme eelarverea kulukohustuste assigneeringute väga tagasihoidliku suurendamise või samale tasemele jätmise (2010. aasta eelarvega võrreldes); on seisukohal, et kriisist tulenevate ulatuslike koondamiste ja ümberkorralduste tingimustes tuleks nende eelarveridade mahtu suurendada;
Takes note of the very modest increase in, or of stagnation (compared to the 2010 budget), commitment appropriations for EURES and for the three budget lines supporting industrial relations and social dialogue; believes that, in the current context of massive layoffs and restructuring due to the crisis, these lines should be reinforced;
märgib, et 2011. aasta eelarveprojekt näeb ette kulukohustuste assigneeringute suurendamise 3,2% võrra 50,97 miljardi euroni, millest 39,8915 miljardit eurot on mõeldud struktuurifondidele (ERF ja ESF), mis on sarnane 2010. aasta summale, ja 11,0786 miljardit eurot Ühtekuuluvusfondile;
Notes that the 2011 DB provides for an increase of 3.2% in CA to a total of EUR 50 970 million, EUR 39 891.5 million of which are for the Structural Funds (ERDF and ESF) – an amount similar to the 2010 figure – and EUR 11 078.6 million for the Cohesion Fund;
märgib, et see ettepanek on kooskõlas mitmeaastases finantsraamistikus kehtestatud eraldistega, võttes arvesse 2011. aasta finantsraamistiku tehnilist kohandamist KOM(2010)0160 , 16.4.2010.
Notes that this proposal is in line with the allocations set out in the MFF, taking into account the technical adjustment to the financial framework for 2011 COM(2010)0160 , 16.4.2010.