natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Fraktsioonide ja rahvusrühmade tegevus oma kohustuste täitmisel on osa liidu tegevustest, sh need kohustused, mis on fraktsioonidele pandud käesoleva kodukorraga.
The political and national groups shall carry out their duties as part of the activities of the Union, including the tasks allocated to them by the Rules of Procedure.
Lähtudes parlamendi peasekretariaadi struktuurist, haldusvahenditest ja parlamendi eelarves selleks tehtud assigneeringutest, võimaldatakse igale fraktsioonile ja rahvusrühmale oma sekretariaat.
The political and national groups shall be provided with a secretariat on the basis of the establishment plan of the Secretariat, administrative facilities and the appropriations entered for that purpose in Parliament's budget.
Artikli 30 lõige 3
Rule 30, paragraph 3
Nimetatud regulatsioonidega määratakse kindlaks fraktsiooni või rahvusrühma tegevuse lõppemise korral sellele järgnevad haldus- ning finantstagajärjed.
Those rules shall determine the administrative and financial consequences in the event of the dissolution of a political or national group.
Artiklid 12, 18, 23, 24, 29, 30, 31, 32, 61, 62, 64, 82, 83, art 90 lg 4, art 97 lg 2, art 99 lg 4, art 101 lg 3, art 102 lg 3, art 103 lg 2, art 103 lg 4, art 108 lg 1, art 114 lg 1, art 115 lg 1, art 115 lg 3, art 115 lg 6, art 131 lg 1, art 131 lg 2, art 131 lg 3, art 132 lg 1, art 133 lg 1, art 133 lg 3, art 133 lg 4, art 134 lg 1, art 140, art 142 lg 2, art 142 lg 2, art 142 lg 3, art 143 lg 4, art 150, art 151 lg 4, art 155 lg 5, art 157 lg 1, art 160 lg 1, art 160 lg 2, art 161 lg 2, art 163 lg 1, art 168 lg 1, art 168 lg 2, art 169 lg 1, art 169 lg 2, art 170 lg 1, art 170 lg 4, art 171, art 177 lg 1, art 177 lg 4, art 178 lg 1, art 178 lg 2, art 188 lg 2, art 200 lg 1, art 201 lg 4,
Rules 12, 18, 23, 24, 29, 30, 31, 32, 61, 62, 64, 82, 83, 90(4), 97(2), 99(4), 101(3), 102(3), 103(2), 103(4), 108(1), 114(1), 115(1), 115(3), 115(6), 131(1), 131(2), 131(3), 132(1), 133(1), 133(3), 133(4), 134(1), 140, 142(2), 142(3), 143(4), 150, 151(4), 155(5), 157(1), 160(1), 160(2), 161(2), 163(1), 168(1), 168(2), 169(1), 169(2), 170(1), 170(4), 171, 177(1), 177(4), 178(1), 178(2), 188(2), 200(1), 201(4),
ja II LISA B osa lõige 3, III LISA lõige 5 ja 6,
and ANNEX II(B)(3), ANNEX(III)(5) and (6),
IV LISA artikli 2 lõige 2, artikli 3 lõige 2 ja artikli 7 lõige 2 ning XV LISA lõige 1.3
ANNEX IV(2)(2), (3)(2) and (7)(2), and ANNEX XV(1.3)
Eelpool mainitud muudatusettepanekute tulemusena ja neile lisaks, peab käesolevas muudatusettepanekus toodud kodukorra sätetes (artiklid ja lisad) asendama "fraktsiooni (või fraktsioonid" "fraktsiooni ja rahvusrühma (või fraktsioonide ja rahvusrühmadega" või "fraktsiooni või rahvusrühma (fraktsioonide või rahvusrühmadega).
As a consequence of and in addition to the above proposed amendments, the provisions (rules and annexes) of the Rules of Procedure listed in this amendment should be amended so as to replace 'political group (or groups)' throughout with 'political and national group (or groups)' or 'political or national group (or groups)', as appropriate.
Euroopa Liidu erinevatel liikmesriikidel on spetsiifilised vajadused ja prioriteedid, mida tuleb arutada väljaspool fraktsioone, tihti konsulteerides Euroopa Liidu vastava riigi saadiku ja tema personaliga.
Different Member States of the European Union have their own specific needs and priorities which need to be discussed across party lines, often in consultation with the Ambassador of their country to the European Union and his staff.
Vastavalt praegusele praktikale toimuvad teatud fraktsioonide rahvusdelegatsioonide koosolekud, kuid neist ei piisa esilekerkivate probleemide lahendamiseks üksikute riikide seisukohast lähtuvalt.
The current practice of having meetings of national delegations of specific political groups does not exhaust the scope of concerns that may be relevant to a particular issue from the point of view of the interests of individual countries.
Sellised poliitilisi piire ületavad konsultatsioonid on tõhusad siis, kui rahvusrühmadel on parlamendis vastav staatus ja vajalikud tehnilised vahendid (ruumid, personal jne).
For such consultations across political boundaries to be effective, the national groups should have an appropriate status and the necessary technical facilities (rooms, staff, etc.) in Parliament.
Kuuluvus rahvusrühma ei tohi olla takistuseks parlamendiliikme kuulumisele tema poolt valitud fraktsiooni või fraktsioonilise kuuluvuseta olemisele.
Participation in a national group should not prevent a Member from belonging to a political group of his or her choosing or from remaining non-attached.
Seetõttu on kodukorra 4. peatüki käesolev lugemine ebapiisav.
For this reason, the current reading of Chapter 4 of the Rules of Procedure is inadequate.
suulise vastuse saamiseks esitatud küsimuse B6‑0018/2004 osas
further to Oral Question B6‑0018/2004
Esitaja: Karl-Heinz Florenz
by Karl-Heinz Florenz
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel
on behalf of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
Teema: suure võimsusega aktiivsete mereväe hüdrolokaatorite keskkonnamõjude kohta
on the environmental effects of high-intensity active naval sonars
Euroopa Parlamendi resolutsioon mereväe suure võimsusega aktiivhüdrolokaatorite keskkonnamõju kohta
European Parliament resolution on the environmental effects of high-intensity active naval sonars
võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingu artikleid 6 ja 174;
having regard to Article 6 and Article 174 of the Treaty on European Union,
võttes arvesse ÜRO mereõiguse konventsiooni (1982);
having regard to the UN Convention on the Law of the Sea (1982),
võttes arvesse bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni;
having regard to the Biodiversity Convention,
võttes arvesse elupaikade direktiivi 92/43/EMÜ sätteid;
having regard to the provisions of Habitats Directive, 92/43/EEC,
võttes arvesse rahvusvahelist vaalapüügikonventsiooni (1946);
having regard to the International Whaling Convention of 1946,
võttes arvesse oma resolutsiooni nõukogu 19. juuni 2003. aasta teatise "Merekeskkonna kaitsmise ja säilitamise strateegia suunas" kohta;
having regard to its resolution on the Commission communication ‘Towards a strategy to protect and conserve the marine environment’ of 19 June 2003,
võttes arvesse Euroopa Komisjoni avaldusi, mis käsitlevad kirjalikuks vastamiseks esitatud küsimusi nr E-2442/01 ja E-2797/02 ning küsimust suuliseks vastamiseks O-0096/02 ;
having regard to the Commission statements concerning Written Questions E-2442/01 and E-2797/02 and Oral Question O-0096/02 ,
võttes arvesse petitsioonikomisjonile 2003. aasta juunis esitatud petitsiooni suure võimsusega aktiivhüdrolokaatorite kohta (0611/2003);
having regard to the petition on high-intensity active sonars submitted to the Committee on Petitions (0611/2003) in June 2003,
võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5;
having regard to Rule 108(5) of its Rules of Procedure,
võttes arvesse metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni;
having regard to the Convention on the Conservation of Migratory Species of Wild Animals (CSM),
arvestades teadlaste ja üldsuse kasvavat muret pärast rida vaalaliste massilise suremise dokumenteeritud juhtusid (Kreekas 1996; USA Neitsisaartel 1998,1999; Kanaari saartel 1985, 1986, 1989, 2002; Bahamal 2000; Madeiral 2000; Ameerika Ühendriikide looderannikul 2003), mis seonduvad suure võimsusega kesksageduslike aktiivhüdrolokaatorite kasutamisega rannikuvetes;
whereas scientific and public concerns are increasing after a series of documented mass mortalities of cetaceans (in Greece, 1996; in the US Virgin Islands, 1998,1999; in the Canary Islands, 1985, 1986, 1989, 2002; in the Bahamas, 2000; in Madeira, 2000; and on the north-west coast of the United States, 2003) associated with the use of high-intensity mid-frequency active sonars in coastal environments,
arvestades, et üha enam uurimistulemusi, sealhulgas 18 Euroopa teadlase avaldatud tõendid ajakirja Nature 9. oktoobri 2003. aasta numbris, kinnitavad, et mereväe suure võimsusega aktiivhüdrolokaatorite tekitatavad väga valjud helid ohustavad märkimisväärselt mereimetajaid, kalu ja maailmamere muid elusorganisme;
whereas a growing body of research, including evidence published by 18 European scientists in Nature (9 October 2003), confirm that the very loud sounds produced by high-intensity active naval sonars pose a significant threat to marine mammals, fish and other ocean wildlife,
arvestades, et nendel hüdrolokaatoritel on võimalik negatiivne mõju kutselisele kalapüügile ja juba kogu maailmamere kahanenud kalavarudele, mida tõendab ka Ühendkuningriigi Defence Research Agency tellitud uurimus (FRRI 27/94);
whereas these sonars may have a negative impact on commercial fishing and the already depleted fish stocks throughout the world’s oceans, as also evidenced by a study commissioned by the UK Defence Research Agency (FRRI 27/94),
arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni artiklid 204–206 teevad riikidele ülesandeks hinnata nende tegevuse võimalikku mõju merekeskkonnale ja anda teada selliste hindamiste tulemustest;
whereas Articles 204-206 of the United Nations Convention on the Law of the Sea (UNCLOS) require States to assess the potential impact of their activities on the marine environment and communicate the results of such assessments,
arvestades, et rahvusvahelise vaalapüügikomisjoni (IWC) resolutsioonis 1998-6 sätestatakse inimtekkelise müra uurimine teaduskomitee peamise prioriteedina, ja et IWC teaduskomitee järeldas oma 56ndal kohtumisel (2004. aasta juulis) avaldatud aruandes, et on mõjuvaid tõendeid militaarsete hüdrolokaatorite otsese mõju kohta vaaladele, eriti nokkvaaladele; arvestades, et teaduskomitee liikmed nõustusid, et tõsine probleem on ka teistest allikatest, sh laevadest ja seismilisest tegevusest pärineva müra suurenemine;
whereas Resolution 1998-6 of the International Whaling Commission (IWC) identified anthropogenic noise as a priority topic for investigation within its Scientific Committee, and whereas the IWC Scientific Committee, in its report to the 56th meeting of the IWC (July 2004), concluded that there is now compelling evidence implicating military sonars as having a direct impact on whales, in particular on beaked whales; whereas the Scientific Committee also agreed that evidence of increased sounds from other sources, including ships and seismic activities, was cause for serious concern,
arvestades, et veealune müra on üks merereostuse liik, nagu sätestab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon (UNCLOS) ja selle artikkel 194 näeb ette, et „riigid võtavad meetmeid, et mis tahes allikast lähtuvat merereostust vältida, vähendada ja kontrollida“;
whereas underwater noise is a form of pollution of the marine environment covered by UNCLOS and Article 194 of UNCLOS stipulates that ‘States shall take all measures that are necessary to prevent, reduce and control pollution of the marine environment from any source’,
arvestades, et EL on kohustatud otsuse nr 1600/2002/EÜ kohaselt, mis sätestab kuuenda keskkonnaalase tegevusprogrammi (6EAP), peatama bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ELis aastaks 2010 ning tulenevalt ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist ning selle rakenduskavast ka globaalselt;
whereas the EU is committed to halting biodiversity loss in the EU by the year 2010, under Decision No 1600/2002/EC laying down the Sixth Environmental Action Programme (6EAP), and globally, under the Convention on Biological Diversity and the Plan of Implementation adopted at the World Summit on Sustainable Development,
arvestades, et nende kohustuste tõhusaks järgimiseks on tulenevalt ohtude olemusest vaja rakendada ettevaatusprintsiipi, nagu on määratletud EÜ asutamislepingus, st teadusliku kahtluse korral tuleb vältida tegevust, mis võib kahjustada looduslikku mitmekesisust ning floorat ja faunat;
whereas, with a view to effective compliance with these obligations, the nature of the risks involved requires that the precautionary approach, as enshrined in the EC Treaty, be applied, i.e. if scientific doubts exist, action which might harm biodiversity and wildlife must be avoided,
arvestades, et oma 19. juuni 2003. aasta resolutsioonis nõukogu teatise "Merekeskkonna kaitsmise ja säilitamise strateegia suunas" kohta oli Euroopa Parlament seisukohal, et täieliku andmekogu puudumist ei tohi ära kasutada ettekäändena sobivate ettevaatusmeetmete võtmata jätmiseks, eriti seal, kus on selged tõendid bioloogilise mitmekesisuse märkimisväärse vähenemise kohta;
whereas, in its resolution of 19 June 2003 on the Commission communication ‘Towards a strategy to protect and conserve the marine environment’, Parliament considered that the lack of a complete information base must not be used as a pretext to prevent appropriate precautionary action, in particular where there is clear evidence of a significant decline in biodiversity,
arvestades, et samas resolutsioonis kutsub Euroopa Parlament Euroopa Komisjoni üles võimalikult kiiresti merekeskkonna kohta järgmistel elementidel rajaneva temaatilise strateegia esitamist:
whereas, in the same resolution, Parliament called on the Commission to bring forward, as soon as possible, a thematic strategy on the marine environment, based on the following elements:
– ettevaatusprintsiip, sealhulgas poliitikate ja tegevuste pikaajaliste mõjude hindamine vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 6;
- the 'precautionary principle', including the evaluation of the long-term effects of policies and actions, in line with Article 6 of the Treaty;
– säästlikkuse kontseptsioon, mis sisaldab nii viitväärtuste kindlaksmääramist kaitse ja säilitamise eesmärkide jaoks kui tegevuse eesmärke;
- the concept of sustainability, including establishing benchmarks for protection and conservation objectives as well as action targets;
– strateegilise keskkonnamõju hindamine (SEA),et integreerida keskkonnaalased ning bioloogilise mitmekesisuse alased kaalutlused kõikidesse otsustamisprotsessidesse;
- a Strategic Environmental Assessment (SEA), in order to integrate environmental and biodiversity considerations into mainstream decision-making;
– kompleksne lähenemisviis kõigi inimtegevuste poolt põhjustatud merekeskkonda ähvardavate ohtude ohjamiseks ja nende mõjude hoolikas hindamine sellele keskkonnale ning selliste mõjude vastastoime ja sõltuvus;
- an integrated approach to addressing threats caused by all human activities affecting the marine environment and a careful assessment of their impact on this environment and the mutual influence and dependency of such impacts;
– kompleksne lähenemisviis rannaäärsele ja avamere meremajandusele;
- an integrated approach to coastal and offshore marine management;
– regionaalne lähenemisviis, mis võtab arvesse regionaalseid erinevusi ökoloogilistes tunnustes, ohtusid ja sotsiaalmajanduslikke tahke;
- a regional approach taking into account regional differences in ecological characteristics, threats and socio-economic aspects;
– kogu ELi mandrilava katvate regionaalmerede merenduse strateegiline ruumiline planeerimine, mis kaasaks plaanikeskse lähenemisviisi sektoriviisilistesse otsuste langetamise süsteemidesse;
- strategic marine spatial planning for regional seas covering the whole of the EU continental shelf, which would incorporate a plan-led approach into sectoral decision-making systems,
4. kutsub liikmesriike üles läbipaistval viisil kontrollima ja uurima mereimetajate massilist kaldale ujumist ja suremist ELi vetes, mis on seotud inimtekkelise müraga, ja edastama uurimistulemused Euroopa Komisjonile;
Calls on the Member States to monitor and investigate in a transparent manner mass strandings and deaths of marine mammals in EU waters which are associated with the use of intense anthropogenic noise and to communicate the findings to the Commission;
RESOLUTSIOONI ETTEPANEK
NÁVRH USNESENÍ,
Esitaja: Hans-Gert Poettering
předložil Hans-Gert Poettering
fraktsiooni PPE-DE nimel
za skupinu PPE-DE,
Teema: Barroso juhitav Euroopa Komisjon
o Barrosově Komisi
Euroopa Parlamendi resolutsioon Barroso juhitava Euroopa Komisjoni kohta
Usnesení Evropského parlamentu o Barrosově Komisi
Euroopa Parlament ,
Evropský parlament ,
võttes arvesse 22. juulil 2004. aastal toimunud hääletust, mille tulemusena kiitis parlament heaks hr Barroso kandidatuuri Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale ametiajaks 1. novembrist 2004 kuni 31. oktoobrini 2009;
s ohledem na hlasování dne 22. června 2004, na jehož základě bylo schváleno jmenování pana Barrosa předsedou Komise na funkční období od 1. listopadu 2004 do 31. října 2009,
võttes arvesse komisjoni presidendi kandidaadi 2004. aasta juulis ja 26. oktoobril 2004. aastal Euroopa Parlamendile, samuti 21. oktoobril 2004. aastal esimeeste konverentsile tehtud avaldusi;
s ohledem na prohlášení jmenovaného předsedy Komise před Evropským parlamentem v červenci 2004 a dne 26. října 2004 a také před Konferencí předsedů dne 21. října 2004,
võttes arvesse volinikukandidaatide kirjalikke ja suulisi avaldusi parlamendikomisjonide korraldatud kuulamistel ning komisjonide esimeeste poolt pärast kuulamisi esitatud hinnanguid kandidaatidele;
s ohledem na písemná a ústní prohlášení jednotlivých navržených kandidátů na komisaře v rámci slyšení pořádaných parlamentními výbory a hodnocení těchto kandidátů, která vydali předsedové těchto výborů na základě výsledků slyšení,
võttes arvesse raamkokkulepet, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhteid ning mille esimeeste konverents kiitis heaks 29. juunil 2000. aastal;
s ohledem na rámcovou dohodu, která platí pro vztahy mezi Evropským parlamentem a Komisí, jak ji schválila Konference předsedů dne 29. června 2000,
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 214;
s ohledem na článek 214 Smlouvy o ES,
võttes arvesse parlamendi kodukorra artikleid 98 ja 99;
s ohledem na články 98 a 99 jednacího řádu,
tervitab komisjoni koosseisu kandidaatide ja parlamendi vahel sisse seatud dialoogi ning loodab, et see dialoog jätkub komisjoni kogu ametiaja vältel;
je velmi potěšen dialogem, který vznikl mezi navrženou Komisí a Parlamentem, a přeje si, aby bylo možno pokračovat v tomto dialogu po celé funkční období této Komise;
palub võimalikult kiiresti üle vaadata ja ajakohastada Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi institutsioonidevaheline kokkulepe, milles määratletakse nimetatud institutsioonide kahepoolsed suhted, lähtudes kohustustest, mille komisjoni presidendi kandidaat hr Barroso on uuele komisjonile võtnud;
žádá, aby co nejdříve proběhla revize a aktualizace interinstitucionální dohody mezi Komisí a Evropským parlamentem, která vytváří rámec pro dvoustranné vztahy obou orgánů, a aby se přitom vycházelo ze závazků, které za novou Komisi vyjádřil jmenovaný předseda Komise pan Barroso;
palub nimetatud kohustusest tulenevalt lisada kõnealusesse kokkuleppesse järgmised punktid:
žádá, aby na základě těchto závazků byly do této dohody zařazeny následující body:
a) komisjoni poliitilised ja strateegilised tööprogrammid töötatakse välja tihedas koostöös ja kooskõlastamisel Euroopa Parlamendiga;
a) politický a strategický program činnosti Komise bude vypracován v úzké spolupráci a součinnosti s Evropským parlamentem,
c) iga uus volinikukandidaat, kes asub komisjonist taandatud voliniku asemele, peab enne ametisse astumist ja kooskõlas Euroopa Parlamendi kodukorraga läbima Euroopa Parlamendi kuulamise selles valdkonnas, mille eest vastutava voliniku kandidaadiks ta on seatud;
c) každý nový navržený kandidát na komisaře, který má nahradit odstupujícího komisaře, se musí před nástupem do funkce a v souladu s jednacím řádem Evropského parlamentu dostavit ke slyšení před Evropským parlamentem týkajícímu se oblasti, pro kterou byl navržen,
d) Euroopa Parlamendiga peetava alalise dialoogi raames seavad komisjoni president ja institutsioonidevaheliste suhete eest vastutav asepresident sisse regulaarsed kontaktid esimeeste konverentsiga;
d) v rámci trvalého dialogu s Evropským parlamentem naváže předseda Komise a místopředseda pro interinstitucionální vztahy pravidelné kontakty s Konferencí předsedů,
e) komisjon teavitab Euroopa Parlamenti regulaarselt sammudest, mida ta kavatseb parlamendi seisukohavõttudest tulenevalt ette võtta, eriti juhul, kui komisjon midagi ette võtta ei kavatse;
e) Komise bude pravidelně informovat Evropský parlament o následném postupu, kterým má v úmyslu navázat na postoje Parlamentu, zejména pokud nemá v úmyslu se jimi řídit,
f) kui Euroopa Parlament avaldab komisjoni ühele liikmele umbusaldust ja komisjoni president ei kavatse nõuda viimase tagasiastumist, tuleb sellise otsuse selgitamiseks rakendada parlamendi teavitamise menetlust;
f) pro případ, že Evropský parlament vyjádří nedůvěru jednomu z komisařů a předseda Komise nebude ochoten jej vyzvat k odstoupení, je třeba vytvořit postup informování Parlamentu, v jehož rámci musí předseda Komise odůvodnit své rozhodnutí,
g) komisjon võtab nüüdsest arvesse põhiseaduse teatud sätteid, eelkõige lähimuspõhimõtet puudutavaid sätteid;
g) Komise bude od nynějška brát v úvahu některá ustanovení Ústavy, zejména pokud jde o dodržování zásady subsidiarity,
h) Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel liikmesriikide õigusesse peab komisjon arvesse võtma haldus- ja muid kulusid, seades eesmärgiks suurema liberaliseerimise ja läbipaistvuse;
h) při provádění právních předpisů Evropské unie ve vnitrostátním právu musí brát Komise ohled na správní a jiné náklady s cílem zvýšit deregulaci a průhlednost,
j) Euroopa Parlamendile tuleb arvamuse saamiseks edastada komisjoni liikmete tegevusjuhend ning seda arvamust võetakse arvesse;
j) kodex jednání komisařů musí být zaslán Evropskému parlamentu, aby k němu zaujal stanovisko, které bude v jeho konečném znění zohledněno,
k) suurema läbipaistvuse tagamiseks töötatakse välja kõrgete ametnike ametissenimetamise tegevusjuhend;
k) budou vypracována pravidla pro jmenování vysokých úředníků s cílem zajistit větší průhlednost,
l) komisjon esitab läbiviidava haldusreformi tulemused parlamendi viienda ametiaja jooksul;
l) Komise předloží výsledky správní reformy zahájené během 5. volebního období,
m) komisjon rakendab täielikult õigusaktide paremat koostamist käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet;
m) Komise bude plně uplatňovat interinstitucionální dohodu „o zdokonalení tvorby právních předpisů“,
n) komisjon võtab tarvitusele kõik vajalikud meetmed, et parandada Euroopa Parlamendi teavitamist nii Euroopa Liidu õigusloomest kui ka rahvusvahelistest kokkulepetest alates viimaste üle peetavate läbirääkimiste etapist;
n) Komise přijme veškerá nezbytná opatření pro zlepšení informovanosti Evropského parlamentu jak o právních předpisech Evropské unie, tak o mezinárodních dohodách ve fázi sjednávání,
o) komisjon nõustub, et Euroopa Liidu liikmesriikide parlamente teavitatakse süstemaatiliselt ja ammendavalt uute õigusaktide ettepanekutest;
o) Komise souhlasí s tím, že parlamenty členských států Evropské unie budou systematicky a v úplnosti informovány o nových legislativních návrzích;
teeb parlamendi presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni uuele koosseisule ja nõukogule.
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení nové Komisi a Radě.
Euroopa Komisjoni valimise kohta,
electing the nominated Commission
mille esitas vastavalt kodukorra artiklile 99
pursuant to Rule 99 of the Rules of Procedure
esimeeste konverents
by the Conference of Presidents
Euroopa Parlamendi otsus Euroopa Komisjoni valimise kohta
European Parliament decision electing the nominated Commission
võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 214 lõiget 2 ja EURATOMi asutamislepingu artikli 127 lõiget 2;
having regard to Article 214(2) of the EC Treaty and Article 127(2) of the Euratom Treaty,
võttes arvesse parlamendi kodukorra artiklit 99;
having regard to Rule 99 of its Rules of Procedure,
võttes arvesse, et riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokku tulnud Euroopa Ülemkogu nimetas 30. juunil 2004 José Manuel Durão Barroso Euroopa Komisjoni presidendiks;
having regard to the appointment on 30 June 2004 by the Council, meeting at the level of the Heads of State and Government, of Mr José Manuel Durão Barroso as President of the Commission,