natgillin/translations-raw huggingface dataset:
on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalne vastutus on tõhus vahend konkurentsivõime, tööoskuste ja koolitusvõimaluste, tööohutuse ja töökeskkonna parandamiseks, töötajate õiguste ning kohalike ja põlisrahvaste kogukondade õiguste kaitsmiseks, jätkusuutliku keskkonnapoliitika edendamiseks ning heade tavade vahetamise ergutamiseks kohalikul, riiklikul, Euroopa ja maailma tasandil, kuid ei see asenda mõistagi tööõigust ega üldisi või valdkondlikke kollektiivlepinguid;
Considers CSR to be an effective tool for improving competitiveness, skills and training opportunities, occupational safety and the working environment, protecting workers' rights and the rights of local and indigenous communities, promoting a sustainable environmental policy and encouraging exchanges of good practice at local, national, European and world level, although it clearly cannot supplant labour regulations or general or sectoral collective agreements;
nõuab, et ettevõtetelt nõutaks tungivalt sotsiaalse vastutuse kohaldamist, et mõju abil, mida nad avaldavad oma laiemale kaastöötajate ringile, kaitsta nii oma kui ka üldiselt kõigi töötajate füüsilist puutumatust, turvalisust, füüsilist ja vaimset heaolu, töö- ja inimõigusi; rõhutab, kui tähtis on toetada ja ergutada selliste tavade levitamist VKEdes, piirates samas kaasnevaid kulusid ja bürokraatiat;
Calls for companies to be urged to apply CSR with a view to safeguarding the physical integrity and safety, physical and mental wellbeing, labour rights and human rights of both their own and other workers through the influence they exert on their wider circle of associates; emphasises the need to support and encourage the spread of such practices among SMEs, limiting the costs and red tape entailed;
juhib tähelepanu asjaolule, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse raames tuleks käsitleda selliseid uusi valdkondi nagu töökorraldus, võrdsed võimalused ja sotsiaalne kaasatus, diskrimineerimisvastased meetmed ning hariduse ja elukestva hariduse ja koolituse arendamine; rõhutab, et ettevõtete sotsiaalne vastutus peaks hõlmama näiteks töö kvaliteeti, võrdset tasustamist ja karjäärivõimalusi ning uuenduslike projektide edendamist, et toetada jätkusuutlikule majandusele üleminekut;
Points out that CSR should address new areas such as the organisation of work, equal opportunities and social inclusion, anti-discrimination measures, the development of lifelong education and training; emphasises that CSR should cover, for example, quality of work, equality of pay and career prospects and the promotion of innovative projects so as to assist the shift towards a sustainable economy;
soovitab kindlalt, et liikmesriigid ja Euroopa Liit edendaksid ettevõtete sotsiaalse vastutuse heade tavade rakendamist kõikides ettevõtetes, olenemata nende tegevuskohast, ja ergutaksid ettevõtete sotsiaalse vastutuse algatustest tulenevate heade tavade levitamist, eelkõige paremini tutvustades nende algatuste tulemusi;
Strongly recommends that the Member States and the Union promote good CSR practices by all companies, irrespective of where they operate, and that they encourage the dissemination of good practice based on CSR initiatives, notably by making the results of such initiatives more widely known;
võtab teadmiseks, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse tegevuskava tuleb kohandada iga piirkonna ja iga riigi erivajadustega, et aidata parandada jätkusuutlikku majandus- ja sotsiaalarengut;
Notes that the CSR agenda must be adapted to the specific needs of regions and of each specific country in order to contribute to improving sustainable economic and social development;
on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse vabatahtlike algatuste usutavus sõltub selliste rahvusvaheliselt tunnustatud standardite ja põhimõtete omaksvõtmisest nagu Global Reporting Initiative III ja järelevalvest ning läbipaistva ja ettevõtte sidusrühmadest sõltumatu kontrolli kehtestamisest;
Believes that the credibility of voluntary CSR initiatives depends on their incorporating internationally accepted standards and principles, such as the Global Reporting Initiative III, and on their being subject to monitoring and to transparent verification that is independent from company stakeholders;
on seisukohal, et rõhku tuleb panna kõigi sidusrühmade aktiivsele kaasamisele ettevõttes, juhtide koolitamisele ja kodanikuühiskonna arendamisele, pidades eelkõige silmas tarbijate teadlikkuse suurendamist;
Takes the view that emphasis should be placed on the active involvement of all stakeholders in the company, on training for managers and on the development of civil society, especially with regard to consumer awareness;
on seisukohal, et tuleks arendada ja levitada ettevõtete sotsiaalse vastutuse kultuuri koolituse ja teadlikkuse suurendamise teel nii ettevõtete tasandil kui kõrgema ja ülikoolihariduse nendes harudes, mis on seotud põhiliselt haldusteadusega;
Considers it important to cultivate and spread the culture of CSR through training and awareness-raising in a business setting as well as in those branches of the higher and university education sector focusing primarily on the study of administration;
on veendunud, et sotsiaalne dialoog ja Euroopa töönõukogud on mänginud olulist rolli parimate tavade kujundamisel ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonnas;
Believes that social dialogue and European Works Councils have played a constructive role in developing best practice in terms of CSR;
on kindlalt veendunud, et Euroopa tööhõivesuunistes tuleks ettevõtete sotsiaalsele vastutusele rohkem tähelepanu pöörata;
Firmly believes that more attention should be given to CSR in the European Employment Guidelines;
nõuab, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted kaasataks GSP ja GSP+ määrusesse selle järgmise muutmise käigus; palub komisjonil kindlustada, et rahvusvahelised ettevõtted (sõltumata sellest, kas nende registrijärgne asukoht on Euroopa Liidus), mille filiaalid või tootmisahelad asuvad GSP ja eelkõige GSP+ süsteemis osalevas riigis, peavad kinni oma seadusjärgsetest, riiklikest ja rahvusvahelistest kohustustest inimõiguste, sotsiaalsete standardite ja keskkonnanõuete valdkonnas; nõuab tungivalt, et EL ja üldises soodustuste süsteemis osalevad ning selle raames soodustusi saavad riigid oleksid kohustatud jälgima, et ettevõtted täidavad neid kohustusi; nõuab, et nimetatud kohustuste järgimine oleks üldiste soodustuste süsteemi raames siduv;
Calls for the principles underpinning CSR to be incorporated into the GSP and GSP+ regulation when it is next revised; calls on the Commission to ensure that transnational corporations, whether or not they have their registered office in the European Union, whose subsidiaries or supply chains are located in countries participating in the GSP, and in particular in GSP+, are required to comply with their national and international legal obligations in the areas of human rights, labour standards and environmental rules; urges that the European Union and the states participating in and benefiting from the GSP should be required to ensure that corporations fulfil these obligations; calls for such compliance to be made a binding requirement in the context of the GSP;
on seisukohal, et uuendatud üldiste soodustuste süsteemiga GSP+ tuleks ühtlasi keelata nn võõrustajariigi lepingud, mida mõned hargmaised ettevõtted salaja sõlmivad süsteemi GSP+ raames soodustusi saavate võõrustajariikidega, et vältida kõnealuste riikide õigusnorme, ja mis on selgesti vastuolus ettevõtete sotsiaalse vastutusega;
Takes the view that a revised GSP+ system should also ban host-country agreements, secretive agreements concluded between certain multinational corporations and host countries which are beneficiaries of the GSP+ system in order to circumvent regulatory requirements in those countries, since such agreements are clearly at odds with the concept of CSR;
palub komisjonil täiustada jätkusuutlikkuse mõju-uuringu mudelit, et nõuetekohaselt kajastada kaubandusläbirääkimiste majanduslikku, sotsiaalset, inimõigus- ja keskkonnamõju, kaasa arvatud kliimamuutuse leevendamise eesmärgid; palub komisjonil uurida ELi partnerriikidega sõlmitud kaubanduslepingute mõju, teostades lepingu allkirjastamise eelseid ja järgseid jätkusuutlikkuse mõju-uuringuid, kus võetakse eelkõige arvesse tundlikke sektoreid;
Calls on the Commission to improve its sustainability impact assessment model, in order to properly reflect the economic, social, human rights and environmental implications, including climate change mitigation goals, of trade negotiations; calls on the Commission to follow up on the trade agreements with the EU's partner countries, by carrying out, prior to and after the signing of a trade agreement, sustainability impact assessment studies, taking into account in particular vulnerable sectors;
rõhutab, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb parlamendile esitada kogu teave selle kohta, kuidas lepingute jätkusuutlikkuse mõju-uuringute tulemused on kaasatud lepingute sõlmimisele eelnevatesse läbirääkimistesse ja milliseid lepingute peatükke on muudetud, et hoida ära uuringutes kindlaks tehtud negatiivset mõju;
Underlines that, following the entry into force of the Lisbon Treaty, Parliament is to be fully informed on how the findings of Sustainability Impact Assessments (SIA) of agreements are incorporated into negotiations prior to their conclusion, and which chapters of those agreements have been changed to avoid any negative impacts identified in the SIA;
palub komisjonil välja töötada mõju-uuringud, et kooskõlas algatusega „Small Business Act” hinnata kaubanduslepingute mõju Euroopa VKEdele (VKE-test), eriti ettevõtete sotsiaalse vastutuse osas;
Calls on the Commission to draw up impact assessments to evaluate the effects of trade agreements on European SMEs (SME test), with particular regard to CSR, in accordance with the Small Business Act;
Ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslid kõigis ELi kaubanduslepingutes
CSR clauses in all the European Union's trade agreements
teeb üldisema ettepaneku, et tulevased kaubanduslepingud, mille üle EL peab läbirääkimisi, sisaldaksid säästva arengu peatükki, kuhu kuulub ka ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel, mis osaliselt põhineb OECD 2010. aastal ajakohastatud suunistes hargmaistele ettevõtetele;
Proposes, in more general terms, that future trade agreements negotiated by the Union should incorporate a chapter on sustainable development which includes a CSR clause, based, in part, on the 2010 update of the OECD Guidelines for Multinational Enterprises;
teeb ettepaneku, et kõnealune ettevõtete sotsiaalse vastutuse klausel sisaldaks:
Proposes that this ‘CSR clause’ should incorporate:
lepingupoolte vastastikust kohustust edendada lepingu ja kaubavahetuse raames ettevõtete sotsiaalse vastutuse rahvusvaheliselt kooskõlastatud vahendeid;
a mutual undertaking by the two parties to promote internationally-agreed CSR instruments in the context of the agreement and their trade relations;
koostöös kodanikuühiskonnaga samasuguste kontaktpunktide loomist, nagu on asutatud OECD eestvõttel, et edendada teabe andmist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta ning läbipaistvust ja võtta vastu võimalikke kaebusi ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtte rikkumise kohta ja edastada need kaebused pädevatele asutustele;
the establishment of ‘contact points’ similar to those set up under the auspices of the OECD which would foster the provision of information about CSR and transparency and receive complaints concerning breaches of the principles underpinning CSR, in cooperation with civil society, and transferring these to the competent authorities;
nõuet, et ettevõtted vähemalt iga kahe või kolme aasta järel avaldaksid sotsiaalse vastutuse aruande, kusjuures võetakse arvesse VKEde eriolukorda ja suutlikkust vastavalt 6. mail 2003. aastal antud soovitusele 2003/361/EÜ ning põhimõttele „kõigepealt mõtle väikesele”; on seisukohal, et see nõue tugevdab läbipaistvust ja aruandlust ning muudab ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtted nähtavamaks ja usaldusväärsemaks, tehes seda puudutava teabe sihipäraselt kättesaadavaks kõigile sidusrühmadele, kaasa arvatud tarbijad, investorid ning laiem avalikkus;
a requirement – which takes into account the specific situation and capabilities of SMEs within the scope of the recommendation 2003/361/CE of 6 May 2003 and according to the ‘think small first’ principle– for corporations to publish their CSR balance sheets at least every two or three years; takes the view that this demand will reinforce transparency and reporting and encourage the visibility and credibility of CSR practices by making CSR information available to all stakeholders, including consumers, investors and the wider public in a targeted manner;
ettevõtete ja ettevõtete rühmade hoolsuskohustust, st kohustust võtta ennetavaid meetmeid, et tuvastada ja ennetada mis tahes inimõiguste ja keskkonnaõiguste rikkumist, korruptsiooni või maksudest kõrvalehoidmist, sealhulgas ka ettevõtete filiaalides ja tootmisahelates, st nende mõjusfääris;
a requirement for undertakings and groups of undertakings to show due diligence, i.e. a requirement to take measures in advance with a view to identifying and preventing violations of human and environmental rights, corruption or tax evasion, including in their subsidiaries and supply chains, i.e. throughout their sphere of influence;
ettevõtete kohustust konsulteerida enne kohalikku kogukonda mõjutava projekti algust vabalt, avatult ja teabepõhiselt kohalike ja sõltumatute sidusrühmadega;
a requirement for companies to commit to free, open and informed prior consultation with local and independent stakeholders before a project that impacts upon a local community commences;
erilist tähelepanu laste töölevõtmise ja laste töö kasutamise mõjule;
a particular focus on the impact of the employment of children and child labour practices;
on seisukohal, et ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslile tuleks lisada teisi sätteid; arvab, et:
Considers that the CSR clause should be accompanied by other provisions; takes the view that:
ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohustuste tõendatud rikkumiste korral peaksid pädevad asutused saama teostada uurimisi ja kohustuste tõsise rikkumise korral peaks osalistel olema võimalik rikkujat avalikult häbistada;
in the event of proven breaches of CSR commitments, it should be possible for the competent authorities to carry out investigations and, in the event of a serious breach of the commitments, the parties could name and shame those responsible;
mõlemad pooled peaksid võtma kohustuse soodustada piiriülest õigusalast koostööd, hõlbustada oma mõjusfääris ettevõtete tegevuse ohvrite juurdepääsu kohtutele ja toetada sel eesmärgil asjakohaste kohtumenetluste väljatöötamist, näha ette sanktsioonid õigust rikkunud ettevõtetele ja kohtuvälised heastamismehhanismid;
the two parties should undertake to encourage transnational judicial cooperation, to facilitate access to the courts for the victims of the actions of corporations within their sphere of influence, and, with that aim in mind, to support the development of appropriate judicial procedures and sanction infringements of the law by corporations, as well as non-judicial redress mechanisms;
teeb ettepaneku, et ELi kahepoolsete lepingute osana eraldataks õiguse tugevdamise programmi raames vahendid äriõigusega tegelevate kohtunike ja kohtute koolitamiseks inimõigusküsimuste ning rahvusvahelistele tööõigus- ja keskkonnakonventsioonidele vastavuse valdkonnas;
Suggest that, as part of bi-lateral EU agreements, provision is made from within the ‘Strengthening of Justice’ programmes for the training of judges and tribunals dealing with commercial law on human rights issues and compliance with international conventions on labour rights and the environment;
teeb ettepaneku luua iga vabakaubanduslepingu järelevalveks ühine parlamentaarne komitee, et EP liikmed ja partnerriikide parlamentide liikmed saaksid vahetada teavet ja pidada dialoogi; lisab, et järelevalvekomiteed võiksid ühtlasi jälgida säästvat arengut ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse klauslit käsitleva peatüki rakendamist ja koostada soovitusi vabakaubanduslepingu ühiskomiteele, eelkõige seoses mõju-uuringutega ning inimõiguste, sotsiaalsete õiguste ja keskkonnakonventsioonide tõendatud rikkumise korral;
Proposes the establishment of a joint parliamentary monitoring committee for each trade agreement (FTA), to act as a forum for exchanges of information and dialogue between MEPs and parliamentarians from the partner states; adds that these monitoring committees could also scrutinise the implementation of the chapter on sustainable development and the CSR clause and draw up recommendations for the FTA joint committee, in particular in the light of impact assessments and in cases where proven breaches of human rights, labour rights or environmental agreements occur;
Ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamine mitmepoolses kaubanduspoliitikas
Promoting CSR in multilateral trade policies
palub komisjonil edendada ettevõtete sotsiaalse vastutuse arvessevõtmist mitmepoolses kaubanduspoliitikas, nii rahvusvahelistel foorumitel, kus toetatakse ettevõtete sotsiaalset vastutust, eelkõige OECDs ja ILOs, kui ka WTOs pärast Doha kaubandusläbirääkimisi;
Calls on the Commission to advocate the incorporation of a CSR dimension into multilateral trade policies, both in the international forums which have supported the concept of CSR, in particular the OECD and the ILO, and in the WTO in the post-Doha context;
palub uurida kõnealustel foorumitel võimalust töötada välja rahvusvaheline konventsioon, millega määratletaks nn võõrustajariikide Riigid, kus tegutsevad kõik emaettevõttest sõltuvad ettevõtted.
Calls to explore, within these same forums, the elaboration of an international convention to be drawn up to establish the responsibilities of ‘host countries’ States in which all the undertakings in a relationship of dependency vis-à-vis the parent companies are based.
ja päritoluriikide Riigid, kus asuvad emaettevõtted.
and ‘countries of origin’ States in which the parent companies are located.
vastutus ning mis toetaks hargmaiste ettevõtete poolsete inimõigusrikkumiste vastast võitlust ja eksterritoriaalsuse põhimõtte rakendamist;
, as part of the fight against the violation of human rights by multinational corporations and the implementation of the principle of extra-territoriality;
palub komisjonil toetada uute suhete arengut sotsiaalsete ja keskkonnastandarditega tegelevate mitmepoolsete agentuuride ja WTO vahel, et kindlustada rahvusvahelisel tasandil suurem kooskõla kaubanduspoliitika ja säästva arengu eesmärkide vahel;
Calls on the Commission to support the development of new relationships between the multilateral agencies responsible for enforcing labour and environmental standards and the WTO with a view to establishing greater consistency at international level between trade policies and the objectives of sustainable development;
avaldab taas kord toetust WTOs kaubanduse ja keskkonna komiteega sarnase kaubanduse ja inimväärse töö komitee loomisele, kus arutataks tööjõustandardite küsimusi eriti seoses laste tööga ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse teemasid seoses rahvusvahelise kaubandusega; teeb uuesti ettepaneku muuta vaidluste lahendamise menetlust, et keskkonna- või sotsiaalvaldkonna rahvusvaheliste lepingute võimaliku rikkumise korral võiksid vaekogud või apellatsioonikogu paluda pädevatel rahvusvahelistel organisatsioonidel koostada arvamused, mis seejärel avalikustatakse;
Advocates, once again, the establishment within the WTO of a Trade and Decent Work Committee, along the lines of the Trade and Environment Committee, which would provide a forum for the discussion, in particular, of the issues of labour standards, especially as they relate to the employment of children, and CSR as they relate to international trade; proposes, once again, a revision of the dispute settlement procedure, so that in cases involving possible breaches of international environmental or labour agreements special groups (panels) or the appeal body can ask the competent international organisations to draw up opinions, which would then be published;
teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogu eesistujale, nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, liikmesriikide parlamentidele, WTO parlamentaarsele konverentsile ja rahvusvahelisele töökonverentsile.
Instructs its President to forward this resolution to the President of the European Council, the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee, the parliaments of the Member States, the Parliamentary Conference on the WTO and the International Labour Conference.
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõikeid 1 ja 3, artikli 103 lõiget 1 ning artikli 105 lõiget 3;
having regard to Articles 101(1) and (3), 103(1) and 105(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter the ‘TFEU’),
(uurimis- ja arenduskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uurimis- ja arendustegevust käsitlev grupierandi määrus”);
(the block exemption regulation on research and development agreements, hereinafter the ‘R&D BER’),
võttes arvesse komisjoni määruse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta spetsialiseerumiskokkuleppe liikide suhtes) eelnõud (uus spetsialiseerumiskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uue spetsialiseerumist käsitleva grupierandi määruse eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal;
having regard to the Draft Commission Regulation on the application of Article 101(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union to categories of specialisation agreements (the new block exemption regulation on specialisation agreements, hereinafter the ‘draft new specialisation BER’), published on 4 May 2010 for consultation on the Commission's website,
võttes arvesse komisjoni määruse (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 lõike 3 kohaldamise kohta teadus- ja arenduskokkulepete liikide suhtes) eelnõud (uus teadus- ja arenduskokkulepete grupierandi määrus, edaspidi „uue teadus- ja arendustegevust käsitleva grupierandi määruse eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal;
having regard to the Draft Commission Regulation on the application of Article 101(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union to categories of research and development agreements (the new block exemption regulation on research and development agreements, hereinafter the ‘draft new R&D BER’), published on 4 May 2010 for consultation on the Commission's website,
võttes arvesse komisjoni teatise „Suunised Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 101 kohaldatavuse kohta horisontaalkoostöö kokkulepete suhtes” eelnõud (edaspidi „uute horisontaalsete suuniste eelnõu”), mis avaldati konsulteerimiseks komisjoni veebisaidil 4. mail 2010. aastal;
having regard to the Draft Communication from the Commission on guidelines on the applicability of Article 101 of the Treaty on the Functioning of the European Union to horizontal cooperation agreements (hereinafter the ‘draft new horizontal guidelines’), published on 4 May 2010 for consultation on the Commission's website,
võttes arvesse mitmesuguste sidusrühmade panust, mis saadeti komisjonile avaliku konsulteerimise ajal ning avaldati komisjoni veebisaidil;
having regard to the contributions from the different stakeholders sent to the Commission during the periods of public consultations and published on the Commission's website,
võttes arvesse 6. juulil 2010. aastal volinik Almunia ning majandus- ja rahanduskomisjoni liikmete vahel toimunud arutelu;
having regard to the debate between Commissioner Almunia and members of the Economic and Monetary Affairs Committee on 6 July 2010,
võttes arvesse oma 9. märtsi 2010. aasta resolutsiooni 2008. aasta konkurentsipoliitika aruande kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0050 .
having regard to its resolution of 9 March 2010 on the Report on Competition Policy 2008 Texts adopted, P7_TA(2010)0050 .