natgillin/translations-raw huggingface dataset:
märgib, et kriis tõi välja struktuursed puudused teatud ELi liikmesriikides ning mõne liikmesriigi raskused rahastada oma võlga turgudel võivad olla tingitud ebapiisavast juhtimisest ja – nagu IMF on märkinud – valehäiretest rahvusvahelistel finantsturgudel;
Notes that the crisis highlighted structural weaknesses in certain EU Member States and notes that the problems of some Member States in financing their debt on the markets can be attributed to inadequate governance and, as reported by the IMF, to international financial markets sounding false alarms;
on seisukohal, et finantskriis Kreekas ja muudes euroala riikides on tõsine probleem euroala jaoks tervikuna ning see kajastab euroala nõrkust ülemaailmse finantssektori ülekandemõjudega toimetulekul;
Considers that the financial crisis in Greece and other countries within the euro area are a serious matter for the euro area as a whole and that it reflects the euro zone's weaknesses in coping with the spillover effects of the global financial sector;
on seisukohal, et igas arengumudelis, mis põhineb üldiselt väljendatud soovil mitte sattuda uuesti praegusse olukorda, tuleb seostada jätkusuutlikkus ja solidaarsus; teeb ettepaneku rajada liidu tulevane strateegia finantsturgude, majanduse, valitsussektori kulutuste, majandusliku ja sotsiaalse dünaamika, kliima ja keskkonna valdkonnas jätkusuutlikkusele;
Considers that any development model based on the universally declared desire not to return to the status quo needs to make the link between sustainability and solidarity; proposes that the Union's future strategy be sustainable in terms of financial markets, the economy, government expenditure, economic and social impetus, climate and the environment;
toetab finantstehingute maksu kehtestamist, et sellest saadava tuluga parandada turu toimimist ja vähendada spekulatsioone ning aidata rahastada ülemaailmseid avalikke hüvesid ja vähendada eelarvepuudujääki; on seisukohal, et selline maks peaks olema võimalikult laiapõhjaline, või kui see ei ole võimalik, siis tuleks finantstehingute maks kehtestada kõigepealt ELi tasandil; palub komisjonil koostada kiiresti teostatavusuuring, milles arvestatakse ülemaailmselt võrdseid võimalusi ja esitatakse konkreetsed õigusakti ettepanekud;
Favours the introduction of a tax on financial transactions, the revenue from which would improve the functioning of the market by reducing speculation and help to finance global public goods and reduce public deficits; considers that such a tax ought to be as broadly based as possible or, failing that, that the financial transaction tax should be introduced as a first step at EU level; calls on the Commission swiftly to produce a feasibility study taking into account the global level playing field and to come forward with concrete legislative proposals;
on seisukohal, et struktuursete järelvapustuste ohu vältimiseks peaks kriisist väljumise strateegiaga seotud poliitiliste valikute põhikriteeriumiks olema pikaajalise püsiva majanduskasvu saavutamine; fiskaalmeetmete sisu on selles osas äärmiselt oluline; poliitilised valikud tuleks teha vastavalt keskmise pikkusega kuni pikaajalistele eesmärkidele ja avaliku sektori investeeringud peavad olema sihipäraselt kasutatud ning keskenduma innovatsioonile, teadusuuringutele, haridusele ja energiatõhususele, kusjuures prioriteetseks tuleks pidada uusi tehnoloogiaid;
Considers that in order to avoid the risk of structural after-shocks, focusing the exit strategy on long-term sustainable growth should be the leading criterion for policy choices; from this perspective, the content of fiscal packages is essential; policy choices should be made in accordance with medium- to long-term objectives, and public investment must be properly targeted and focus on innovation, research, education and energy efficiency, and new technologies should be considered a priority;
juhib tähelepanu asjaolule, et liidu kõige suuremad õnnestumised on saanud alguse konkreetsete projektide elluviimisest ning sisuliste poliitikavaldkondade (nt ühine siseturg, ühine kaubanduspoliitika, euro, struktuurireformide käivitamine ja Erasmuse programm) rakendamisest, milles on edasiviiv roll komisjoni tegevusel;
Points out that the Union's greatest successes have come from the achievement of practical projects and the implementation of substantive policies, such as the internal market, the common commercial policy (CCP), the euro, the launching of structural reforms and the Erasmus programme, which the Commission is working to drive forward;
on seisukohal, et põlvkondade-vaheline solidaarsus tähendab seda, et ei noortel ega eakatel inimestel ei tohiks olla minevikus võetud võlast tingitud liiga suur koormus;
Considers that solidarity between generations means that neither the young nor senior citizens should be overburdened with debt contracted in the past;
võtab teadmiseks asjaolu, et suur kriis näitab demograafilist probleemi ja pensionide rahastamise küsimust uues valguses; on seisukohal, et pensionide rahastamist ei saa jätta täielikult avaliku sektori kanda, vaid kasutada tuleks kolmepoolseid süsteeme, sealhulgas riigi, tööandja ja erapensioniskeeme, mis on investorite kaitsmiseks nõuetekohaselt tagatud konkreetsete õigusaktide ja järelevalvega; on ühtlasi seisukohal, et põlvkondade-vahelise solidaarsuse rahastamisele kaasa aitamiseks on vaja üleeuroopalist pensionireformi; on seisukohal, et oodatava eluea pikenemine tõstatab ühiskonnakorralduse osas valdkondadevahelisi küsimusi, millega ei ole veel tegeldud;
Notes that the crash has shed new light on the demographic challenge and the challenge of funding pensions; considers that the funding of pensions cannot be entirely left up to the public sector, but that reliance should be placed on tripartite systems including public, occupational and private pension schemes duly guaranteed by specific regulation and supervision in order to protect investors; considers, furthermore, that pensions will need to undergo European-wide reform to contribute towards financing solidarity between generations; considers that the increase in life expectancy raises cross-cutting issues regarding the organisation of society that have not been anticipated;
on seisukohal, et Euroopal on vaja pigem ühtsemat ja tõhusamat ning vähem bürokraatlikku liitu ja mitte pelgalt suuremat kooskõlastatust; on arvamusel, et komisjon, kelle ülesanne on Euroopa üldiste huvide kindlakstegemine ja kaitsmine, peab esmajärjekorras ja kooskõlas oma algatusõigusega võtma endale kohustuse tegutseda liidu nimel neis valdkondades, kus tal on jagatud pädevus või liikmesriikide tegevuse kooskõlastamise pädevus, samas rakendades ja jõustades ühist poliitikat ja kehtestades piirid turuosaliste või riikide sellisele tegevusele, mis pärsiks siseturgu; peab väga oluliseks, et komisjon kasutaks õigusliku alusena direktiivide asemel määrusi, et hõlbustada ühtset kohaldamist kogu ELis ja hoiduda moonutustest;
Believes that what Europe needs is a more united and efficient and less bureaucratic Union and not just more coordination; believes that the Commission, whose task it is to define and defend the general European interest, must, as a priority and in line with its right of initiative, commit to action on behalf of the Union in those fields where it has shared competences or competence to coordinate Member States' actions, while implementing and enforcing common policies and setting boundaries for action by market or state players that would hamper the internal market; considers it vital for the Commission to utilise regulations instead of directives as the legal basis in order to facilitate uniform adoption across the EU and to prevent distortions;
palub komisjonil korraldada vajaduse korral valdkondlikke ümarlaudu, et kõik konkreetse turu sidusrühmad saaksid teha koostööd, ergutamaks tõelisele Euroopa tööstuspoliitikale uue hoo andmist ning innovatsiooni edendamist ja töökohtade loomist; tuletab meelde, et selle püüdlusega seoses peame pidama silmas oma võetud kohustusi kliimamuutuse ja teatud keskkonnasäästlike tehnoloogiate potentsiaali osas; on seisukohal, et ELi eelarvet tuleb paremini kasutada, et sellest saaks kõigi riiklike püüdluste tõeline katalüsaator teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ja uute äriühingute ning töökohtade loomise valdkonnas; kutsub komisjoni üles esitama konkreetsed ettepanekud äriühingute ja teadusasutuste vahelise koostöö ja klastrite edendamiseks ning toetama sellist strateegiat piisavate rahaliste vahenditega; rõhutab, et üks peamine arengu tõukejõud igal turul on vaba ja aus konkurents, kus uustulnukatel on lihtne turule siseneda ja kus puuduvad turgu moonutavad eesõigused;
Asks the Commission to organise, where necessary, sector-based round tables so that all the stakeholders in a given market can work together with a view to encouraging the re-launch of a genuine European industrial policy as well as fostering innovation and job creation; recalls that in this endeavour we must bear in mind our commitments on climate change and the potential of certain green technologies; considers that the EU budget needs to be better used, so that it becomes a real catalyst for all national efforts in the areas of research and development, innovation and creation of new businesses and jobs; calls further on the Commission to put forward concrete proposals on how to enhance cooperation between business and research and promote clusters, and to support such a strategy with adequate funds; stresses that one fundamental driving force for development in any market is free and fair competition, where it is easy for newcomers to enter the market and where there are no privileges distorting it;
teeb komisjonile ettepaneku kasutada igakülgselt ära raamlepingu sisu ja mõtet seoses eripartnerlusega Euroopa Parlamendiga, et seada paika Euroopa tegevuskava prioriteedid kõigi kodanike huvides; nõuab tihedamat arutelu liikmesriikide parlamentidega, eelkõige eelarve- ja finantsküsimuste valdkonnas; hoiatab katsete eest luua eraldi valitsustevahelised institutsioonid, mis kõrvaldaks mõned riigid otsuste tegemisest ega võimaldaks arvestada võrdselt kõigi liikmesriikide seisukohti;
Invites the Commission to make full use of the letter and spirit of the Framework Agreement with regard to the special partnership with the European Parliament with a view to setting the priorities of the European agenda in the interest of all citizens; calls for an intensified dialogue with the national parliaments, in particular in the areas of budgetary and financial matters; warns against any attempts to create separate institutions on an intergovernmental basis, which would exclude some countries from decision making and would prevent equal weight being given to the views of all Member States;
usub, et tõhus majanduse juhtimine tähendab seda, et komisjonile antakse juhtimises nõuetekohane ja suurem vastutus, mis võimaldaks tal kasutada nii olemasolevaid kui ka uusi vahendeid, mis on ette nähtud Lissaboni lepinguga, näiteks selle artiklites 121, 122, 136, 172, 173 ja 194, milles komisjonile antakse ülesanne kooskõlastada reformikavu, meetmeid ja luua ühine strateegia;
Believes that effective economic governance implies endowing the Commission with proper, stronger management responsibility, thereby enabling it to use both existing tools and the new tools provided for by the Lisbon Treaty, such as Articles 121, 122, 136, 172, 173 and 194, which confer on the Commission the task of coordinating reform plans and measures and establishing a common strategy;
on seisukohal, et majanduse juhtimist tuleb tugevdada koos Euroopa valitsemise demokraatliku legitiimsuse tugevdamisega, mille saavutamiseks tuleb Euroopa Parlamenti ja riikide parlamente kogu protsessi kulgu tihedamalt ja õigemal ajal kaasata;
Believes that strengthening economic governance must go hand in hand with reinforcing the democratic legitimacy of European governance, which must be achieved through the closer and more timely involvement of the European Parliament and of national parliaments throughout the process;
teeb ettepaneku, et Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimustega tegeleks üks komisjoni asepresident; teeb ettepaneku teha sellele inimesele ülesandeks tagada ELi majanduse järjepidevus ja jälgida, kuidas komisjon täidab majanduse, rahanduse ning finantsturuga seotud kohustusi, ning kooskõlastada muid liidu majandustegevuse aspekte; teeb ühtlasi ettepaneku, et see isik peaks osalema Euroopa Ülemkogu töös, juhtima majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning eurorühma tööd ja esindama ELi asjaomastes rahvusvahelistes organites;
Proposes that responsibility for economic and monetary affairs at the Commission should be given to one of its vice-presidents; proposes that that person be tasked with ensuring that EU economic activity is consistent, with overseeing how the Commission exercises its economic, monetary and financial-market-related responsibilities and with coordinating other aspects of the Union's economic activity; also suggests that he or she should participate in the work of the European Council, chair the Ecofin Council and the Eurogroup and represent the EU on relevant international bodies;
on seisukohal, et liikmesriikide praegused eelarveraskused ja märkimisväärsete investeeringute vajadus eeldavad uusi nii avaliku kui erasektori rahalisi vahendeid kaasavaid rahastamismudeleid eesmärgiga saavutada liidu strateegilised eesmärgid 2020. aastaks;
Considers that the budgetary difficulties currently faced by Member States and the need for considerable investment call, if the strategic objectives of the Union are to be achieved by 2020, for new financial models involving both public and private funds;
nõuab liikmesriikidelt ja komisjonilt kiirendatud korras tingimuste loomist avaliku ja erasektori tihedaks koostööks, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse kujul, et lahendada pikaajaliste investeeringutega seotud ülesanded riigi ja Euroopa tasandil, mis viib püsiva, kaasava ja konkurentsivõimelise kasvuni;
Urges the Member States and the Commission to accelerate the creation of conditions for the public and private sectors to cooperate closely including in the form of public-private partnerships, in order to meet the challenge of long-term investment at national and European level, leading to sustainable, inclusive and competitive growth;
kinnitab toetust eurole; tunnistab ühisraha strateegilist tähtsust ja väärtust; toonitab läbipaistvust ja majanduslikke eeliseid, mis euro on euroalale andnud; on seisukohal, et euro peab eelkõige olema Euroopa majanduse stabiilsuse kants;
Confirms its commitment to the euro; recognises the strategic function and value of a common currency; stresses the transparency and economic benefits the euro has brought to the euro zone; takes the view that, first and foremost, the euro must be a bastion of stability for the European economy;
märgib, et EKP rahapoliitika peamine eesmärk on hinnastabiilsuse hoidmine; juhib tähelepanu asjaolule, et hinnastabiilsuse eesmärki on võimalik edukalt saavutada üksnes juhul, kui tegeldakse nõuetekohaselt inflatsiooni algpõhjustega; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikliga 127 antakse EKP-le ka ülesanne toetada liidu üldist majanduspoliitikat; peab vajalikuks, et euroalasse kuuluvad liikmesriigid ja eristaatusega liikmesriigid täidaksid rangelt oma kohustusi ning et ei jääks mingit kahtlust, et ühine eesmärk on hindade stabiilsus, EKP sõltumatus, eelarvedistsipliin ja kasvu, tööhõive ning konkurentsivõime soodustamine;
Notes that the primary objective of the ECB's monetary policy is to maintain price stability; points out that the objective of price stability can be achieved effectively only if the root causes of inflation are properly addressed; recalls that Article 127 of the TFEU also assigns to the ECB the task of supporting the general economic policies of the Union; deems it essential that Member States in the euro area and those with a special status strictly fulfil their obligations and leave no doubt about the common aims of price stability, independence of the ECB, budget discipline and fostering growth, employment and competitiveness;
tunnustab EKP pingutusi hoida inflatsioon kontrolli all, kuid kutsub panka üles mängima suuremat rolli varade hinnatõusu kontrolli all hoidmiseks;
Commends the ECB on its efforts to control inflation, but calls for the ECB to play a greater role in controlling asset inflation;
märgib, et rahaliit eeldab majanduspoliitika jõulist koordineerimist, et olla majanduslanguse tingimustes vastupanuvõimeline; väljendab kahetsust, et majandus- ja rahaliidus on rõhk olnud suuresti „rahal”;
Notes that a monetary union needs strong coordination of economic policies to be resilient to economic downturn; regrets that in the Economic and Monetary Union the emphasis has largely been on the ‘monetary’;
on nõus IMF-i seisukohaga, et kriisijuhtimine ei ole alternatiiv parandusmeetmetele ja põhjalikele reformidele, mis on vajalikud Euroopa rahaliidu aluse tugevdamiseks;
Agrees with the IMF that crisis management is not an alternative to the corrective policy actions and fundamental reforms needed to reinforce the foundation of the European Monetary Union;
toonitab, et euroala peab suurendama oma vastupanuvõimet institutsioonilise raamistiku lõpuleviimisega, mis tugineb vajalike meetmete võtmiseks nii stiimulitele kui sanktsioonidele;
Underscores the need for the euro zone to increase its resilience by finalising an institutional set-up based on both incentives and sanctions for necessary actions;
rõhutab, et stabiilsuse ja kasvu pakt on ainus olemasolev reguleeriv vahend, mille abil luua makromajanduse ja ELi rahanduse põhjapanev regulatiivne raamistik;
Stresses that the SGP is the only existing regulatory instrument that can provide a fundamental regulatory framework for macro-economic policies and public finances in the EU;
tõdeb, et eurole üleminek, nagu näitab euro esimese kümne kasutusaasta aruanne, on ühtlasi välja toonud euroala riikide majanduste konkurentsivõime suureneva erinevuse, mis omakorda on süvendanud tagajärgi majanduslikult nõrkade riikide jaoks ning põhjustanud märkimisväärset kaubavahetuse tasakaalustamatust euroala sees; märgib samas, et eurost tulenevad eelised liidu jaoks tervikuna (näiteks suhtelise majandusliku stabiilsuse, hinnastabiilsuse ja madala inflatsioonimäära näol) on olnud märkimisväärsed;
Notes that the changeover to the euro, as the report on the first ten years of the euro has shown, has also revealed a widening of divergences in competitiveness between the euro zone economies, thus exacerbating the consequences for the economically weak countries and leading to substantial trade imbalances within the euro zone; notes, however, that the benefits of the euro for the Union as a whole, for example in terms of relative economic stability, price stability and a low inflation rate, have been substantial;
toonitab, et paljud riigid peaksid oma fiskaalolukorda parandama ning vähendama olulisel määral riigivõla ja eelarve puudujäägi taset; nõustub nõukoguga, et kõigis liikmesriikides tuleb tagada fiskaalne jätkusuutlikkus ja kiirem majanduskasv ning tööhõive, ning on seetõttu nõus, et eelarve konsolideerimise ja struktuurireformide kavad tuleb kindlaks määrata ja vastavalt ka ellu viia;
Stresses the need for many countries to put their fiscal house in order and reduce significantly their deficit and debt levels; agrees with the Council on the need to ensure fiscal sustainability and enhanced economic growth and employment in all Member States, and therefore agrees that plans for fiscal consolidation and structural reforms need to be defined and implemented accordingly;
märgib, et see võib viia rahandusalase konsolideerumise strateegiateni, mis suuresti piiravad valitsuste tegutsemisvõimet; hoiatab samas, et kokkuhoiupaketid ei tohiks viia meetmeteni, mis võiksid pärssida majanduse elavdamist, töökohtade loomist ja sotsiaalset ühtekuuluvust;
Notes that this could lead to financial consolidation strategies which will greatly constrain the governments' capacity to act; at the same time, warns that these austerity packages should not lead to measures which could dampen economic recovery, employment creation and social cohesion;
on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu pakt on oluline vahend surve avaldamiseks riigi rahanduse jätkusuutlikkuse osas, mis omakorda on aidanud parandada majanduslikku vastutustunnet euroalal; tunnistab, et seda on takistanud ebapiisav jõustamine, mis ei ole olnud piisav mõjutusvahend iga liikmesriigi ja terve euroala majanduspoliitika optimeerimisel; on seisukohal, et seda majanduspoliitika vahendit ei kavandatud jätkusuutlike korrektsioonide tegemiseks, millega hüvitada praegune tasakaalustamatus ja juhtida majandust kriisi või väga aeglase majanduskasvu ajal; on seisukohal, et olemasolevate eeskirjade rakendamise kõrval peaksid liikmesriigid rakendama sisepoliitikat, millega edendatakse majanduskasvu, innovatsiooni, konkurentsivõimet ja püütakse kvalitatiivse eesmärgi poole, mille kohaselt avaliku sektori eelarvepuudujääk ei tohi ületada teatud võrdlusaluseid;
Considers that the Stability and Growth Pact is an important tool for putting pressure on the sustainability of public finances, which has contributed to economic responsibility within the euro zone; recognises that it has been hampered by poor enforcement and has not given sufficient leverage for optimising the economic policies of each of the Member States and the euro zone as a whole; considers that this economic policy instrument was not designed to act as a sustainable corrective process to compensate for current imbalances and manage periods of crisis or of very low growth; takes the view that beyond the application of existing rules, Member States should implement internal policies to foster growth, innovation, competitiveness and a qualitative objective whereby the public deficit must not exceed certain benchmarks;
on seisukohal, et stabiilsuse ja kasvu paktis ei arvestata muud tasakaalustamatust, nagu erasektori võlakoormust ja jooksevkonto tasakaalustamatust, mis mõjutab samuti rahaliitu;
Considers that the Stability and Growth Pact does not take into account other imbalances such as the ones in private debt and in current account, which also have an impact on monetary union;
tõdeb, et parlamendi eelmise koosseisu ametiajal, kui leidis aset Eurostati käsitleva direktiivi läbivaatamine, oli nõukogu, vastu sellele, et Eurostatile antaks kohapealse kontrolli teostamise volitus, nagu seda soovitas Euroopa Parlament, kuigi oli saanud selgeks, et mõne liikmesriigi esitatud statistilised andmed olid mõnel juhul küsitavad;
Notes that, even after it became clear that the accuracy of statistical data reported by some Member States was questionable in some cases, during the previous parliamentary term when the directive on Eurostat was being revised, the Council was opposed to giving Eurostat the power to conduct the on-the-spot checks advocated by the European Parliament;
on seisukohal, et Maastrichti lepingu autorid eeldasid konkurentsivõime-alast lähenemist euroala liikmesriikide vahel ega eeldanud suuri erinevusi, mis omakorda on toonud kaasa marginaalide vahe suurenemise, kuna mure mõne liikmesriigi maksevõime pärast viis üles nende riskipreemia;
Considers that the authors of the Maastricht Treaty expected a convergence of competitiveness between Member States in the euro zone and had not anticipated the high degree of divergences, which ultimately led to an increase in the spreads, as fears concerning the solvency of some Member States drove up their risk premium;