natgillin/translations-raw huggingface dataset:
arvestades, et korruptsiooni vähendamine suurendaks kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise jõupingutuste tõhusust;
whereas reduction of corruption would increase the effectiveness of climate change adaptation and mitigation efforts,
arvestades, et eespool mainitud 2007. aasta eduaruanne ELi kliimamuutusi ja arengut käsitleva tegevuskava kohta näitas, et kliimamuutuste süvalaiendamine ELi arengupoliitikasse, eriti riikide strateegiadokumentidesse ja piirkondade strateegiadokumentidesse on olnud ebapiisav ja liiga aeglane;
whereas the above-mentioned 2007 Progress Report on the EU Action Plan on Climate Change and Development shows that progress in mainstreaming climate change into EU development policies, specifically in Country Strategy Papers (CSPs) and Regional Strategy Papers (RSPs), has been insufficient and much too slow,
arvestades, et arengumaade kliimamuutustega kohanemise rahastamises eksisteerib hetkel suur puudujääk; arvestades, et hinnangulised kohanemisega seotud kulud jäävad vahemikku 50–80 miljardit USA dollarit aastas, mitmepoolsete rahastamismehhanismide kaudu eraldatud kogusumma moodustas 2007. aasta keskel vähem kui 0,5 % eespool mainitud summast;
whereas there is currently a huge gap as regards the financing of adaptation in developing countries; whereas while estimated annual adaptation costs range from USD 50 to 80 billion per annum, the total amount of funds committed through multilateral funding mechanisms in mid-2007 amounted to less than 0,5 % of these figures,
arvestades, et kuigi EL on seadnud endale eesmärgi asuda juhtivale kohale kliimamuutuste vastases võitluses, ei kajasta ELi eelarve prioriteeti, mis on antud strateegiatele ja meetmetele, mille EL on vastu võtnud võitluseks kliimamuutuste vastu;
whereas, even though the EU has set itself the target of becoming a leader in the fight against climate change, the EU budget does not reflect the priority given to the policies and measures adopted by the EU for the fight against climate change,
arvestades, et Euroopa Arengufondi on kasutatud peamiselt uute algatuste rahastamiseks; arvestades, et komisjon peaks järgima oma kohustust uute rahastamisallikate leidmiseks, et Euroopa Arengufondi säilitada; arvestades, et parlamendi arengukomisjon on mitmel korral jõudnud järeldusele, et Euroopa Arengufond tuleks integreerida ELi eelarvesse, et tagada demokraatlik kontroll selle kasutamise üle;
whereas the EDF has mainly been used to finance new initiatives; whereas the Commission should respect its commitment to find new financing sources in order to preserve the EDF; whereas the Committee on Development has concluded on numerous occasions that the EDF should be integrated into the EU budget in order to ensure democratic control over the way it is used,
arvestades, et vastavalt arengukoostöö rahastamisvahendi artiklile 21 strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmise kohta ning artikli 35 lõikele 2 on Euroopa Parlamendil kontrolliõigus komisjoni tegevuse üle, nagu on sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 8;
whereas in accordance with Article 21 on the adoption of strategy papers and multiannual indicative programs and Article 35(2) of the DCI, Parliament has a right of scrutiny over Commission actions as laid down in Articles 5 and 8 of Decision 1999/468/EC,
arvestades, et puhta arengu mehhanismi on siiani vähe kohandatud vastavalt kõige vaesemate riikide vajadustele puhtasse tehnoloogiasse investeerimiseks, sest Aafrika võtab vastu vähem kui 3% puhta arengu mehhanismi projektidest ning ligi 90% tõendatud heitkoguste vähendamise ühikutest on antud projektidele, mis on teostatud Hiinas, Indias, Koreas ja Brasiilias,
whereas the Clean Development Mechanism (CDM) has so far been poorly suited to meeting the needs of the poorest countries for investments in clean technology, with Africa hosting less than 3 % of all CDM projects, and nearly 90 % of Certified Emission Reductions (CERs) being granted for projects carried out in China, India, Korea and Brazil,
tervitab komisjoni algatust luua ülemaailmne kliimamuutuste liit, mis tunnustab oluliselt kliimamuutuste mõju arengule; kutsub komisjoni siiski üles täiendavalt selgitama ülemaailmse kliimamuutuste liidu selgesti tajutavat lisandväärtust; rõhutab selles kontekstis, et koordineerimine ja koostöö teiste peamiste osalistega peab olema ülemaailmse kliimamuutuste liidu tegevuskava lahutamatu osa, nagu ka algatuste optimaalse vastastikuse täiendavuse tagamine;
Welcomes the Commission's initiative to launch a GCCA, which represents an important recognition of the effects of climate change on development; however, calls on the Commission to clarify further the distinct added value of the GCCA; in this context stresses that coordination and cooperation with other main actors must be an integral part of the GCCA's agenda, so as to ensure optimal complementarity among initiatives;
on seisukohal, et ülemaailmne kliimamuutuste liit on ELi kliimamuutuste alase välistegevuse oluline sammas ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Kyoto protokolliga seonduvat jätkuvat protsessi täiendav ja toetav foorum, mis soodustab konventsiooni ja protokolli ning nendega seotud lepingute täitmist;
Considers the GCCA to be an important pillar of the EU's external action on climate change and to constitute a complementary and supportive platform for the ongoing process in the context of the UNFCCC and the Kyoto Protocol, serving to advance their implementation and that of agreements related thereto;
kordab eespool mainitud dokumendis "Kliimamuutused ja rahvusvaheline julgeolek" esitatud murettegevaid järeldusi, milles hoiatatakse, et kliimamuutused suurendavad ELi julgeolekuriske, ähvardades üle koormata maailma neid riike ja piirkondi, mis on niigi nõrgad ja konfliktialtid, ning õõnestades ÜRO aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;
Reiterates the alarming conclusions of the above-mentioned Paper entitled 'Climate Change and International Security', which warned that climate change is intensifying security risks for the EU, threatening to overburden states and regions of the world which are already fragile and prone to conflict, and undermining efforts to attain the MDGs;
märgib, et jõupingutused kliimamuutustega võitlemiseks peavad nii arenenud riikides kui ka arengumaades põhinema mitte üksnes poliitilistel impulssidel, vaid ka kodanikuühiskonnal; on seisukohal, et tuleks käivitada avalikkuse teavitamise kampaaniaid ning võtta vastu koolidele ja ülikoolidele mõeldud haridusprogramme, mille kaudu saaks tutvustada kodanikele analüüse ja hinnanguid kliimamuutuste olukorra kohta ning pakkuda välja sobilikke lahendusi, eriti eluviiside muutmise osas heitkoguste vähendamiseks;
Notes that efforts to combat climate change need to be based not only on political impetus but also on civil society, in both developed and developing countries; considers that public information campaigns should be launched and education programmes in schools and universities adopted both to provide citizens with analyses and evaluations of the state of climate change and to propose appropriate responses, especially in terms of changing lifestyles in order to reduce emissions;
rõhutab, et tõhustatud koordineerimine ja koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel on ELi kliimamuutuste ja arengupoliitika valdkonnas ülioluline; ülemaailmne kliimamuutuste liit kujutab endast ainulaadset võimalust tegutseda vastavalt Euroopa konsensuses ja Pariisi deklaratsioonis ning 1994. aasta Kairo rahvusvahelise rahvastiku- ja arengukonverentsi tegevuskavas määratletud eesmärkidele; on lisaks sellele veendunud, et üks ülemaailmse kliimamuutuste liidu põhieesmärke peaks olema liikmesriikide algatustele vahenduskojaks olemine;
Emphasises that enhanced coordination and collaboration between the Commission and Member States is crucial in the area of EU policy on climate change and development; the GCCA representing a unique opportunity to live up to the principles underpinning the European Consensus and the Paris Declaration, as well as the Programme of Action of the 1994 Cairo International Conference on Population and Development (ICPD); furthermore is convinced that one of the key roles of the GCCA should be to provide a "clearing house" for Member State initiatives;
kutsub ELi üles asetama kliimamuutused oma arengukoostöö poliitika keskmesse; on lisaks veendunud, et kliimamuutuste vastane võitlus peab tegelema struktuuriliste põhjustega, ning nõuab kliimamuutuste riskide süstemaatilist hindamist, mis kataks kõiki poliitika kujundamise ja otsuste tegemise aspekte nii ELis kui liikmesriikides, sealhulgas kaubanduses, põllumajanduses ja toiduainetega kindlustatuses;
Calls on the EU to place climate change at the core of its development cooperation policy; believes furthermore that the fight against climate change must address structural causes and calls for a systematic climate change risk assessment covering all aspects of policy planning and decision-making, both in the EU and in developing countries, including in relation to trade, agriculture and food security;
rõhutab, et ülemaailmne kliimamuutuste liit peaks võtma konkreetseid meetmeid, et käsitleda sidusust ühelt poolt kliimamuutuste arengule avaldatava mõju, sealhulgas ELi põllumajanduse, kaubanduse ja kalanduse poliitika, ning teiselt poolt probleemide vahel, mis on seotud ekspordisubsiidiumidega, nagu seotud abi, võlakohustused, ekspordikrediidid ja toiduabi kaubanduseesmärkidel kasutamine, kohustuslik erastamine ja elujõuliste majandussektorite liberaliseerimine;
Stresses that the GCCA should take concrete measures to address coherence between, on one hand, the impact of climate change on development, including EU agriculture, trade and fisheries policies and, on the other hand, problems relating to export subsidies, such as tied aid, debt burden, export credits and commercial use of food aid, forced privatisation and liberalisation of vital economic sectors;
juhib tähelepanu sellele, et kuna ülemaailmne kliimamuutuste liit, mida rahastatakse aastatel 2008−2010 60 miljoni euro suuruses summas, peab täiendama ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni jätkuvat tegevust, tuleks vältida meetmete osalist kattumist ja ressursid tuleks koondada suurimat lisaväärtust andvatesse meetmetesse; on veendunud, et 2012. aasta järgset perioodi käsitleva kliimamuutuste kokkuleppe sõlmimise järel tuleb tulemuste alusel läbi vaadata ülemaailmse kliimamuutuste liidu eesmärgid ja rahastamine;
Points out that since the GCCA, with EUR 60 million in funding for the period 2008-2010, is to be complementary to the ongoing process in the UNFCCC, overlapping of actions should be avoided and the funds concentrated on actions that provide the highest added value; believes that once a post-2012 climate change agreement has been reached, GCCA objectives and funding need to be reviewed in the light of the outcome;
on seisukohal, et ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni väliseid rahalisi vahendeid ei saa pidada arenenud riikide konventsioonijärgsete kohustuste täitmise osaks;
Is of the opinion that funds outside the UNFCCC cannot be counted as part of developed countries' implementation of their commitments under that Convention;
on seisukohal, et ülemaailmsele kliimamuutuste liidule siiani eraldatud 60 miljonit eurot on haletsusväärselt väike summa; kutsub komisjoni üles seadma eesmärgiks ülemaailmse kliimamuutuste liidu pikaajalise rahastamise aastas vähemalt 2 miljardi euro ulatuses aastaks 2010 ja 5–10 miljardi euro ulatuses aastaks 2020;
Considers the EUR 60 million committed to the GCCA so far to be woefully inadequate; calls on the Commission to establish a long-term financing goal for the GCCA of at least EUR 2 billion annually by 2010 and EUR 5-10 billion annually by 2020;
kutsub komisjoni üles esitama üksikasjalikku teavet riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil kliimamuutuste ja arengu rahastamise eksisteerivate mehhanismide kohta; palub komisjonil teha selle teabe põhjal kiiresti ettepanek selle kohta, milliseid meetmeid tuleks kasutada kliimamuutuste ja arengu jaoks mõeldud ELi rahaliste vahendite suurendamiseks, tagades parima võimaliku koordineerimise ja vastastikuse täiendavuse olemasolevate algatustega;
Calls on the Commission to provide detailed information on existing financial mechanisms for climate change and development at national and international levels; calls on the Commission, based on this information, to urgently propose what measures to use to scale up EU financial support for climate change and development, ensuring the best possible coordination and complementarity with existing initiatives;
rõhutab, et kui kliimamuutusi tahetakse tõsiselt võtta, tuleb teha kättesaadavaks uued rahastamisallikad eri eelarveridade ja uute rahastusallikate kaudu, nagu humanitaarabifondid reageeringuna kliimaga seotud katastroofidele, ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) vahendid ning stabiliseerimisvahend ennetava julgeolekupoliitika kontekstis või vastusena kliimaga seotud julgeolekuohtudele või konfliktidele, millal tahes eraldatud muud välistegevuse vahendid, samuti rohelised maksud, avaliku ja erasektori partnerlused (PPP-mudel) ning muud käesolevaks eesmärgiks mõeldud uuenduslikud rahastamismehhanismid;
Stresses that, if climate change is to be taken seriously, new funding must be made available through different budget lines and new financing sources, such as humanitarian funds in response to climate-related catastrophes, Common Foreign and Security Policy (CFSP) funds and the Instrument for Stability in the context of preventive security policy or in response to climate-related security threats or conflicts, other external action funds whenever appropriated, as well as green taxes, public-private partnerships (PPP) and other innovative financing mechanisms intended for this purpose;
võtab huviga teadmiseks Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juuni 2008. aasta istungi eesistuja järeldused ning nende mõju eelarvele; on seisukohal, et nimetatud eelarvelisi nõudeid on võimalik täita vaid 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.
Notes with interest the Presidency Conclusions of the European Council of 19 and 20 June 2008 and their budgetary implications; considers that these budgetary requirements can only be addressed by having recourse to the means provided for by the Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management OJ C 139, 14.6.2006, p.
märgib sellega seoses, et ELi ametlik arenguabi ei küündi siiski eesmärgiks seatud 0,56 %-ni ELi RKT-st aastaks 2010 ning jääb arusaamatuks, kuidas suudab EL kõiki võetud kohustusi täita, otsimata abi uutest uuenduslikest vahenditest;
Notes in this context that EU Official Development Assistance (ODA) still falls short of the target of 0,56 % of EU Gross National Income (GNI) by 2010 and that it is hard to see how the EU will be able to fulfil all its commitments without recourse to new innovative resources;
kutsub komisjoni üles suurendama ülemaailmse kliimamuutuste liidu otsest rahastamist, mida hakatuseks võib kiirkorras saavutada nii keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi kui ka 10.
Calls on the Commission to increase immediate funding for the GCCA, which might initially be achieved, as a matter of urgency,
Euroopa Arengufondi kaudu; rõhutab samal ajal tungivat vajadust kohanemiseks mõeldud täiendava mitteametliku arenguabi ning sellel eesmärgil uuenduslike rahastamismehhanismide väljatöötamise järele;
through the ENRTP as well as the 10th EDF; stresses at the same time the urgent need for additional, non-ODA funds for adaptation and developing innovative finance mechanisms for this purpose;
tuletab komisjonile meelde, et kui ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamise vahendid pärinevad keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitlevast teemaprogrammist või Euroopa Arengufondist, tuleks neid sarnaselt arengufondidele kasutada üksnes tegevusteks, mis on ühitatavad arenguabiga, nagu on määratlenud OECD arenguabikomitee; rõhutab, et see peaks olema ühekordne rahastamisallikas, ning edasine täiendus tuleb leida alternatiivsetest allikatest;
Reminds the Commission that if funds are drawn from the ENRTP or the EDF to finance the GCCA they should, as development funds, only be used for actions compatible with development assistance as defined by the OECD's Development Assistance Committee (DAC); insists that this should be a one-off source of funding, and that further replenishment must be found from alternative sources;
palub komisjonil tagada, et ülemaailmse kliimamuutuste liidu rahastamine keskkonda ning loodusvarade, sealhulgas energiaressursside säästvat majandamist käsitleva teemaprogrammi või Euroopa Arengufondi kaudu ei toimu muude tähtsate arengukoostöö eesmärkide arvelt, nagu hariduse, tervise, soolise võrdõiguslikkuse või veele juurdepääsuga seonduvad eesmärgid;
Calls on the Commission to ensure that funding of the GCCA through ENRTP and the EDF will not be at the expense of other important development cooperation goals, such as those relating to education, health, gender equality or access to water;
rõhutab, et liikmesriigid peavad võtma suurema vastutuse oma arengumeetmete rahastamiseks ja ühildamiseks ülemaailmse kliimamuutuste liidus;
Stresses that Member States must take a much greater responsibility for the funding of and alignment of their development activities with the GCCA;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma nõusoleku broneerida vähemalt 25 % järgneval kauplemisperioodil ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames toimuvate enampakkumiste eeldatud tuludest ülemaailmse kliimamuutuste liidu ja muude kliimamuutustega tegelevate meetmete rahastamiseks arengumaades, mis hõlmavad jõupingutusi kaitsta metsi ja vähendada metsade hävitamisest ning metsade olukorra halvenemisest tulenevat heidet;
Calls on the Commission and Member States to agree to earmark at least 25 % of expected revenues from auctioning within the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS) in the next trading period to funding of the GCCA and other climate change measures in developing countries, including efforts to protect forests and reduce emissions from deforestation and forest degradation;
palub komisjonil kasutada ELi eelarve eelseisvat läbivaatamist kui võimalust hinnata ümber ELi üldised kuluprioriteedid ning suunata täiendavad vahendid kliimamuutustele ja arengule üldiselt ning eriti ülemaailmsele kliimamuutuste liidule, lisades ümbersuunamise kaudu ühise põllumajanduspoliitika vahendid;
Calls on the Commission to use the upcoming review of the EU budget as an opportunity to re-evaluate the EU's overall spending priorities and channel additional funds to climate change and development in general and the GCCA in particular; including by reallocating Common Agricultural Policy (CAP) funds;
kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama kiiresti ellu ülemaailmse kliimamuutuste rahastamismehhanismi ideed, tuginedes rahvusvahelise immuniseerimise rahastamisvahendi eeskujule ja abi eeljaotuse põhimõttele, et tagada ülemaailmsele kliimamuutuste liidule märkimisväärne rahastamine suhteliselt lühikese aja jooksul;
Calls on the Commission and Member States to implement urgently the idea of a global climate change financing mechanism, building upon the model of the International Finance Facility for Immunisation (IFFIm) and the concept of front-loading aid, in order to secure significant amounts of funding for the GCCA within a relatively short period of time;
kutsub komisjoni üles paluma erasektorit tegutseda ülemaailmse kliimamuutuste liidu lähedase partnerina, tõdedes, et valitsuse rahalised vahendid võivad etendada ergutavat rolli, motiveerides investeeringuid ja pakkudes ligipääsu turgudele ja tehnoloogiale; julgustab komisjoni eriti investeerima PPP-mudelite arendamisse olulistes valdkondades, nagu veega kindlustatus ja ohustatud piirkondades infrastruktuuri loomine, kus hetkel esinevad olulised rahastamispuudujäägid, eeldusel, et kliimamuutused mõjutavad paljusid valdkondi (nagu juurdepääs veele, rahvatervis, energiaga varustatus), mis vajavad riigi ja kohalike ametivõimude sekkumist; tuletab meelde, et ELi prioriteediks peaks olema suurendada võimekust riiklike meetmete võtmiseks nendes valdkondades;
Calls on the Commission to invite the private sector to become a close partner to the GCCA, recognising that public money could play a catalysing role by incentivising investments and delivering access to markets and technology; specifically encourages the Commission to invest in developing PPP models in key areas such as providing water security and infrastructure in vulnerable areas, where financing gaps currently are substantial, given that climate change affects many policy areas (such as access to water, public health, energy supply) involving intervention from the State and local authorities; recalls that the priority of the EU should be to reinforce capacity for public action in these areas;
kutsub komisjoni üles astuma partnerlusse erakindlustusseltsidega ning uurima meetodeid kohanemise ja suurõnnetuste ohu vähendamise katseliste kindlustusskeemide suurendamiseks, tegeledes nii riikliku ja piirkondliku kui ka üksikisiku tasandi kindlustusega;
Calls on the Commission to engage in partnerships with the private insurance industry and explore methods of scaling up pilot insurance schemes to finance adaptation/DRR, addressing both national and regional and individual levels of insurance;
peab kahetsusväärseks, et arengumaade valitsuste, kodanikuühiskonna ja kohalike ametiasutuste üldine kaasatus on olnud ebapiisav kogu ülemaailmse kliimamuutuste liidu kavandamise käigus; kutsub komisjoni üles tagama, et otsuste langetamine väljatöötamise, rakendamise, rahaliste vahendite jagamise ja hindamise protsessis toimub partnerluses asjaomaste osalistega;
Regrets that the overall involvement of developing country governments, civil society and local authorities has been inadequate throughout the programming process of the GCCA; calls on the Commission to ensure that decision-making throughout the elaboration, implementation, fund distribution and assessment processes takes place in partnership with interested parties;
kutsub komisjoni üles kasutama ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et toetada ja tugevdada partnerriikide võimekust tuvastada, hallata ja leevendada julgeolekuohte, mis tulenevad kliimamuutustest, ning ergutab komisjoni pühendama sellele eesmärgile täiendavaid vahendeid; lisaks kutsub komisjoni üles tagama, et selle välissuhete peadirektoraat on täielikult kaasatud ülemaailmse kliimamuutuste liidu kavandamise ja rakendamise protsessi, et tagada optimaalne sidusus arengukoostöö, kliimamuutuste ning välis- ja julgeolekupoliitika vahel;
Calls on the Commission to use the GCCA to support and strengthen partner countries' capacities to identify, manage and mitigate security threats posed by climate change and encourages the Commission to devote additional funds to this purpose; further calls on the Commission to ensure that its Directorate-General for External Relations is fully involved throughout the process of programming and implementing the GCCA, to ensure optimal coherence between development cooperation, climate change and foreign and security policies;
kutsub komisjoni üles kasutama ülemaailmset kliimamuutuste liitu, et algatada nii doonorkogukonna kui partnerriikidega arutelu kasvava valmisoleku ja võimalikkuse üle kavandada laiaulatuslikku rännet juhul, kui teatavad piirkonnad muutuvad kliimamuutuste tõttu elamiskõlbmatuks;
Calls on the Commission to use the GCCA to initiate discussions both with the donor community and with partner countries on increasing preparedness and contingency planning for large-scale migration in the event that certain regions become uninhabitable due to climate change;
rõhutab, et ülemaailmse kliimamuutuste liiduga peavad kaasnema tõhusad aruandlusmehhanismid, kaasa arvatud üksikasjalikud edunäitajad ja järelkavad;
Insists that effective reporting mechanisms, including detailed indicators of progress and follow-up schemes, must adhere to the GCCA;