natgillin/translations-raw huggingface dataset:
kutsub liikmesriike looma mõttevahetusfoorumeid või koostöövõrke rakendusstruktuuride vahel, et arutada kogemusi ja probleeme ning vahetada parimaid tavasid; kutsub liikmesriike samuti abistama toetuse saajaid rangemate kontrollinõuetega toimetulekul ning kasutama selleks tehnilise toe eraldisi, et koolitada ja nõustada neid majandus- ja sotsiaalvaldkonna toimijaid, kes on võimalikud fondidest toetuse saajad; teeb ettepaneku kasutada sellisteks meetmeteks üht osa neist vahenditest, mis on eraldatud tehnilise toe rakenduskavadele; palub liikmesriikidel kavandada ja korraldada koolitusi võimalikele fondidest toetuse saajatele;
Invites the Member States to establish exchange fora or networks among their implementation structures with a view to discussing experiences and difficulties and exchanging best practices; invites the Member States also to help beneficiaries address more demanding control requirements by providing them with support, in particular by using technical assistance loans to train and support those economic and social actors that are eligible to benefit from these funds; proposes that a percentage of the amounts allocated for the technical assistance operational programmes be used for such actions;calls on the Member States to devise and organise training courses for potential fund beneficiaries;
rõhutab, kuivõrd olulised on piirkondadevahelised koostööprogrammid ja sellised programmid nagu INTERACT ja URBACT selleks, et kindlaks määrata ja levitada häid tavasid ning anda poliitika- ja haldusvaldkonna toimijatele koolitust, kuidas fonde optimaalselt kasutada; nõuab, et piirkondlikku planeerimist ja fondide tõhusat kasutamist edendavad meetmed tunnistataks abikõlblikuks territoriaalse koostöö eesmärgi alajaotuse „piirkondadevaheline koostöö” raames;
Points out the importance of inter-regional cooperation programmes and of programmes such as INTERACT and URBACT in identifying and disseminating best practices and in training the political and administrative actors in the optimum use of the funds; calls for actions promoting regional planning and effective use of funds to be eligible for appropriations under the ‘inter-regional cooperation’ part of the Territorial Cooperation Objective;
palub komisjonil luua mestimisprogrammi kogemustel põhinev kogu ELi hõlmav koostööprogramm, et parandada koostööd ühelt poolt toetuste suure kasutussuutlikkuse piirkondade ja teiselt poolt väikese kasutussuutlikkusega piirkondade vahel ning hõlbustada parimate tavade levitamist;
Calls on the Commission to establish an EU-wide cooperation programme based on experience with the twinning programme in order to improve cooperation between regions with high absorption and regions with low absorption and to facilitate the dissemination of best practices;
teeb ettepaneku luua internetipõhine platvorm toetuse saajate ning kohalike ja piirkondlike sidusrühmade ja valitsusasutuste jaoks, et vahetada parimaid tavasid ja teavet takistuste, probleemide ja nende võimalike lahenduste kohta;
Suggests that an Internet-based platform be established for beneficiaries, local and regional stakeholders and government institutions to exchange best-practices and information on obstacles, problems and their possible solutions;
palub komisjonil uurida võimalusi võtta kasutusele ühtlustatud teabe- ja kommunikatsioonisüsteemid, võttes samas arvesse liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide erinevusi, ning nõuab sel eesmärgil ühtse tarkvara kasutuselevõttu, et kontrollida vahendite kasutamist territoriaalse koostöö programmide raames;
Calls on the Commission to explore the introduction of harmonised information and communication systems, bearing in mind the differences between the management and control systems of the Member States and calls, to that end, for the implementation of uniform software to monitor the use of funds in the context of the territorial cooperation programmes;
kutsub komisjoni üles kasutama teabe- ja kommunikatsioonisüsteeme, et välja töötada varajase hoiatuse süsteem vahendite kasutamise kohta ning esitada vähemalt kord aastas aruanne, mis sisaldaks teavet piirkondlike ja struktuurifondide kasutamise kohta igas piirkonnas, see võimaldaks Euroopa Parlamendil ja nõukogul ühtekuuluvuspoliitika rakendamist jälgida;
Calls on the Commission to use the information and communication systems to develop an early warning system on the absorption of the funds and to deliver at least an annual report containing information on the absorption of Regional and Structural Funds for each region, enabling the European Parliament and the Council to monitor the implementation of Cohesion Policy;
palub komisjonil teha aktiivselt koostööd Euroopa Investeerimispangaga, eriti kui kavandatakse ühenduse algatusi, mille eesmärk on VKEde finantsabi tagamise kaudu parandada ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkust ja tõhusust ning tugevdada struktuurifondide mõju;
Calls on the Commission to cooperate actively with the EIB, in particular on setting up Community initiatives aimed at improving the efficiency and effectiveness of cohesion policy and strengthening the impact of the Structural Funds by guaranteeing funding to support the financing of SMEs;
on veendunud, et tänu oma suuremale paindlikkusele annavad piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku ja erasektori partnerlused, mis on eelnevalt hästi ette valmistatud ja kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegiaga, oma panuse sellesse, et suurendada toetuste kasutamise suutlikkust ja lahendada kaasrahastamise probleeme; soovitab liikmesriikidel selgitada ja lihtsustada riiklikke õigusakte, et hõlbustada niisuguste partnerluste loomist; rõhutab, et tagada tuleb demokraatlik kontroll avaliku ja erasektori partnerluste üle;
Believes that, owing to their greater flexibility, ‘public-private partnerships at regional and local level’ prepared well in advance and in line with the Europe 2020 strategy, will contribute to increasing absorption capacity and to resolving difficulties with co-financing; recommends that the Member States clarify and simplify their national legislation to facilitate such partnerships; emphasises that democratic control over public-private partnerships must be guaranteed;
palub komisjonil kontrollida, kas on olemas õiguslik alus avaliku ja erasektori partnerluse projektide läbiviimiseks ning kuivõrd tõhus see on, ning vajaduse korral soovitada liikmesriikidel, kes pole veel selliseid õigusakte vastu võtnud, et nad, pidades silmas struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutuselevõtu võimalust avaliku ja erasektori partnerluse projektide jaoks järgmisel programmiperioodil, valmistaksid ette ja võtaksid kiiremas korras vastu menetlused nende projektide tõhusaks rakendamiseks piirkondlikul ja kohalikul tasandil;
Calls on the Commission to verify the existence and examine the efficiency of the legislative bases for the implementation of PPP projects and, where appropriate, to recommend to those Member States which have not adopted such legislative measures that they prepare and adopt as soon as possible, with a view to permitting the mobilisation of resources from the Structural Funds and the Cohesion Fund for PPP projects in the next programming period, procedures for efficient implementation of these projects at regional and local level;
juhib tähelepanu sellele, et enamik VKEsid ja eelkõige väike- ja mikroettevõtted ei pääse praeguste halduslike ja finantspiirangute tõttu üksinda ligi struktuurifondide pakutavatele võimalustele ning et neil on vaja oma piirkondlike ja üleriigiliste esindusorganisatsioonide tuge ja nõuandeid; on seisukohal, et eeskirjade ja menetluste lihtsustamine on ülioluline, et tagada nende juurdepääs struktuurifondidele; nõuab, et väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” ja selle põhimõtet „kõigepealt mõtle väikestele”, ühekordsuse põhimõtet ja proportsionaalsuse põhimõtet kohaldataks kõigil otsustustasanditel investeerimisprioriteetide kindlaksmääramisel ning haldus-, auditi- ja kontrollimenetluste väljatöötamisel, et tagada fondide parem kasutamine;
Points out that most SMEs, and especially small and micro enterprises, cannot access Structural Funds on their own due to current administrative and financial constraints and that they need support and advice from their representative organisations at regional and national level; considers that a simplification of the rules and procedures is essential to ensuring their access to Structural Funds; calls for the Small Business Act, its ‘think small first’ and ‘only once’ principles and the proportionality principle to be applied at all levels of decision-making to define investment priorities and the design of management, audit and control procedures in order to ensure better absorption of the funds;
rõhutab, et fondide kasutamise suutlikkuse jaoks on olulised partnerid, nagu nad on määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 1083/2006 artiklis 11; kutsub liikmesriike üles igakülgselt andma teavet ja juhendust kodanikele, kodanikuühiskonna, ühenduste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajatele ning piirkondlikele ja kohalikele asutustele rahastamisvõimaluste kohta, struktuurifondidest ja Ühtekuuluvusfondist kaasrahastamise abikõlblikkuse kohta, kaasrahastamiseeskirjade ja hüvitamiseeskirjade kohta ning kust leida pakkumiskutseid, samuti palub toetada nende aktiivsust rahastamisvõimaluste kasutamisel;
Stresses the importance of partners as defined in Article 11 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 for the capacity to absorb funds; calls on the Member States fully to inform and provide support to citizens, representatives of civil society, associations and non-governmental organisations, and regional and local authorities about financing possibilities, eligibility for co-financing from the Structural and Cohesion Funds, the co-financing rules, the rules on reimbursement, and where to find calls for proposals, and to promote their commitment to exploiting funding opportunities;
rõhutab seda positiivset mõju, mida annab Euroopa Investeerimispanga rahastamisvahendite, näiteks Jessica kasutamine, et laiendada üldisi rahalisi vahendeid, suurendamata seejuures otsest riiklikku rahastamist;
Stresses the positive effects of using financial instruments provided by the European Investment Bank, such as Jessica, in order to expand the overall financial resources without increasing direct public funding;
kordab, et mitmetasandilise valitsemise mehhanismid ja partnerluspõhimõte on rakenduskavade tõhususe ja toetuste suure kasutussuutlikkuse põhitegurid; kutsub liikmesriike üles kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja nende institutsioonilise autonoomia põhimõttega tugevdama järjekindlalt partnerluse ja läbipaistvuse põhimõtet rakenduskavade koostamisel ja rakendamisel ning kaasama sel eesmärgil piirkondliku ja kohaliku tasandi ning kodanikuühiskonna kohe algusest peale siduval, igakülgsel ja püsival moel investeerimisprioriteetide määramisse ja kujundamisse, rakenduskavade koostamise, aga ka nende rakendamise ja hindamise kõikidesse etappidesse;
Reiterates that the mechanisms of multi-level governance and the partnership principle are key elements in the effectiveness of operational programmes and in high absorption capacity; calls on the Members States, in line with the principles of subsidiarity and of their institutional autonomy, to reinforce consistently the partnership and transparency principle while establishing and implementing the operational programmes, and to involve therefore the regional and local levels and civil society from the outset, in a binding, comprehensive and sustainable manner, in defining and designing investment priorities, in all phases of the establishment of operational programmes as well as in their implementation and evaluation phases;
kutsub komisjoni üles arutlema avatumalt meetmete üle, mis on ette nähtud struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamise kiirendamiseks; soovitab sellega seoses, et võiks paluda Regioonide Komiteel esitada igal aastal arvamuse toetuste kasutamise suutlikkuse kohta kõikides liikmesriikides;
Calls on the Commission to have a more open debate on the measures envisaged for accelerating the absorption of the Structural and Cohesion funds; suggests, in this regard, that the Committee of the Regions might be invited to give a yearly opinion on the absorption capacity in all the Member States;
palub komisjonil tagada, et ühtekuuluvuspoliitika toetaks lisaks Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisele kõikides liikmesriikides ka piirkondade ja mikropiirkondade vaheliste erinevuste vähendamist, võtaks nõuetekohaselt arvesse äärepoolseimate piirkondade erivajadusi ja edendaks ELi harmoonilist arengut, tagades sealhulgas sihtotstarbelised lisavahendid ja meetmed sellistele piirkondadele, mis on Euroopa standardite saavutamises veel maha jäänud;
Calls on the Commission to ensure that, while supporting the implementation of the Europe 2020 strategy in all Member States, cohesion policy reduces disparities between regions and micro-regions, takes due account of the specific needs of the outermost regions and promotes harmonious development in the EU, including by bringing additional targeted instruments and measures to bear in areas which still fall far short of European standards;
Euroopa Parlamendi 27. septembri 2011. aasta resolutsioon kodanikukaitse ja humanitaarabi rolli kohta Euroopa katastroofidele reageerimise tõhustamises ( 2011/2023(INI) )
European Parliament resolution of 27 September 2011 on ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’ (2011/2023 INI))
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 196, milles sätestatakse, et liit soodustab liikmesriikide vahelist koostööd, et tõhustada loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste ennetamiseks ja nende eest kaitsmiseks loodud süsteeme,
having regard to Article 196 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), which states that ‘the Union shall encourage cooperation between Member States in order to improve the effectiveness of systems for preventing and protecting against natural or man-made disasters’,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 122,
having regard to Article 122 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 222 (solidaarsusklausel), milles sätestatakse, et kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks, tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt,
having regard to Article 222 of the Treaty on the Functioning of the European Union (the solidarity clause), which lays down that ‘the Union and the Member States shall act jointly in a spirit of solidarity if a Member State is the object of a terrorist attack or victim of a natural or man-made disaster’,
võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 23,
having regard to Article 23 of the Treaty on the Functioning of the European Union,
võttes arvesse 1994. aastal vastu võetud ja 2001. aastal läbi vaadatud Oslo suuniseid, mis käsitlevad sõjaliste ja kodanikukaitse vahendite kasutamist rahvusvahelistes operatsioonides suurõnnetuste korral,
having regard to the 1994 Oslo Guidelines, reviewed in 2001, on the use of foreign military and civil defence assets in disaster relief,
võttes arvesse 18. detsembril 2007. aastal Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, Euroopa Parlamendi presidendi ja Euroopa Komisjoni presidendi poolt allkirjastatud Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas,
having regard to the European Consensus on Humanitarian Aid, signed on 18 December 2007 by the Presidents of the Council of the European Union, the European Parliament and the Commission,
võttes arvesse komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa tõhusama katastroofidele reageerimise suunas: kodanikukaitse ja humanitaarabi roll” ( KOM(2010)0600 ),
having regard to the Communication from the Commission to the European Parliament and to the Council of 26 October 2010 entitled ‘Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance’ ( COM(2010)0600 ),
võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta” ( KOM(2008)0130 ),
having regard to the Communication of the Commission to the European Parliament and to the Council of 5 March 2008 on reinforcing the Union's disaster response capacity ( COM(2008)0130 ),
võttes arvesse Michel Barnier' aruannet „Euroopa kodanikukaitsejõud: Europe aid”, mis avaldati 2006. aasta mais,
having regard to the report by Michel Barnier entitled ‘For a European civil protection force: Europe Aid’, published in May 2006,
võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2010. aasta järeldusi, milles tervitati komisjoni 26. oktoobri 2010. aasta teatises välja toodud eesmärke saavutada prognoositavam, tõhusam, tulemuslikum, ühtsem ja nähtavam katastroofidele reageerimine Euroopas,
having regard to the Council conclusions of 14 December 2010 welcoming the objectives outlined in the Commission's Communication of 26 October 2010 aiming at a more predictable, effective, efficient, coherent and visible European response to disasters,
võttes arvesse nõukogu 2007. aasta detsembri järeldusi, milles kutsutakse komisjoni üles maksimaalselt ära kasutama ühenduse kodanikukaitse mehhanismi ja suurendama liikmesriikide vahelist koostööd,
having regard to the Council conclusions of December 2007 inviting the Commission to make the best use of the Community Civil Protection Mechanism and to strengthen cooperation between Member States,
võttes arvesse oma 14. detsembri 2010. aasta resolutsiooni ELi kiirreageerimisvõime loomise kohta Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0465 .
having regard to its resolutions of 14 December 2010 on setting up an EU rapid response capability Texts adopted, P7_TA(2010)0465 .
võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning arengukomisjoni, väliskomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi ( A7-0283/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Development, the Committee on Foreign Affairs and the Committee on Regional Development ( A7-0283/2011 ),
arvestades, et Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel tuleb arvestada mitmete ohtudega, nagu maavärinad ja tsunamid, tulekahjud, sealhulgas metsatulekahjud, üleujutused ja maalihked, tööstus- ja tuumaõnnetused, terrorirünnakud, looduskatastroofid ja suured pandeemiad; arvestades, et Euroopa Liitu ja selle kodanikke, samuti muid maailma riike ja piirkondi tabavad üha sagedamini nii inimtegevusest põhjustatud katastroofid kui ka loodusõnnetused ning need on muutunud üha raskemaks, nagu näitas traagiliselt hiljutine ränk katastroof Jaapanis, mida tabasid maavärin, tsunami ja tuumakatastroof, nõudes inimelusid ja tekitades kahju majandusele, ühiskonnale ja keskkonnale ning kultuuripärandile, ning arvestades, et me ei saa välistada selliste ettearvamatute ja prognoosimatu tugevusega sündmuste esinemist mis tahes ajal ning seetõttu oleks Euroopa tasandil katastroofidele reageerimisest väga palju kasu, kui üksikute riikide võimekus viimase piirini proovile pannakse;
whereas the European Union and its Member States are faced with many risks, for example: earthquakes and tsunamis; fires, including forest fires; flooding and landslides; industrial and nuclear accidents; terrorist attacks; natural disasters and major pandemics; whereas there has been a dramatic increase in the number and severity of these natural and man-made disasters affecting the Union and its citizens, as well as other countries and regions around the world, as tragically demonstrated by the recent severe catastrophe in Japan, which was hit by a combination of earthquake, tsunami and nuclear catastrophe, with a corresponding increase in the loss of life and in economic, social and environmental damage and damage to cultural heritage, and whereas we cannot exclude the possibility of such outlier events of a non-predictable magnitude happening at any time, in which case the European disaster response would be extremely useful, as national capacities could be challenged to their limits,
arvestades, et äärmuslikku põuda ja metsatulekahjusid esineb Euroopas üha sagedamini ja suuremas ulatuses ning seetõttu on vaja jätkata vastavasisuliste teadusuuringute arendamist, et parandada riskihindamismehhanisme ning nende nähtuste ennetussüsteeme ja nendega võitlemise vahendeid;
whereas situations of extreme drought and forest fires have increased in frequency and scale in Europe, which means that the relevant scientific research needs to be further developed, with a view to improving risk assessment mechanisms, systems of prevention and means of combating these phenomena,
arvestades, et kliimamuutuste jätkuv süvenemine ja loodusliku kapitali ammendumine suurendavad sagedasemate ning tõsisemate looduskatastroofide tõenäosust veelgi;
whereas the increasing rate of climate change and depletion of natural capital will further increase the likelihood of more frequent and more intense natural disasters,
arvestades, et 2008. aastal tunnistasid ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) osapooled Bali tegevuskavas seost suurõnnetuste ohu vähendamise ja kliimamuutuste vahel;
whereas in 2008, the parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC) acknowledged the link between disaster risk reduction and climate change in the Bali Action Plan,
arvestades, et 2010. aastal tunnustati ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) Cancuni kohandamisraamistikus ametlikult katastroofiohu vähendamist kui kliimamuutustega kohanemise tähtsat aspekti ja soovitati valitsustel kaaluda kohandamismeetmete ühendamist Hyogo tegevusraamistikuga;
whereas in 2010, the UNFCCC Cancun Adaptation Framework formally recognised disaster risk reduction as an essential element of climate change adaptation and encouraged governments to consider linking adaptation measures to the Hyogo Framework for Action,
arvestades, et hiljutised tragöödiad, eriti Haiti maavärin ja Pakistani üleujutused, näitasid, et ELi peamised vahendid katastroofidele reageerimiseks (humanitaarabi ja ELi kodanikukaitse mehhanism) täitsid antud tingimustes hästi oma eesmärki, kuid arvestades, et Euroopa Liitu mõjutavatele katastroofidele reageerimise koordineerimist nii liidu piires kui ka väljaspool on vaja veelgi nõuetekohaselt tugevdada ning et on veel piisavalt ruumi, et muuta ELi abi tervikuna tõhusamaks, tulemuslikumaks, terviklikumaks ja nähtavamaks;
whereas the recent tragedies, such as the Haiti earthquake and the Pakistan floods, have demonstrated that the main tools available to the EU for responding to disasters (humanitarian aid and the EU Civil Protection Mechanism) proved to be working well for what they were designed for and given the circumstances, but whereas there is a vital need to further reinforce the coordination of the response to disasters affecting the European Union, both within and outside its borders, as well as scope for improvement in terms of effectiveness, efficiency, coherence and visibility of the EU assistance as a whole,
arvestades lisaks seda, et paljude kriiside ajal, eelkõige 26. detsembri 2004. aasta tsunamikriisi ajal tõstatati palju küsimusi seoses sellega, et Euroopa tasandil puuduvad süsteemsed tegevusvariandid või -kavad ohtudele reageerimiseks ning et Euroopa tegevus ei ole ülemaailmselt tehtavate jõupingutusega võrreldes piisavalt nähtav;
whereas, moreover, during a number of crises, particularly the tsunami of 26 December 2004, many questions were raised about the lack of systematic scenarios or protocols at European level for responding to the risks and the inadequate visibility of Europe's action in relation to the overall effort,